text:
Aiandustoodete seadus – Riigi Teataja
 Aiandustoodete seadus (lühend - AiaTS)
 Aiandustoodete seadus - sisukord
 § 2 Aiandustoode
 § 3 Aiandustootja
 § 4 Värske aiandustoode
 § 5 Töödeldud aiandustoode
 § 6 Aiandustoote turustamine ja turustamisaasta
 2 AIANDUSTOOTE KVALITEET
 § 7 Aiandustoote kvaliteedinõue
 § 8 Miinimumnõue
 § 9 Kvaliteediklassinõue
 § 10 Kvaliteediklassid
 § 11 Aiandustoodete kvaliteedinõuete ja nende kohaldamise erisuste kehtestamine
 § 12 Aiandustoote vastavus kvaliteedinõuetele
 § 13 Eestis kasvatatud aiandustoote kontrollimine
 § 14 Eestis kasvatatud ja eksporditava aiandustoote kontrollimine
 § 15 Eestisse imporditava aiandustoote kontrollimine
 § 16 Aiandustoote kontrollimise ja kvaliteedi tõendamise õigus
 § 17 Loa ja volituse andmine
 § 18 Loa ja volituse saaja kohustused ning loa ja volituse kehtetuks tunnistamine
 § 19 Kvaliteeditõend
 § 20 Aiandustoote kogus ja partii
 § 21 Kvaliteeditõendi andmine ja asendamine ning tõendi kehtivus
 3 AIANDUSTOOTE TURUSTAMINE
 § 22 Aiandustoote turustamise nõuded
 § 23 Teabe andmise kohustus
 § 24 Nõuded teabele
 § 25 Tootenimetus
 § 26 Pakendamata aiandustoote kohta teabe andmine
 § 27 Pakendatud aiandustoote kohta teabe andmine
 4 ÜHISTEGEVUS
 § 28 Ühistegevus
 § 29 Aiandustootjate ühing
 § 30 Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühing
 § 31 Ühingu turukorralduseeskiri
 § 32 Eeskirja avalikkus
 § 33 Eeskirja sisu
 § 34 Ühingu liikme iseseisev aiandustoodete turustamine
 § 35 Aiandustootjate ühingu tegevuskava ja tegevusfond
 § 36 Aiandustootjate ühingu tunnustamise tingimused
 § 37 Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühingu tunnustamise tingimused
 § 38 Ühingu tunnustamine ja eeltunnustamine
 § 39 Tunnustamistaotlus
 § 40 Tunnustamisplaan ja selle muutmine
 § 41 Tunnustamisplaani täitmise abinõud ja kulud
 § 42 Tunnustamisest ja eeltunnustamisest keeldumise alused
 § 43 Tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamine
 § 44 Eeltunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamine
 5 TURUKORRASTUSABINÕUD
 § 45 Turukorrastusabinõude rakendamise alus
 § 46 Olulise tähtsusega aiandustoode
 § 47 Nõudluspäraste abinõude rakendamine
 § 48 Tasuvuspäraste abinõude rakendamine
 § 49 Abinõud
 § 50 Abinõude rakendamise aeg
 § 51 Aiandustoote kvaliteedinõuete kohaldamise erisused ja abinõude rakendamine
 § 52 Aiandustoote müügilt kõrvaldamine
 § 53 Aiandustoote müügilt kõrvaldamise kohaldamine
 § 54 Toote tasuta jaotamine
 § 55 Jaotamise piirangud
 § 56 Aiandustoote hävitamine
 § 57 Teatamiskohustus
 6 AIANDUSTOETUSED
 § 58 Aiandustoetuse liigid
 § 59 Aiandustoetuse maksmiseks ettenähtud raha
 § 60 Aiandustoetuse taotlemine ja maksmine
 § 61 Aiandustootjate ühistegevuse toetus
 § 62 Aiandustootjate ühistegevuse toetus tunnustamisplaani täitmise kulu osaliseks hüvitamiseks
 § 63 Aiandustootjate ühistegevuse toetus tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks
 § 64 Turukorrastustoetuse maksmise alused
 § 65 Aiandustoetuse maksmisest keeldumise alused
 § 66 Aiandustoetuse sihtotstarbelise kasutamise ja kasutamisest teatamise kohustus
 § 67 Aiandustoetuse ja selle osa tagastamine
 § 68 Järelevalveasutused ja nende pädevus
 § 69 Järelevalveametnikud ja nende pädevus
 § 70 Eelteave
 § 71 Järelevalve kord ja järelevalveametniku kohustused
 § 72 Kontrollproovid
 § 73 Järelevalvetulemuste vormistamine
 § 75 Ettekirjutuse tegemine
 § 76 Nõuded haldusaktile
 § 761 Aiandustoodete turustamise ja kvaliteedinõuete rikkumine
 § 762 Turu valdaja kohustuste rikkumine
 § 763 Menetlus
 § 80 Kvaliteedinõuete kohaldamise piirang
 § 81 Volituse andmine hindamata isikule
 Aiandustoodete seadus
 RT I 2000, 89, 579
 jõustumine 01.04.2001, osaliselt 1. 01. 2002.
 (1) Käesolev seadus sätestab aiandustoodete kvaliteedi ja turustamise nõuded, reguleerib aiandustootjate ja aiandustoodete käitlejate ühistegevust, turukorrastusabinõude rakendamist ning aiandustoetuste maksmist.
 § 2. Aiandustoode
 (1) Aiandustoode, sealhulgas aiandussaadus on kasvukeskkonna suhtes nõudlik taim, mis on kasvatatud avamaal või katmikalal ja on kasvukohast eraldatud. Aiandustoode on mõeldud toiduks, keskkonna kujundamiseks või taastootmiseks.
 (2) Toiduks mõeldud aiandustooted on puu- ja köögiviljad, marjad ning seened. Keskkonna kujundamiseks mõeldud aiandustooted on ilutaimed ja nende sibulad, mugulad, mugulsibulad ja risoomid, lõikelilled ja -roheline ning eluspuud ja -põõsad. Taastootmiseks mõeldud aiandustoode on seeme ja taimne paljundusmaterjal.
 (3) Käesolevat seadust kohaldatakse aiandustoote suhtes, mis on mõeldud toiduks või keskkonna kujundamiseks. Taastootmiseks mõeldud aiandustoote suhtes kohaldatakse seemne ja taimse paljundusmaterjali seadust (RT I 1998, 52/53, 771; 1999, 95, 843; 2000, 29, 169).
 § 3. Aiandustootja
 Aiandustootja on äriregistrisse kantud ettevõtja, kelle püsiv tegevus on aiandustoodete kasvatamine, esmatöötlemine ja turustamine.
 § 4. Värske aiandustoode
 Värske aiandustoode käesoleva seaduse tähenduses on algse tavapärase kuju ja tavapäraste omadustega toode, mis on mõeldud toiduks. Värske aiandustoode võib olla puhastatud, sorteeritud, jahutatud või esmatöödeldud muul viisil.
 § 5. Töödeldud aiandustoode
 Töödeldud aiandustoode käesoleva seaduse tähenduses on toode, mille algset tavapärast kuju või tavapäraseid omadusi on käideldes muudetud ja millele seetõttu saab anda uue tootenimetuse.
 § 6. Aiandustoote turustamine ja turustamisaasta
 (1) Aiandustoote turustamine käesoleva seaduse tähenduses on aiandustoote müümine, tarbijale esitlemine, sisse- ja väljavedu ning tasuta jaotamine.
 (2) Turustamisaasta on ajavahemik aiandustoote saagi koristusperioodi algusest kuni järgmise koristusperioodi alguseni järgneval kalendriaastal.
 2. peatükk AIANDUSTOOTE KVALITEET
 § 7. Aiandustoote kvaliteedinõue
 (1) Aiandustoote kvaliteedinõue on aiandustoote omaduste (edaspidi kvaliteedi) kohta kehtestatud nõue. Käesoleva seaduse tähenduses on kvaliteedinõue ka aiandustoote pakendamise ja märgistamise kohta kehtestatud nõue.
 (2) Kvaliteedinõudena ei käsitata nõuet, mis on kehtestatud aiandustoote ohutuse kohta.
 (3) Kvaliteedinõuded on miinimumnõue ja kvaliteediklassinõue.
 § 8. Miinimumnõue
 (1) Miinimumnõue on aiandustoote kvaliteedi kohta kehtestatud madalaim kriteerium, millele peavad vastama kõik aiandustooted, kui käesolevas seaduses ei ole sätestatud teisiti.
 (2) Miinimumnõue kehtib ka aiandustoote kohta, mille kvaliteediklass on määratud. Miinimumnõude võib kehtestada aiandustoote, selle liigi või grupi kohta.
 (3) Eestis kasvatatud aiandustoote kohta kehtestatakse miinimumnõue, kui selle toote kohta ei ole kehtestatud kvaliteediklassinõuet ja toote turuosa kaubagrupis, välja arvatud marjad ja lillesibulad, on üle viie protsendi.
 § 9. Kvaliteediklassinõue
 (1) Kvaliteediklassinõue on aiandustoote kvaliteedi kohta kehtestatud kriteeriumide kogum, mille alusel määratakse aiandustoote kvaliteediklass. Kvaliteediklass määratakse värske puu- ja köögivilja ning värskete marjade, seente ja lõikelillede puhul, kui kvaliteediklassid on kvaliteediklassinõude kohaselt ette nähtud.
 (2) Eestisse imporditava aiandustoote kohta kehtestatakse kvaliteediklassinõue, kui selle toote impordi osakaal kaubagrupis on puu- ja köögiviljade, marjade ning seente puhul üle viie protsendi ja ilutaimede puhul üle kümne protsendi.
 (3) Aiandustoote kvaliteedi või kvaliteediklassinõude muutumise korral tuleb aiandustoote kvaliteediklass määrata uuesti.
 § 10. Kvaliteediklassid
 Kvaliteediklassinõudega nähakse ette vähemalt kaks kvaliteediklassi, lähtudes nende järjekorrast. Kvaliteediklassid on:
 1) ekstrakvaliteediklass;
 2) esimene kvaliteediklass;
 3) teine kvaliteediklass;
 4) kolmas kvaliteediklass.
 § 11. Aiandustoodete kvaliteedinõuete ja nende kohaldamise erisuste kehtestamine
 (1) Aiandustoodete kvaliteedinõuded kehtestatakse Vabariigi Valitsuse või tema volitusel põllumajandusministri määrusega. Vabariigi Valitsus või tema volitusel põllumajandusminister võib kvaliteedinõuded kehtestada eraldi määrustega toiduks ja keskkonna kujundamiseks mõeldud aiandustoodete kohta ning värskete ja töödeldud aiandustoodete kohta.
 (2) Kvaliteedinõudeid kehtestades ja muutes võib Vabariigi Valitsus või tema volitusel põllumajandusminister, juhindudes käesoleva seaduse §-st 51, määrata turukorrastusabinõuna kvaliteedinõuete kohaldamise erisused.
 § 12. Aiandustoote vastavus kvaliteedinõuetele
 (1) Turustatav aiandustoode peab vastama kvaliteedinõuetele. Erandina ei pea kvaliteedinõuetele vastama aiandustoode:
 1) mida aiandustootja turustab kokkuostjale või tootmiskohas;
 2) mida isik, kes ei ole aiandustootja käesoleva seaduse tähenduses, Eestis kasvatab ja kokkuostjale või tootmiskohas või turul tarbijale müüb;
 3) mis saadetakse hoidlasse või kohta, kus see sorteeritakse, pakendatakse või valmistatakse turustamiseks ette muul viisil;
 4) mis imporditakse või turustatakse tööstustoormeks;
 5) mis on isiklikuks tarbimiseks reisijaga kaasas või saadetakse postipakis.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktides 3 ja 4 nimetatud juhtudel peab aiandustoote kasutamisotstarve kajastuma saate- või müügidokumentides ja seda toodet ei või kasutada muul otstarbel.
 (3) Aiandustooteid võib importida või turustada tööstustoormeks töötlemise tõendi alusel. Tõendi väljastab Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik isiku kirjaliku taotluse alusel aiandustoote koguse või partii kohta. Pärast aiandustoote koguse või partii töötlemist peab töötleja täitma tõendis töötlemise kohta ettenähtud osa ja saatma tõendi viie tööpäeva jooksul töötlemise lõpetamisest arvates Taimetoodangu Inspektsioonile tagasi.
 § 13. Eestis kasvatatud aiandustoote kontrollimine
 Eestis kasvatatud aiandustoodet kontrollitakse toodet turustamiseks ette valmistades. Kui toodet ei ole varem kontrollitud, tuleb seda teha kaupluses enne müüki.
 § 14. Eestis kasvatatud ja eksporditava aiandustoote kontrollimine
 Eestis kasvatatud ja eksporditavat aiandustoodet peab kontrollima, kui kvaliteedi tagamine või selle kontrollimine on ette nähtud välislepingus. Eestis kasvatatud ja eksporditavat aiandustoodet kontrollitakse veovahendile laadimise käigus.
 § 15. Eestisse imporditava aiandustoote kontrollimine
 (1) Eestisse vabasse ringlusse lubamiseks imporditavat aiandustoodet kontrollib Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik sihtkohas või, kui see on võimalik, piiril asuvas tolliasutuses enne tolliformaalsuste lõpetamist.
 (2) Kiirestiriknevat aiandustoodet peab kontrollima võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul. Selleks tuleb importijal anda Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnikule käesoleva seaduse § 70 kohast eelteavet imporditavate aiandustoodete kohta.
 (3) Aiandustoodet ei kontrollita täiendavalt, kui see kvaliteeditõendi kohaselt vastab Eestis kehtivatele või samaväärsetele kvaliteedinõuetele ja Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnikul ei ole põhjust toote nõuetekohasuses kahelda.
 (4) Aiandustooteid võib importida tööstustoormeks, kui sihtkoht on teada ja toote kasutusotstarve on määratud päritoluriigi järelevalveasutuse või Taimetoodangu Inspektsiooni väljastatud töötlemise tõendiga ning toodet töödeldakse kohas, kus Taimetoodangu Inspektsioon saab töötlemist kontrollida.
 [RT I 2001, 88, 531 - jõust. 01.07.2002]
 § 16. Aiandustoote kontrollimise ja kvaliteedi tõendamise õigus
 (1) Õigus aiandustoodet kontrollida selle kvaliteedi määramiseks on Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnikul, aiandustootjal, aiandustoote turustajal ja selleks volitatud isikul. Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik kontrollib toodet riiklikku järelevalvet teostades. Volitatud isik kontrollib teisele isikule kuuluvat aiandustoodet kokkuleppel selle omanikuga.
 (2) Aiandustootja ja aiandustoote turustaja võivad oma toodet ise kontrollida ja selle kvaliteeti tõendada, kui neil on selleks luba. Aiandustootja ja aiandustoodete turustaja tõendavad toote kvaliteedi nõuetekohasust märkega saate- ja müügidokumentides.
 (3) Kvaliteeditõendi andmise õigus on Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnikul ja selleks volitatud isikul.
 § 17. Loa ja volituse andmine
 (1) Taimetoodangu Inspektsiooni peadirektor annab käesoleva seaduse § 16 lõikes 2 nimetatud loa aiandustootjale ja aiandustoote turustajale, kes esitavad kirjaliku taotluse ning kellel on:
 1) kontrollimiseks vajalikud tehnikavahendid;
 2) sellekohane väljaõpe või sellekohase väljaõppega töötajad;
 3) kehtiv ja toimiv dokumenteeritud enesekontrollisüsteem.
 (2) Taimetoodangu Inspektsiooni peadirektor annab kontrollimise ja kvaliteeditõendi andmise volituse isikule, kelle võimet aiandustooteid kontrollida on Eestis tunnustatud asutus või organ positiivselt hinnanud ja kes esitab kirjaliku taotluse ning kellel on:
 2) sellekohane väljaõpe või sellekohase väljaõppega töötajad.
 (3) Loa või volituse andmise või andmisest keeldumise otsus tehakse kümne tööpäeva jooksul nõuetekohase taotluse esitamisest alates. Otsus tehakse isikule, kelle kohta see on tehtud, viivitamatult teatavaks posti teel või elektrooniliselt. Luba kehtib selle andmisest alates üks aasta ja volitus selle andmisest alates kolm aastat ning kehtivuse lõppemisel võib isiku kirjaliku taotluse alusel loa ja volituse kehtivuse tähtaega samadel alustel pikendada.
 § 18. Loa ja volituse saaja kohustused ning loa ja volituse kehtetuks tunnistamine
 (1) Aiandustoodete kontrollimise ja kvaliteedi tõendamise loa või volituse saaja peab järgima käesolevas seaduses sätestatud nõudeid ning esitama Taimetoodangu Inspektsioonile aastaaruande. Aruanne peab sisaldama kontrollitud aiandustoodete nimekirja ning andmeid kontrollitud aiandustoodete koguste kohta.
 (2) Käesoleva seaduse nõuete korduva rikkumise korral tunnistab Taimetoodangu Inspektsiooni peadirektor loa või volituse andmise otsuse kehtetuks. Kehtetuks tunnistamise otsus tehakse isikule, kelle kohta see on tehtud, viivitamatult teatavaks posti teel või elektrooniliselt.
 § 19. Kvaliteeditõend
 (1) Kvaliteeditõend on kirjalik dokument, mis antakse selle kohta, et aiandustoode on kontrollimise tulemusena tunnistatud nõuetekohaseks. Eestis kasvatatud ja Eestisse vabasse ringlusse lubamiseks imporditud ning turustatava aiandustoote kvaliteeditõendiks loetakse ka aiandustoote saate- ja müügidokumentidesse tehtud märget selle kohta, et aiandustooted on kontrollimise tulemusena tunnistatud nõuetekohaseks. Saate- ja müügidokumentides tehtud märge peab sisaldama andmeid kontrollija kohta, määratud kvaliteediklassi ja tõendi kehtivust.
 (2) Kui aiandustoote kohta kehtib kvaliteediklassinõue ja kvaliteediklass on määratud, kajastatakse see kvaliteeditõendis.
 (3) Kvaliteeditõendi ja töötlemise tõendi sisu nõuded ja vormid kehtestatakse põllumajandusministri määrusega.
 § 20. Aiandustoote kogus ja partii
 (1) Aiandustoote kogusena käsitatakse mahuliselt, kaaluliselt või arvuliselt määratud üht liiki aiandustooteid, mida hoitakse eraldi teistest sama liiki aiandustoodetest.
 (2) Aiandustoote partii on üht liiki ja ühtmoodi märgistatud aiandustoodete kogus.
 § 21. Kvaliteeditõendi andmine ja asendamine ning tõendi kehtivus
 (1) Kvaliteeditõend antakse aiandustoote koguse või partii kohta. Aiandustoote koguse või partii osadeks jaotamise korral tuleb kvaliteeditõend asendada selle koguse või partii kohta antud kvaliteeditõendi kinnitatud koopiaga. Kvaliteeditõendi koopia kinnitab Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnik või isik, kellel on kvaliteeditõendi andmise õigus.
 (2) Kui vabasse ringlusse lubamiseks imporditud aiandustoote kogus või partii jaotatakse osadeks, võib turustaja käesoleva seaduse § 17 alusel saadud loa olemasolu korral iga osa kvaliteeti tõendada ka kehtiva kvaliteeditõendi alusel või kontrollimise tulemusena aiandustoote saate- ja müügidokumentidesse tehtava märkega.
 (3) Kvaliteeditõend kehtib kuni tõendis märgitud tähtpäevani selle aiandustoote koguse või tootepartii kohta, mille nõuetekohasuse tõendamiseks ta on antud. Tähtpäeva määrates arvestatakse, kui kaua seda liiki aiandustoote kvaliteet tavaoludes muutumatuna püsib.
 3. peatükk AIANDUSTOOTE TURUSTAMINE
 § 22. Aiandustoote turustamise nõuded
 (1) Jae- ja hulgikaubanduses tarbijale turustatava aiandustoote kvaliteet peab olema määratud ja tõendatud. Eri kvaliteediklassidesse kuuluvad aiandustooted peab turustaja üksteisest eraldama. Aiandustoote turustamise nõudeid kohaldatakse ka selle aiandustoote suhtes, mida tarbijale esitletakse või tasuta üle antakse.
 (2) Aiandustoote turustamise nõuete täitmise eest vastutab isik, kelle valduses turustatav aiandustoode on.
 (3) Turu valdaja on kohustatud keelama määramata ja tõendamata kvaliteediga aiandustoodete müümise turul, välja arvatud käesoleva seaduse § 12 lõike 1 punktis 2 nimetatud isikute aiandustooted. Kui määramata ja tõendamata kvaliteediga aiandustooteid müüakse vahetult turu territooriumiga külgneval alal, peab turu valdaja sellest teatama Tarbijakaitseametile.
 § 23. Teabe andmise kohustus
 (1) Turustatava aiandustoote kvaliteedi kohta tuleb anda ostjale teavet käesoleva seaduse §-des 24, 26 ja 27 sätestatud korras.
 (2) Peale käesoleva seaduse nõuete järgimise tuleb toiduks mõeldud aiandustoote kohta teavet andes järgida ka toiduseaduse (RT I 1999, 30, 415; 58, 608) §-de 38-40 nõudeid.
 § 24. Nõuded teabele
 (1) Turustatava aiandustoote kohta antav teave peab põhinema kvaliteeditõendil. Teave tuleb esitada nähtaval kohal loetavana ja üheselt mõistetavana. Teavet tuleb anda aiandustoote liigi, päritolu ja kvaliteediklassi ning teiste asjaolude kohta vastavalt käesoleva seaduse §-des 25-27 sätestatule.
 (2) Kui aiandustoote kvaliteeti on tõendatud loa või volituse alusel, peab loa number olema märgitud saate- ja müügidokumendile ning pakendatud aiandustoote puhul pakendile ning volituse number kvaliteeditõendile või saate- ja müügidokumendile.
 § 25. Tootenimetus
 (1) Värsket aiandustoodet turustatakse aiandustoote liiginimetust muutmata.
 (2) Töödeldud aiandustoote turustamise korral kasutatakse tootenimetust, mis iseloomustab töötlemisviisi või toote liiki.
 § 26. Pakendamata aiandustoote kohta teabe andmine
 (1) Pakendamata aiandustoote turustamise korral tuleb aiandustootele või selle juurde lisada teatis aiandustoote kohta esitatava teabega.
 (2) Jae- ja hulgikaubanduses müüdava pakendamata aiandustoote sordi kohta tuleb anda teavet, kui see on ette nähtud kvaliteedinõuetega või kui seda nõuab ostja.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud nõudeid kohaldatakse ka puistes veetavale aiandustootele. Asjakohane teave esitatakse saate- ja müügidokumentides või veovahendis nähtavale kohale pandud teatises.
 § 27. Pakendatud aiandustoote kohta teabe andmine
 (1) Pakendatud aiandustootena käsitatakse kinnisesse müügipakendisse ostja juuresolekuta mõõdetud, loetud või kaalutud aiandustoodet.
 (2) Teave pakendatud aiandustoote kohta esitatakse selle pakendil. Aiandustoote mis tahes liiki pakendil peab teave asetsema pakendi ühel küljel trükituna kustumiskindlalt pakendile või pakendi lahutamatuks osaks olevale või sellele kindlalt kinnituvale etiketile.
 (3) Pakendatud värske puu- ja köögivilja, marjade ning seente pakendile tuleb lisaks käesoleva seaduse § 24 lõikes 1 nimetatud andmetele kanda ka aiandustoote netomass. Netomassi ei pea pakendile kandma tükikaubana turustatavate aiandustoodete puhul, kui nende arv on väljastpoolt selgelt näha, kui arv on kantud märgistusele või kui netomass loomuliku kao tõttu kiiresti muutub.
 4. peatükk ÜHISTEGEVUS
 § 28. Ühistegevus
 (1) Ühistegevus käesoleva seaduse tähenduses on mittetulundusühingu või tulundusühistu (edaspidi ühing) eesmärgikohane tegevus oma liikmete toetamiseks ja nende majanduslike huvide soodustamiseks. Käesolevas seaduses sätestatud ühingu õigused ja kohustused on üksnes tunnustatud aiandustootjate ühingul ning aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühingul.
 (2) Ühingute tegevus, mida ei reguleerita käesoleva seadusega, ei tohi olla vastuolus konkurentsiseadusega (RT I 2001, 56, 332).
 § 29. Aiandustootjate ühing
 (1) Aiandustootjate ühing käesoleva seaduse tähenduses on ühing, kuhu kuuluvad üksnes aiandustootjad. Valdkonniti on aiandustootjate ühingud järgmised:
 1) puuvilja- ja marjakasvatajate ühing;
 2) köögiviljakasvatajate ühing;
 3) puuvilja-, köögivilja- ja marjakasvatajate ühing;
 4) töötlemisotstarbega puu- ja köögivilja ning marjade kasvatajate ühing;
 5) seenekasvatajate ühing;
 6) ilutaimekasvatajate ühing.
 (2) Aiandustootjate ühingu eesmärk on kavandada nõudlusele vastavas koguses ning kvaliteedi ja muude nõuete kohaste aiandustoodete kasvatamist ja tagada nende kasvatamine, edendada keskkonnahoidu, vähendada kasvatamiskulu, korraldada oma liikmete aiandustoodete varumist ja turustamist, turukorrastusabinõude rakendamist ning muud seda laadi tegevust. Ühe valdkonna tunnustatud aiandustootjate ühinguid võib olla mitu.
 (3) Aiandustootjate ühingul peab olema vähemalt viis liiget, kes kokku toodavad aastas vähemalt kaheksa miljoni krooni väärtuses turustamiskõlblikku toodangut, või vähemalt kümme liiget, kes kokku toodavad aastas vähemalt nelja miljoni krooni väärtuses turustamiskõlblikku toodangut.
 § 30. Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühing
 (1) Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühing käesoleva seaduse tähenduses on ühing, kuhu kuuluvad aiandustootjad ning aiandustoote töötlejad, turustajad, importijad ja eksportijad või nende ühingud.
 (2) Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühingu eesmärk on koordineerida aiandustoodete kasvatamist, töötlemist, turustamist, importimist ja eksportimist ning korraldada neis valdkondades uuringuid ja teabevahetust. Tunnustatud aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühinguid võib olla mitu.
 § 31. Ühingu turukorralduseeskiri
 (1) Põhikirjas ettenähtud korras võib ühing turustamisaasta kohta kehtestada käesolevas seaduses ettenähtud eesmärgi kohase ühingusisese turukorralduseeskirja (edaspidi eeskiri). Et ühingu liige ja muu huvitatud isik saaks oma tegevust kavandada, tuleb põhikirjas või eeskirjas sätestada ühingu liikmete ja teiste huvitatud isikute õigus tutvuda eeskirjaga ning eeskirja kehtetuks tunnistamise otsusega enne nende kehtima hakkamist.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud eeskiri eitohiette näha ühingu mõne liikme eelistamist ega kahjustada ühingu liikme või teiste samal tegevusalal tegutsevate isikute huve.
 (3) Eeskirja ei kohaldata tagasiulatuvalt aiandustoodetele, mida turustatakse töötlemiseks enne eeskirja kehtestamist sõlmitud lepingute alusel.
 § 32. Eeskirja avalikkus
 Ühing peab võimaldama eeskirja ning selle kehtestamise, muutmise ja kehtetuks tunnistamise korraga tutvuda ühingu liikmetel ja teistel huvitatud isikutel, et nad saaksid oma tegevust kavandada. Ühingu põhjendatud otsusega ärisaladuseks tunnistatud andmeid ei pea teistele huvitatud isikutele avaldama. Järelevalveasutusele peab avaldama ka ärisaladuseks tunnistatud andmed.
 § 33. Eeskirja sisu
 (1) Eeskirja sisuks võib olla teavitamis-, kasvatamis- ja turustamis- ning keskkonnahoiupõhimõtte järgimise kokkulepe.
 (2) Teavitamiskokkuleppena käsitatakse lepet, mille kohaselt aiandustootja peab ühingule teatama aiandustoodete kasvatamise ja turustamise kava liikide ja võimaluse korral ka sortide kaupa ning ühingu kaudu ja iseseisvalt turustatud kogused.
 (3) Kasvatamiskokkuleppena käsitatakse lepet, milles on ette nähtud seemne ja taimse paljundusmaterjali valiku põhimõtete järgimine ning aiandustoote kasvatamise otstarve ja viljapuuaedade parandamise viis.
 (4) Turustamiskokkuleppena käsitatakse lepet saagikoristuse ja turustamisaastal saadud saagi turustamise alustamise, samuti aiandustoote kvaliteedi ning toote turustamiseks ettevalmistamise ja turustamise korraldamise abinõude kohta.
 (5) Keskkonnahoiupõhimõtete järgimise kokkuleppena käsitatakse lepet väetiste ja taimekaitsevahendite ning muude materjalide kasutamise, puu- ja köögiviljades ning marjades ja nende pinnal pestitsiidijääkide lubatud määra, samuti kõrvalsaaduste ja kasutatud materjalide hävitamise kohta.
 § 34. Ühingu liikme iseseisev aiandustoodete turustamine
 (1) Turustamiskokkuleppest hoolimata on ühingu liikmel õigus oma aiandustooteid ise turustada. Iseseisva turustamise maht tuleb sätestada eeskirjas. Kui eeskirjas ei ole iseseisva turustamise mahtu sätestatud, võib aiandustootja ise turustada kuni 25 protsenti tema toodetud vastavat liiki aiandustoote kogusest.
 (2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud õigusele peab ühing andma liikmele loa aiandustoote iseseisvaks turustamiseks või loa aiandustoote turustamiseks teise ühingu kaudu, kui sel viisil turustatava aiandustoote kogus on ühingu kaudu turustatava kogusega võrreldes väike või kui on tegemist aiandustootega, mida ühingu kaudu ei turustata, ja teistel turustamiskokkuleppes sätestatud alustel.
 § 35. Aiandustootjate ühingu tegevuskava ja tegevusfond
 (1) Aiandustoetust taotleval aiandustootjate ühingul peab olema ühingu liikmete poolt heaks kiidetud tegevuskava ja tegevusfond. Eeltunnustamise korral asendab tegevuskava tunnustamisplaan. Tegevusfond luuakse liikmete maksetest ja seda võib kasutada tegevuskava või tunnustamisplaani täitmiseks ja turukorrastustoetuse maksmiseks.
 1) ühingu majandusseisundi kirjeldust;
 2) tegevuse eesmärke ja meetmeid nende täitmiseks;
 3) rakendatavate abinõude kirjeldust;
 4) andmeid tegevusfondi kasutamise kohta;
 5) tegevusfondi moodustamise alust ja korda ning kalendriaastaks kavandatud suurust;
 6) ühingu kohustusi toetuse kasutamisel;
 7) kava kehtivusaega.
 (3) Tegevuskava võib muuta, kui muutuvad tegevuskava täitmiseks tähtsad asjaolud ning kui muutmine ei too kaasa kulutuste suurenemist üle viie protsendi. Tegevuskava kehtivusaeg ei tohi muudatuste tõttu pikeneda.
 (4) Ühingu liikme poolt tegevusfondi tasutava makse suurus arvutatakse tulult, mida liige on aiandustoodete turustamisest saanud ajavahemikus 1. juulist 30. juunini. Makse arvutamise metoodika ja makse tegevusfondi tasumise kord nähakse ette ühingu põhikirjas.
 § 36. Aiandustootjate ühingu tunnustamise tingimused
 (1) Tunnustamist taotlev aiandustootjate ühing peab vastama käesoleva seaduse ja teiste õigusaktide nõuetele. Ühingu majanduslik seisund peab olema kindel ning tal peab olema võimalik osutada liikmetele toodangu hoidmise, pakendamise ja turustamise teenuseid.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud ühingu liikmete arv ja turustamiskõlbliku toodangu maht rahalises väljenduses võivad taotluse esitamise ajal olla kuni poole võrra väiksemad käesoleva seaduse § 29 lõikes 3 sätestatust, kui tunnustamisplaanis on kavandatud nende suurenemine kehtestatud tasemeni. Turustamiskõlbliku toodangu maht peab olema tõendatud.
 § 37. Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühingu tunnustamise tingimused
 (1) Tunnustamist taotlev aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühing peab vastama käesoleva seaduse ja teiste nende tegevust reguleerivate õigusaktide nõuetele. Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühinguna tunnustatakse ühingut, kes oma liikmete kaudu esindab olulist turuosa, kuid kes ise ei tegutse aladel (aiandustoodete kasvatamine, töötlemine, turustamine, importimine ja eksportimine), millel tegutsevad tema liikmed.
 (2) Aiandustoodete käitlejate ja aiandustootjate ühinguna võib tunnustada ka välisriigis asuvat rahvusvaheliselt tegutsevat ühingut või selle filiaali, kui tunnustamine on ühingu Eestis asuvate liikmete huvides.
 § 38. Ühingu tunnustamine ja eeltunnustamine
 (1) Ühingu tunnustamise või tunnustamisest keeldumise otsuse teeb Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor või tema volitatud ametnik. Ühingu tunnustamine otsustatakse kolme kuu jooksul nõuetekohase taotluse saamisest alates. Otsus tehakse ühingule viivitamatult teatavaks posti teel või elektrooniliselt.
 (2) Ühing tunnustatakse, kui ta vastab käesoleva seaduse nõuetele. Ühing tunnustatakse määramata ajaks.
 (3) Kui tunnustamist taotlev ühing ei vasta täielikult käesoleva seaduse nõuetele, kuid esitab taotlusega koos nõuetekohase tunnustamisplaani, teeb Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor või tema volitatud ametnik ühingu eeltunnustamise otsuse. Eeltunnustatud ühing on tunnustatud tunnustamisplaani täitmise ajaks.
 (4) Kui eeltunnustamise otsust ei ole tunnustamisplaani täitmise ajal kehtetuks tunnistatud ning ühing vastab tunnustamisplaani täitmise lõpus käesoleva seaduse nõuetele, loetakse ühing tunnustatuks tulenevalt käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 sätestatust. Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet toimetab ühingule posti teel või elektrooniliselt kätte sellekohase teatise.
 § 39. Tunnustamistaotlus
 (1) Tunnustamist taotlev ühing peab esitama kirjaliku taotluse Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile. Taotluses tuleb esitada teave selle kohta, missuguse ühinguna tunnustamist taotletakse, ühingu liikmete nimed ning nende varasema tegevuse kirjeldus ja ühingu tegevuse vastavus tunnustamisnõuetele ning nõuetele mittevastavuse korral tunnustamisplaan.
 (2) Taotlusele tuleb lisada põhikirja koopia ja kui on koostatud tegevuskava, siis selle koopia. Kui tunnustamisplaani täitmiseks taotletakse toetust käesoleva seaduse § 62 alusel, tuleb lisada ka vastav taotlus. Taotluse lisadena esitatakse dokumendid, mis tõendavad taotluse andmeid. Taotluse lisad on taotluse lahutamatu osa.
 § 40. Tunnustamisplaan ja selle muutmine
 (1) Tunnustamisplaan peab olema kirjalik ja sisaldama järgmisi andmeid:
 1) ühingu liikmete toodangu ja selle turustamise ning kasvatamistehnoloogia andmed;
 2) ühingu ülesannete loetelu ja kirjeldus;
 3) tunnustamisplaani täitmiseks kavandatud abinõude kirjeldus;
 4) plaani täitmiseks vajalikud kulud;
 5) plaani täitmise tähtaeg.
 (2) Tunnustamisplaanis ettenähtud ülesanded peavad olema kooskõlas ühingu põhikirjaga ja käesolevas seaduses nimetatud eesmärkidega ning nende täitmise aeg ei või ületada viit aastat.
 (3) Tunnustamisplaani võib selle täitmise ajal muuta vaid Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti loal. Luba antakse, kui muudatused ei ole vastuolus liikmete huvide ja aiandustoetuse sihtotstarbelise kasutamisega.
 § 41. Tunnustamisplaani täitmise abinõud ja kulud
 (1) Tunnustamisplaanis tuleb kirjeldada abinõusid, mida liikmed rakendavad keskkonnahoidliku maaviljeluse juurutamiseks, toodangu kavandamiseks ja toodangu kvaliteedi parandamiseks, aiandustoodete säilitamiseks, turustamise ettevalmistamiseks ning selle korraldamiseks. Tunnustamisplaani täitmiseks kavandatud abinõud tuleb ette näha iga ülesande kohta eraldi.
 (2) Tunnustamisplaan peab sisaldama kulude kalkulatsiooni ja analüüsi iga rakendatava abinõu kohta ning kulude jaotamise aastate kaupa tunnustamisplaani tähtaja jooksul.
 § 42. Tunnustamisest ja eeltunnustamisest keeldumise alused
 (1) Tunnustamisest keeldutakse, kui ühing on esitanud valeandmeid või kui ühing ei vasta käesoleva seaduse nõuetele.
 (2) Ühingu eeltunnustamisest keeldutakse, kui ühing on esitanud valeandmeid või kui Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhjendatud hinnangul ei ole tema tunnustamisplaani järgi võimalik tunnustamisnõudeid täita.
 § 43. Tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamine
 (1) Tunnustamisotsus tunnistatakse kehtetuks, kui ühing ei vasta käesoleva seaduse nõuetele, kui ta on korduvalt rikkunud käesoleva seaduse nõudeid või kui ta lõpetab oma tegevuse. Tunnustamisotsuse võib kehtetuks tunnistada ka ühingu kirjaliku taotluse alusel.
 (2) Tunnustamisotsuse tunnistab kehtetuks Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor või tema volitatud ametnik. Kehtetuks tunnistamise otsus tehakse ühingule viivitamatult teatavaks.
 § 44. Eeltunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamine
 Eeltunnustamisotsus tunnistatakse kehtetuks, kui ühing ei täida tunnustamisplaani, kui ta on korduvalt rikkunud käesoleva seaduse nõudeid või kui ta lõpetab oma tegevuse. Eeltunnustamisotsuse võib kehtetuks tunnistada ka ühingu kirjaliku taotluse alusel. Eeltunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamise otsus tehakse käesoleva seaduse § 43 lõikes 2 sätestatud korras.
 5. peatükk TURUKORRASTUSABINÕUD
 § 45. Turukorrastusabinõude rakendamise alus
 Turukorrastusabinõusid (edaspidi abinõu) rakendatakse olulise tähtsusega aiandustoote hinna stabiliseerimiseks ja aiandustootja tegevuse tasuvuse säilitamiseks.
 § 46. Olulise tähtsusega aiandustoode
 Olulise tähtsusega aiandustoodete nimekirja kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega. Vabariigi Valitsus kannab sellesse nimekirja toote:
 1) mis kuulub peamiste, laialdaselt kasutatavate toiduainete hulka;
 2) mille viljelemine tagab tööhõive piirkonnas, kus traditsiooniliselt on tegeldud aiandusega;
 3) mis on konkurentsivõimeline välisturul;
 4) mida viljeldakse tavapärase aianduse alternatiivina.
 § 47. Nõudluspäraste abinõude rakendamine
 Kui turustamisaastaks varutud saagi äärmise nappuse või ebatavalise külluse tõttu on aiandustoote kohta kehtestatud kvaliteedinõuetekohase aiandustoote varutud kogus tarbijate nõudluse rahuldamiseks ebapiisav või kui kogus märgatavalt ületab nende vajadusi, rakendatakse nõudluspäraseid abinõusid.
 § 48. Tasuvuspäraste abinõude rakendamine
 Kui siseriigist pärit olulise tähtsusega aiandustoote ja imporditud aiandustoote omavahelise hinnakonkurentsi tõttu on aiandustoote hind siseriigi aiandustootja jaoks langenud tasuvuse piirini ja tavalised turu korraldamise vahendid on tasuvuse säilitamiseks ebapiisavad või sobimatud, rakendatakse tasuvuspäraseid abinõusid.
 § 49. Abinõud
 Abinõud on:
 1) aiandustoote kvaliteedinõuete kohaldamise piiramine;
 2) aiandustoote kohta rangemate kvaliteedinõuete kehtestamine;
 3) aiandustoote müügilt kõrvaldamine.
 § 50. Abinõude rakendamise aeg
 (1) Abinõusid rakendatakse tähtajaliselt kuni nende rakendamise eesmärgi täitmiseni, kuid korraga mitte kauem kui üks turustamisaasta.
 (2) Üheaegselt võib rakendada mitut käesoleva seaduse §-s 49 sätestatud abinõu.
 § 51. Aiandustoote kvaliteedinõuete kohaldamise erisused ja abinõude rakendamine
 (1) Aiandustoote kvaliteedinõuete kohaldamise erisused võivad olla:
 1) aiandustoote kasutusotstarbest lähtuv kvaliteedinõude kohaldamise piirang;
 2) kvaliteedinõude kohaldamise tähtajaline piirang;
 3) teise kvaliteedinõude kohaldamise tähtajaline kohustus;
 4) kvaliteedinõude kohaldamise aeg;
 5) kvaliteedinõude kohaldamise etapp.
 (2) Aiandustoote kvaliteedinõuete kohaldamist piiratakse, kui toodet on varutud ebatavaliselt vähe.
 (3) Aiandustoote kohta võib kehtestada rangemad kvaliteedinõuded, kui toodet on varutud ebatavaliselt palju või kui järelevalvetulemustest selgub, et on sagenenud aiandustoodete mittevastavus kvaliteedinõuetele.
 (4) Aiandustoote kohta rangemate kvaliteedinõuete kehtestamiseks kaotatakse madalam kvaliteediklass või madalamad kvaliteediklassid.
 (5) Käesoleva seaduse § 49 punktides 1 ja 2 nimetatud abinõusid rakendatakse Vabariigi Valitsuse või tema volitusel põllumajandusministri määrusega.
 § 52. Aiandustoote müügilt kõrvaldamine
 Aiandustoodete ebatavalise külluse korral võivad ühingu liikmed otsustada osa aiandustooteid müügilt kõrvaldada. Aiandustoote müügilt kõrvaldamisena vaadeldakse aiandustoodete turustamise aja või turustatavate aiandustoodete koguse piiramist. Aiandustoote müügilt kõrvaldamise õigus on tunnustatud ühingul.
 § 53. Aiandustoote müügilt kõrvaldamise kohaldamine
 (1) Müügilt kõrvaldatavad aiandustooted peavad vastama kvaliteedinõuetele. Aiandustoote müügilt kõrvaldamine peab olema otstarbekohane ja üksikasjalikult kavandatud ning ei tohi kahjustada nõudluse rahuldamist.
 (2) Müügilt kõrvaldatud aiandustoodet võib kasutada oma tarbeks ja loomasöödaks. Toodet võib ka eksportida või töötlemiseks turustada. Müügilt kõrvaldatud õunu, ploome ja marju võib turustada alkoholitööstusele.
 (3) Müügilt kõrvaldatud aiandustoodet on lubatud töötlemiseks turustada Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametniku antud töötlemise tõendi alusel.
 § 54. Toote tasuta jaotamine
 Müügilt kõrvaldatud aiandustoode, mida ei ole kasutatud või turustatud käesoleva seaduse § 53 lõigetes 2 ja 3 sätestatud viisil, antakse tasuta üle:
 1) heategevuslikele ühingutele, kes jaotavad need puudustkannatavatele inimestele;
 2) koolidele, laste puhkelaagritele ja teistele lasteasutustele, haiglatele, vanadekodudele või karistusasutustele.
 § 55. Jaotamise piirangud
 (1) Käesoleva seaduse §-s 54 nimetatud ühingutel ja asutustel on aiandustoodete jaotamisel keelatud teha eelistusi ja võtta toodete eest tasu.
 (2) Käesoleva seaduse § 54 punktis 2 nimetatud asutustele võib anda aiandustooteid lisaks nende poolt tavaliselt ostetavale kogusele.
 § 56. Aiandustoote hävitamine
 (1) Ühing võib müügilt kõrvaldatud aiandustoote või selle ülejäägi kooskõlastatult Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametiga komposteerida või bioloogiliselt lagundada keskkonnanõudeid järgides, kui ühing on täitnud aiandustoote müügilt kõrvaldamise nõuded ja tal ei ole õnnestunud aiandustoodet ühelgi seaduses ettenähtud viisil kasutada.
 (2) Ühing peab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile eelnevalt kirjalikult teatama hävitatava aiandustoote liigi ja koguse ning hävitamise aja ja koha.
 § 57. Teatamiskohustus
 Ühing peab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile kirjalikult teatavaks tegema kavandatava aiandustoote müügilt kõrvaldamise ja edasise kasutamise viisi ning kõrvaldamise käigu ja tulemused.
 6. peatükk AIANDUSTOETUSED
 § 58. Aiandustoetuse liigid
 Aiandustoetused on:
 1) aiandustootjate ühistegevuse toetus;
 2) turukorrastustoetus.
 § 59. Aiandustoetuse maksmiseks ettenähtud raha
 Aiandustoetust makstakse riigieelarves selleks ettenähtud rahast. Aiandustoetust võib maksta ka riikliku välisabi rahast, kui välislepingus ei ole sätestatud teisiti. Aiandustoetuse taotlemise ja saamise õigust ei teki, kui selle maksmiseks ei ole raha ette nähtud. Kui riigieelarves nähakse ette raha käesolevas seaduses nimetamata aiandustoetuse maksmiseks, kehtestatakse aiandustoetuse taotlemise ja maksmise kord käesoleva seaduse § 60 alusel.
 § 60. Aiandustoetuse taotlemine ja maksmine
 (1) Aiandustoetuse taotlemise ja maksmise korra ning aiandustootjate ühistegevuse toetuse ja turukorrastustoetuse aruannete esitamise korra kehtestab Vabariigi Valitsus või tema volitusel põllumajandusminister määrusega.
 (2) Aiandustoetuse maksmise või sellest keeldumise otsuse teeb Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor või tema volitatud ametnik.
 § 61. Aiandustootjate ühistegevuse toetus
 (1) Aiandustootjate ühistegevuse toetust antakse ühingule rahalise abina tunnustamisplaani või tegevuskava täitmise kulu osaliseks hüvitamiseks. Toetust antakse ühingule, kui selle liikmed ei ole samal ajal teise sama valdkonna ühingu liikmed, kes samuti taotleb või on saanud toetust. Toetuse andmiseks võib nõuda ühingult tagatist.
 (2) Aiandustootjate ühistegevuse toetust ei anta sellise kulu osaliseks hüvitamiseks, mis tekib seoses:
 1) haldusakti või -toiminguga;
 2) välisriigis kasvatatud aiandustoote müügiga;
 3) juurdemaksega liikme tulule või aiandustoote hinnale;
 4) õigusvastase toiminguga või
 5) aiandustoote või aiandustootja reklaamikampaaniaga.
 § 62. Aiandustootjate ühistegevuse toetus tunnustamisplaani täitmise kulu osaliseks hüvitamiseks
 (1) Tunnustamisplaani täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks aiandustootjate ühistegevuse toetuse taotlemiseks tuleb ühingul esitada tunnustamistaotlus ja nõuetekohane tunnustamisplaan. Ühing peab toetuse taotluses Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile teatama tegevusfondi moodustamise alused ja korra, kalendriaastaks kavandatud suuruse ning taotletava toetuse suuruse.
 (2) Tunnustamisplaani täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks antava aiandustootjate ühistegevuse toetuse suurus ei või ületada kalendriaastaks ettenähtud tegevusfondi suurust. Toetus on sihtotstarbeline ja seda makstakse tunnustamisplaani täitmise ajal.
 (3) Tunnustamisplaani täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks antava aiandustootjate ühistegevuse toetuse maksmise või sellest keeldumise otsus tehakse koos eeltunnustamisotsusega.
 § 63. Aiandustootjate ühistegevuse toetus tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks
 (1) Tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks võib ühing tegevuskava kehtimise ajal taotleda toetust tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks. Tegevuskava peab olema käesoleva seaduse nõuete kohane.
 (2) Toetuse taotlus, milles on nimetatud tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks taotletava aiandustootjate ühistegevuse toetuse suurus ja esitatud selle sihtotstarbe kirjeldus, tuleb esitada koos tegevuskavaga, milles on märgitud kava üldmaksumus.
 (3) Tegevuskava täitmise kulude osaliseks hüvitamiseks antava aiandustootjate ühistegevuse toetuse suurus ei või ületada 50 protsenti tegevuskava üldmaksumusest. Toetus on sihtotstarbeline ning seda makstakse tegevuskava täitmise ajal.
 § 64. Turukorrastustoetuse maksmise alused
 (1) Turukorrastustoetust makstakse ühingule Eestis kasvatatud aiandustoodete müügilt kõrvaldamise ja tasuta jaotamiseks üleandmise tõttu aiandustootjale tekkinud kahju osaliseks hüvitamiseks.
 (2) Turukorrastustoetust makstakse, kui aiandustoode on müügilt kõrvaldatud ja tasuta jaotamiseks üle antud Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti teadmisel.
 (3) Turukorrastustoetuse suuruse määrab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti peadirektor või tema volitatud ametnik kindla summana ja see ei tohi ületada 50 protsenti müügilt kõrvaldatud aiandustoote sellest hinnast, mida aiandustootja tavaliselt selle aiandustoote eest Eesti turul saab.
 (4) Turukorrastustoetus makstakse ühingule, kes jaotab saadud summa müügilt kõrvaldamise tõttu kahju saanud aiandustootjate vahel pärast ühingule tekkinud kõrvaldamiskulu mahaarvamist.
 § 65. Aiandustoetuse maksmisest keeldumise alused
 (1) Aiandustoetuse maksmisest keeldutakse, kui taotleja:
 1) on maksuvõlglane või kui ta ei ole deklareerinud oma tulu;
 2) ei ole täitnud käesoleva seaduse nõudeid;
 3) on esitanud valeandmeid või
 4) ei ole tagastanud ebaõigesti saadud toetust või selle osa käesoleva seaduse §-s 67 sätestatud korras.
 (2) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud juhtudele keeldutakse ka käesoleva seaduse §-s 62 nimetatud toetuse maksmisest § 42 lõikes 2 ettenähtud juhul.
 (3) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud juhtudele keeldutakse ka käesoleva seaduse §-s 63 nimetatud toetuse maksmisest, kui Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhjendatud hinnangul ei ole võimalik tegevuskava täita.
 (4) Lisaks käesoleva paragrahvi lõikes 1 ettenähtud juhtudele keeldutakse aiandustootjate ühistegevuse toetuse maksmisest, kui Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti põhjendatud hinnangul on ühingul tunnustamisplaani või tegevuskava täitmiseks piisavalt raha.
 § 66. Aiandustoetuse sihtotstarbelise kasutamise ja kasutamisest teatamise kohustus
 (1) Aiandustootjate ühistegevuse toetust ja turukorrastustoetust tuleb kasutada sihtotstarbeliselt. Aiandustoetuse kasutamise sihtotstarbe määrab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet toetuse maksmist otsustades.
 (2) Aiandustoetuse kasutamise kohta tuleb ühingul esitada Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ametile järelevalveks vajalikud aruanded tegevuskava või tunnustamisplaani täitmise, aiandustoote müügi ja müügilt kõrvaldamise kohta.
 § 67. Aiandustoetuse ja selle osa tagastamine
 (1) Kui taotlejale on makstud aiandustoetust või osa sellest valeandmete alusel või eksimuse mõjul, tuleb toetusraha riigieelarve tuludesse tagasi maksta.
 (2) Aiandustoetus või selle osa, mida ei ole kasutatud sihtotstarbeliselt või mille kohta ei ole ettenähtud tähtpäevaks aruannet esitatud, tuleb riigieelarve tuludesse tagasi maksta.
 (3) Aiandustoetus või selle osa, mis on tunnustamisotsuse kehtetuks tunnistamise ajaks kasutamata või mida ei saa sihtotstarbeliselt kasutada, tuleb riigieelarve tuludesse tagasi maksta.
 (4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 nimetatud asjaolude avastamisel esitab Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti järelevalveametnik toetusraha saajale toetusraha või selle osa tagasimaksmise nõude. Kui isik toetusraha või selle osa riigieelarve tuludesse tagasi ei maksa, nõutakse raha välja kohtu kaudu. Nõude esitamise tähtaeg on aiandustoetuse maksmisest arvates kolm aastat.
 § 68. Järelevalveasutused ja nende pädevus
 (1) Käesoleva seaduse nõuete täitmise üle teostab riiklikku järelevalvet Taimetoodangu Inspektsioon, välja arvatud käesoleva paragrahvi lõigetes 2 ja 3 sätestatud juhul.
 (2) Tarbijakaitseamet teostab riiklikku järelevalvet aiandustoote kvaliteedi- ja turustamise nõuete täitmise üle jaekaubanduses.
 (3) Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Amet teostab riiklikku järelevalvet tunnustatud ühingute käesolevas seaduses sätestatud eesmärgikohase tegevuse ja aiandustoetuste kasutamise üle.
 (4) Järelevalveasutused edastavad üksteisele teavet järelevalve tulemuste kohta, välja arvatud teave, mida on seadusega keelatud anda.
 § 69. Järelevalveametnikud ja nende pädevus
 (1) Taimetoodangu Inspektsiooni, Tarbijakaitseameti ning Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti järelevalveametnikud teostavad järelevalvet oma pädevuse piires nende isikute tegevuse üle, kes on kohustatud täitma käesoleva seaduse nõudeid.
 (2) Järelevalveametniku pädevus peab olema kajastatud ametitõendil. Järelevalve alustamisel peab järelevalveametnik esitama isikule ametitõendi.
 (3) Ametitõendi esitanud järelevalveametnikul on õigus takistamatult kontrollida käesoleva seaduse nõuete täitmist. Tal on õigus siseneda isiku territooriumile ja ruumi, võtta kontrollproove, kontrollida toote vastavust kvaliteedinõuetele, nõuda isikult koopiaid asjakohastest dokumentidest ning saada muud järelevalveks vajalikku kirjalikku ja suulist teavet ning teha vaatlusi ja talletada tulemused, kasutades selleks isiku või tema esindaja teadmisel järelevalveasutuse tehnikavahendeid.
 (4) Järelevalveametnik peab teatama isikule või tema esindajale järelevalve eesmärgi. Isik võib soovi korral viibida järelevalvetoimingu juures.
 § 70. Eelteave
 Enne imporditava kiirestirikneva aiandustoote partii saabumist piiril asuvasse tollipunkti peab isik andma Taimetoodangu Inspektsiooni järelevalveametnikule selle kohta järelevalveks vajaliku eelteabe. Eelteave tuleb anda aiandustoote partii lähetamise aja, sihtkoha, saabumise aja ja koha ning aiandustoote liigi ja koguse kohta. Kui toodet imporditakse korduvalt, ei pea eelteavet korduvalt esitama.
 § 71. Järelevalve kord ja järelevalveametniku kohustused
 (1) Järelevalveametnik teeb järelevalvetoimingud eesmärgikohaselt. Õiguserikkumise avastamise korral kontrollib järelevalveametnik kõiki sellega seotud asjaolusid.
 (2) Järelevalveametnik on kohustatud hoidma talle järelevalve ajal teatavaks saanud ärisaladust. Teabe võib avalikustada, kui selle hoidmine ohustaks inimese tervist või keskkonda.
 § 72. Kontrollproovid
 (1) Järelevalvetoiminguid tehes on järelevalveametnikul õigus võtta kontrollimiseks vajalikus koguses kontrollproove tasuta.
 (2) Kontrollprooviks võetud aiandustoote kogus, mida kontrollides ei ole ära kasutatud, tagastatakse omanikule.
 (3) Kontrollproovide võtmise korra ning kogused, samuti kontrollimise korra kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.
 (4) Käesolev paragrahv laieneb ka isikule, kellele Taimetoodangu Inspektsioon on käesoleva seaduse § 17 alusel andnud aiandustoodete kontrollimise ja kvaliteedi tõendamise volituse.
 § 73. Järelevalvetulemuste vormistamine
 (1) Järelevalvetulemused vormistab järelevalveametnik protokollis, millele lisatakse järelevalve ajal saadud dokumendid või nende koopiad.
 (2) Protokoll vormistatakse kahes eksemplaris, millest üks säilitatakse järelevalveasutuses ja teine antakse isikule või tema esindajale allkirja vastu üle pärast järelevalve lõpetamist.
 § 74. [Kehtetu - RT I 2002, 61, 375 - jõust. 01.08.2002]
 § 75. Ettekirjutuse tegemine
 (1) Õiguserikkumise avastamise korral teeb järelevalveametnik ettekirjutuse või koostab seaduse alusel haldusõiguserikkumise protokolli ning otsustab halduskaristuse määramise või taotleb, et haldusõiguserikkumise asja arutab ja karistuse määrab kohus.
 (2) Ettekirjutusega:
 1) juhitakse tähelepanu õiguserikkumisele;
 2) esitatakse nõue õiguserikkumise lõpetamiseks;
 3) kohustatakse tegema õiguserikkumise lõpetamiseks või edasiste õiguserikkumiste ärahoidmiseks vajalikke toiminguid.
 (3) Ettekirjutust tehes määrab järelevalveametnik ettekirjutuse täitmise tähtaja.
 (4) Kui õiguserikkumise lõpetamiseks ja edasise õiguserikkumise ärahoidmiseks on erinevaid viise, arvestab järelevalveametnik vajalikku toimingut määrates võimaluse korral isiku soovi. Tähtajaks määratakse aeg, mis tavaliselt kulub seda laadi toimingu tegemiseks.
 § 76. Nõuded haldusaktile
 Käesoleva seaduse § 17 lõike 3, § 18 lõike 2, § 38 lõigete 1, 3 ja 4, § 40 lõike 3, § 43 lõike 2, § 56, § 60 lõike 2, § 62 lõike 3, § 64 lõike 3, § 66 lõike 1, § 67 lõike 4 ja § 75 lõike 1 alusel antav haldusakt tuleb vormistada kirjalikult ja see peab sisaldama järgmisi andmeid:
 1) ametiasutuse nimetus, kelle nimel akt antakse;
 2) akti koostanud ametniku ees- ja perekonnanimi ning ametinimetus;
 3) akti andmise kuupäev;
 4) adressaadi nimi;
 5) akti jõustumise aeg;
 6) akti andmise põhjus;
 7) viide õigusakti sättele, mille alusel haldusakt antakse;
 8) akti sisu;
 9) akti vaidlustamise kord ja tähtaeg;
 10) ametniku allkiri;
 11) adressaadi allkiri akti kättesaamise kohta või märge muul viisil kättetoimetamise kohta.
 § 761. Aiandustoodete turustamise ja kvaliteedinõuete rikkumine
 (1) Aiandustoote turustamise või kvaliteedinõuete rikkumise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
 § 762. Turu valdaja kohustuste rikkumine
 (1) Turu valdaja poolt aiandustoodete turustamise nõuetega seotud kohustuste täitmata jätmise eest – karistatakse rahatrahviga kuni 100 trahviühikut.
 § 763. Menetlus
 (1) Käesoleva seaduse §-des 761 ja 762 sätestatud väärtegudele kohaldatakse karistusseadustiku (RT I 2001, 61, 364) üldosa ja väärteomenetluse seadustiku (RT I 2002, 50, 313) sätteid.
 (2) Käesoleva seaduse §-des 761 ja 762 sätestatud väärtegude kohtuväline menetleja on:
 2) Taimetoodangu Inspektsioon.
 § 77-79. [Kehtetud - RT I 2002, 63, 387 - jõust. 01.09.2002]
 § 80. Kvaliteedinõuete kohaldamise piirang
 Enne kvaliteedinõuete kehtestamist Eestis varutud saagi ja Eestisse imporditud aiandustoote suhtes ei kohaldata tagasiulatuvalt käesoleva seaduse § 11 alusel kehtestatavaid kvaliteedinõudeid.
 § 81. Volituse andmine hindamata isikule
 Kuni 2003.aasta 1. jaanuarini kehtiva volituse võib anda käesoleva seaduse §-s 17 sätestatud korras ka isikule, kelle võimet aiandustooteid kontrollida ei ole veel Eestis tunnustatud asutuse või organi poolt hinnatud ja kui positiivse hinnangu saanud isikud puuduvad.
 Käesolev seadus jõustub 2001.aasta 1. aprillil, välja arvatud §-d 45-57, mis jõustuvad 2002. aasta 1. jaanuaril.


type: wikipedia

text:
A vízalatti becsapódási kráter olyan becsapódási kráter, amelynek helyét a becsapódás pillanatában víz borította. A vízbe történő becsapódáskor a víz megakadályozhatja a becsapódó testet a tengerfenék elérésében, és a kráterbelső, a sánc és a törmeléktakaró kialakulására is hatással lehet.
 Mélytengeri becsapódások
 Körülbelül 1–2 km átmérőjű kőmeteorit esetén csak a víz „nyílik szét” kráterré, az aljzaton nem keletkezik kráter (a vízbe hatolási mélység 4–8 km). Kráter csak ennél nagyobb test vagy sekélyebb tenger esetén keletkezik. Azonban sem a légkör, sem az óceán nem képes arra, hogy egy 10 kilométeres nagyságrendű test földkéregbe csapódását megakadályozza.
 Ha a becsapódó égitest víztestbe csapódik, a becsapódás nagyságától függő mennyiségű víz elpárolog, és a légkörbe jut (szárazföldi becsapódás esetén is nagy mennyiségű víz (gőz) jut a légkörbe). Utóbbi egy része helyben esők formájában ki is csapódik. A légkörben a vízgőz erős üvegházhatást is okoz, akárcsak az a , amely a szárazföldi tüzek illetve a savas esők által oldott mészkövek nyomán kerül a légkörbe.
 A számítások szerint egy 440 km átmérőjű test becsapódása képes egy egész óceánt elpárologtatni, ez esetben a benne lévő életet is kipusztítani. Ilyen esemény akár többször is megtörténhetett a Föld korai, 3,8–4,2 milliárd évvel ezelőtti időszakában, amikor azonban vékonyabb hidroszférája és másmilyen légköre volt.
 A légkör hőmérséklete a becsapódás felett elérheti az 1000 °C-ot. A gőz-légkör több ezer év alatt hűl le. A víz rossz hővezetése miatt azonban csak az óceán teteje forrna föl, a mélye hűvös maradhatna, leszámítva, hogy közben a levegőből aláhull az elpárolgott majd megszilárdult, még forró kőzetanyag is. Ilyen hullás mellett is fennmaradhatna a mélyben az élet. Az óceán vízében (1 g/) egy adott átmérőjű test (sűrűsége függvényében) körülbelül 15 átmérőnyi mélységbe hatol. A behatolás mélysége (penetration depth) közel független a becsapódás sebességétől.
 Elképzelhető, hogy a kráter középpontjában vízből keletkezik rövid időre egy óriási központi csúcs, mely akár több kilométer magasra is szökhet, majd összeomlik.
 Sekélytengeri becsapódás
 Sekélytengerbe (vízbe) hullt kisebb becsapódás esetén igen jellemző vonás, hogy a keletkező kráternek nincs sánca vagy az nagyon alacsony. A kiemelt sánc hiányát azzal magyarázhatjuk, hogy a környező víz beáramlik a kivájt mélyedésbe, amint a kráterben lévő víz a hő hatására elpárolog. Ezalatt a sáncon keresztülfolyó zagyárak lemoshatják a sáncot. A törmeléktakaró amúgy is minimális lehet, mert a víz ellenálló ereje megakadályozza a kidobott törmelék távolra jutását.
 Ha a becsapódás a selfterület peremén történt, a lökéshullám vagy a keletkező földrengések hatására a selfperem beomolhat, mint azt kimutatták a Montagnais és Chicxulub-krátereknél. A keletkező anyagmozgások (vízalatti lavinák) csatornákat moshatnak ki, amelyekben több száz kilométerre is eljuthat az anyag. A felszínen cunamik (impact-derived tsunami) indulnak, a lezúduló tömegmozgásos óriási zagyárak megaturbiditet hoznak létre, mely törmelékes breccsát tartalmaz.
 A becsapódás létrehozta cunamikra vonatkozó számításokhoz jó tapasztalati alapot adott a Bikini-atollon végrehajtott Crossroads Baker kísérleti atomrobbantás. Ennek alapján 1 km átmérőjű becsapódó test a becsapódástól akár 20 km-re is 1 km magas amplitúdójú hullámokat hozhat létre. Ezek mélyen a szárazföldre hatolva képesek olyan üledékrétegeket szétteríteni, melyekben a szárazföldi és vízi élőlények maradványai keverednek.
 A vízbe történő becsapódás indikátora a megacunami. Egy kisebb becsapódás is óriási szökőárat hozhat létre: először itt is üreg keletkezik, s közben szétlökődik a víz, a vízcseppek fotóiból ismert „korona” alakjában. Egy, a Chicxulubhoz hasonló becsapódás keltette cunami hulláma a Föld túloldalát 27 óra alatt érné el, és még ekkor is nagyságrendileg 100 m magas hullámokat vetne.) A partokon hosszú sávban található ilyenkor tengeri üledékterítés nyoma. Ilyenkor talán a barlangok, a tavak mélye és a szárazföldek belseje adják a legjobb menedéket. A talajra hullott por miatt a növényzet elpusztulhat, így a humuszképződés is megszűnhet.
 Ismert vízalatti becsapódási kráterek
 A ma ismert, 172 bizonyítottan becsapódási szerkezetből hetet mai sekélytengeri környezetben találtak, körülbelül 60 darab a mai (szárazföldi) felszín alatt található és valamennyi kontinentális kérgen helyezkedik el
 Valószínűleg sekélytengerben jöttek létre a következő kráterek: Montagnais (Skót-self, 45 km), Mjølnir (Barents-tenger, 40 km), Chesapeake Bay (Chesapeake-öböl, 90 km). A napjainkban tenger és 1 km vastagságú mészkő üledékréteg alatt elhelyezkedő Chicxulub-kráter a modellszámítások szerint eredetileg körülbelül 50 méter mélységű sekélytengerben jött létre.
 Jelenleg óceáni kérgen létrejött kráter nem ismert a Földön, ami egyrészt a Föld felszínének eme 2/3-áról alkotott igen hiányos ismereteinkkel magyarázható, másrészt az óceáni kéreg fiatal korával (körülbelül maximum 150 millió év). Az ennél idősebb kérgen keletkezett kráterek már szubdukálódtak. Egy olyan becsapódás ismert közvetve, mely óceáni kéreg fölött történt. Az Eltanin-becsapódás üledéknyomaira az Eltanin nevű hajó bukkant az 1960-as években. Később a tengerfenéken található magas irídiumtartalmú rétegek megerősítették a becsapódás létét. A 2,2 millió évvel ezelőtti eseményt egy a becslések szerint körülbelül 0,5–2 km átmérőjű becsapódó test okozta. Elképzelhető, hogy a test nem érte el az óceánfenék 4–5 kilométeres mélységét mert még előtte szétrobbant – kráternek (eddig) nem találták nyomát, azaz a tunguszkai eseményhez hasonlóan nem hozott létre krátert (bár az nem biztos, hogy az utóbbinak nincs krátere).
 Kapcsolódó szócikkek
 Források
 Bérczi Szaniszló, Gucsik Arnold, Hargitai Henrik, Horvai Ferenc, Illés Erzsébet, Kereszturi Ákos, Nagy Szabolcs János: A Naprendszer kisenciklopédiája – A Naprendszer formakincse (1): Becsapódások folyamata, nyomai és hatásai. ELTE TTK – MTA Kozmikus Anyagokat Vizsgáló Űrkutató Csoport, 2005.
 Jegyzetek
 A becsapódási kráterek típusai


text:
Difonbaseret syntese er bl.a. baseret på en lyddatabase, der indeholder en mængde difoner, der stammer fra optagelser med en speaker (eller en stemme), dvs. der er tale om en slags reproduktion af et ægte menneskes stemme.
 Processen bag en syntese og kunstig tale
 Syntetisk tale systemer består typisk af to moduler. Det ene modul er tekstmodulet (front end), der konverterer tekstinput til lydskrift på basis af en række komplicerede grammatikker regler. Disse regler styrer, hvordan skriftsprogets tegn skal konverteres til talesproget tegn. Det andet modul er talemodulet (back end), der bl.a. indeholder en taledatabasen. På samme måde som vi har et alfabet for det skrevne sprog, findes der et alfabet for hvert enkelt sprog, der beskriver dette sprogs "lyde". Eksempler på sådanne lydalfabeter er f.eks. IPA og SAMPA.
 Taledatabasen
 Lyddatabasen indeholder taledata fra en stor mængde tekst, som et menneske (en speaker) indlæser. Teksten udvælges, så den bedst muligt dækker samtlige lyde i et givent sprog. Når teksten er indlæst i lydfiler, benyttes disse filer af et program, der splitter filerne op i lyddele (dvs. de lyde der er defineret i det givne sprogs lydalfabet. Når syntesen senere danner kunstig tale, sker det herefter baggrund af disse lydstumper af "ægte menneskelig tale". Det bør dog bemærkes, at for at opnå god og korrekt intonation, dvs. at den syntetiske tale lyder ægte, styres "genbrugen" af lydstumperne af en række komplicerede regler, der er med stil at sikre, at de små sammensatte lydstumper giver en sammenhængende tale, når der læses ord eller større (vilkårlige) tekster op.
 Tidligere udgaver af talesyntese
 De tidlige systemer indenfor talesyntese (formantsyntese) benyttede sig ikke af indspilning af menneskelig tale, men på kunstigt maskinproduceret tale. Dette gav en meget robotlignende syntesekvalitet. Hvis teknologien bag en difonbaseret syntese ikke er i orden, kan man dog fortsat i dag finde systemer med robotlignende kvalitet selv om de er difonbaserede.
 Sprogteknologi
 en:Diphone synthesis


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 16.6.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 184/5
 Ordonanța Curții (Camera a şasea) din 13 februarie 2014 – Marek Marszałkowski/Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG
 (Cauza C-177/13 P) (1)
 ([Recurs - Marcă comunitară - Regulamentul (CE) nr. 40/94 - Articolul 8 alineatul 1 litera (b) - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare figurative care cuprinde elementele verbale „Walichnowy” şi „Marko” - Opoziţia titularului mărcii comunitare verbale MAR-KO - Motiv relativ de refuz - Risc de confuzie])
 2014/C 184/06
 Limba de procedură: polona
 Părțile
 Recurent: Marek Marszałkowski (reprezentant: C. Sadkowski, consilier juridic)
 Celelalte părți din procedură: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: D. Walica, agent), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG
 Obiectul
 Recurs formulat împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera întâi) din 4 februarie 2013, Marszalkowski/OAPI – Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO) (T-159/11), prin care Tribunalul a respins acțiunea formulată împotriva Deciziei camerei a patra de recurs a OAPI din 11 ianuarie 2011 (cauza R 760/2010-4), de anulare a deciziei diviziei de opoziție prin care s-a respins opoziția formulată de titularul mărcii verbale comunitare „Mar-Ko”, pentru produse din clasa 29 în sensul Aranjamentului de la Nisa – Încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (JO L 78, p. 1) și a articolului 48 alineatul (2) din Regulamentul de procedură al Tribunalului – Motiv relativ de refuz – Risc de confuzie
 Dispozitivul
 1)
 Respinge recursul.
 2)
 Îl obligă pe Marek Marszałkowski la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 207, 20.7.2013.


text:
 25.8.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 282/39
 2014. június 10-én benyújtott kereset – Coca-Cola kontra OHIM (palackforma)
 (T-411/14. sz. ügy)
 2014/C 282/52
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Felperes: The Coca-Cola Company (Atlanta, Amerikai Egyesült Államok) (képviselők: D. Stone és A. Dykes solicitors és S. Malynicz barrister)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM)
 Kereseti kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 helyezze hatályon kívül a Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) második fellebbezési tanácsának az R 540/2013-2. sz. ügyben 2014. március 27-én hozott határozatát;
 —
 az alperest kötelezze az eljárás költségeinek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Az érintett közösségi védjegy: A 6., 21. és 32. osztályba tartozó árukra vonatkozó, palackformát megjelenítő térbeli védjegy – 1 0 5 32 687. számú közösségi védjegybejelentés.
 Az elbíráló határozata: Az elbíráló a védjegy lajstromozását az árujegyzékbe tartozó áruk egy része tekintetében megtagadta.
 A fellebbezési tanács határozata: A fellebbezési tanács a fellebbezést elutasította.
 Jogalapok: A közösségi védjegyrendelet 7. cikke (1) bekezdése b) pontjának megsértése.


text:
 1.2.2016
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 38/60
 Tribunalens beslut av den 2 december 2015 – Lidl Stiftung mot harmoniseringskontoret – toom Baumarkt (Super-Samstag)
 (Mål T-213/15) (1)
 ((Gemenskapsvarumärke - Ansökan om ogiltighetsförklaring - Återkallelse av ansökan om ogiltigförklaring - Anledning saknas att döma i saken))
 (2016/C 038/81)
 Rättegångsspråk: tyska
 Rättegångsdeltagare
 Klagande: Lidl Stiftung & Co. KG (Neckarsulm, Tyskland) (ombud: advokaterna M. Wolter och A.C. Berger)
 Motpart: Kontoret för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken och mönster) (ombud: H.P. Kunz)
 Motpart vid överklagandenämnden, som intervenerat vid tribunalen: toom Baumarkt GmbH (Köln, Tyskland) (ombud: advokaterna M. Kinkeldey, S. Brandstätter och J. Rosenhäger)
 Saken
 Överklagande av det beslut som meddelades av femte överklagandenämnden vid harmoniseringskontoret den 16 februari 2015 (ärende R 657/2014-5), angående ett ogiltighetsförfarande mellan toom Baumarkt GmbH och Lidl Stiftung & Co. KG.
 Avgörande
 1)
 Det finns inte längre anledning att döma i saken.
 2)
 Lidl Stiftung & Co. KG ska ersätta rättegångskostnaderna.
 (1) EUT C 205, 22.6.2015.


text:
2009 (MMIX) година е обикновена година, започваща в четвъртък според Григорианския календар.
 Международна година на астрономията.
 Международна година на природните влакна.
 Година на Николай Гогол.
 Съответства на:
 5769 – 5770 година по Еврейския календар
 4705 – 4706 година по Китайския календар
 4342 година по Корейския календар
 2762 години от основаването на Рим
 2553 година по Будисткия календар
 2552 година по Тайландския слънчев календар
 2001 – 2002 година по Етиопския календар
 1725 – 1726 година по Коптския календар
 1458 година по Арменския календар
 1431 – 1432 година по Мюсюлманския календар
 1387 – 1388 година по Иранския календар
 1371 година по Бирманския календар
 Събития
 Януари
 1 януари – Словакия се присъединява към еврозоната.
 1 януари – Чехия поема председателството на Съвета на ЕС.
 1 януари – Вилнюс и Линц стават Европейски столици на културата за 2009 година.
 1 януари – Австрия, Япония, Мексико, Турция и Уганда поемат своите места в Съвета за сигурност на ООН.
 1 януари – Асунсион, столицата на Парагвай става Американска столица на културата за 2009 година.
 3 януари – В Буенос Айрес стартира „Рали Дакар 2009“.
 3 януари – Израел започва инвазия по суша в Ивицата Газа. Войната влиза във втората си седмица.
 7 януари – Русия спира газовите доставки към Европа през Украйна. Руският министър-председател Владимир Путин публично подтиква за по-голямо международно участие в енергийния диспут.
 13 януари – Ирак става 186-ата страна подписала конвенцията за забрана на химическо оръжие.
 13 януари – Етиопската армия се изтегля от Сомалия, след като в продължение на 2 години е поддържала мира.
 14 януари – Президентът на КНДР Ким Чен Ир посочва своят наследник – Ким Чен Ун.
 15 януари – Полет 1549 на Us Airways се приземява успешно в река Хъдсън. Всички 155 души на борда оцеляват.
 17 януари – Израел обявява спиране на огъня в Газа. Влиза в ефект следващия ден, когато и Хамас обявява спиране на огъня.
 20 януари – Барак Обама официално встъпва в длъжност като 44-тия президент на САЩ.
 21 януари – Израел окончателно се изтегля от ивицата Газа. Последват въздушни удари от двете страни за седмици.
 22 януари – Конгоанският бунтовен лидер Лаурент Нкунда е заловен прекосявайки границата с Руанда
 26 януари – Исланската банкова система колабира и правителството пада. Министър-председателят Гейр Хард подава оставка.
 27 януари – За патриарх на Москва и цяла Русия е избран Кирил I.
 Февруари
 12 февруари – Ден на Чарлз Дарвин.
 18 – 28 февруари – В Харбин, Китай се провежда Зимната универсиада.
 Март
 2 март – Убит е президентът на Гвинея-Бисау Жоан Бернарду Виейра.
 28 март – от 20:30 до 21:30 се отбелязва Часът на Земята.
 Април
 1 април – Честване на 200 години от рождението на Николай Гогол.
 3 април – Навършват се 130 години от обявяването на София за столица на България
 3 – 4 април – 21-ва среща на НАТО в Страсбург и Кел.
 4 април – Албания и Хърватия се присъединяват към НАТО.
 5 април – Парламентарни избори в Молдова.
 Май
 2 май – В Индонезия се провеждат президентски избори.
 3 май – В Панама се провеждат парламентарни и президентски избори.
 6 май – дебютира южнокорейската идол група 2NE1
 16 май – В Москва се провежда финалът на 54-тия конкурс за песен Евровизия, победител е Александър Рибак (Норвегия) с песента „Fairytale“ (Приказка).
 20 май – В Истанбул се провежда финалната среща за Купата на УЕФА между отборите на Шахтьор (Донецк) и Вердер (Бремен), победител е отбора на Шахтьор.
 27 май – В Рим се провежда финалната среща на Шампионска лига между отборите на Барселона и Манчестър Юнайтед, победител е отбора на Барселона.
 Юни
 1 юни – Гренландия получава по-широка автономност, което ѝ позволява да се превърне в отделна държава в рамките на Кралство Дания.
 1 юни – Открива се bTV в нова административна сграда.
 4 – 7 юни – Провеждат се избори за Европейски парламент.
 25 юни – Умира Майкъл Джексън.
 Юли
 1 юли – Швеция ще поеме председателството на Съвета на ЕС.
 5 юли – В България се провеждат парламентарни избори
 юли – В Екатеринбург се провежда среща на Шанхайска организация за сътрудичество.
 22 юли – Пълно слънчево затъмнение е видимо от територията на Китай
 Август
 7 август – Тайфунът Моракот удря Тайван, убивайки 500 души и оставяйки над 1000 без дом. Това е най-лошото наводнение в последния половин век.
 Септември
 14 септември – Парламентарни избори в Норвегия.
 17 септември – Федерални избори в Германия.
 Октомври
 1 октомври – Стартира новият канал bTV Comedy.
 2 октомври – На сесия на МОК в Копенхаген ще бъде определен градът-домакин на XXXI летни олимпийски игри през 2016 година.
 октомври – В Ирландия ще бъде проведен повторен референдум относно приемането на Лисабонския договор.
 1 Ноември се провежда за първи път Формула 1 в Абу Даби
 Декември
 1 декември – Лисабонският договор влиза в сила.
 7 декември – 18 декември – Среща на ООН за климатичните промени в Копенхаген, Дания.
 7 декември – Стартира каналът bTV Cinema.
 16 декември – Астрономи откриват GJ1214b, първата известна екзопланета, която може да има вода.
 Починали
 Януари
 1 януари – Йоханес Марио Зимел, австрийски писател (* 1924 г.)
 3 януари – Пат Хингъл, американски актьор (* 1924 г.)
 4 януари – Герт Йонке, австрийски писател (* 1946 г.)
 11 януари – Вълкана Стоянова, народна певица (* 1922 г.)
 14 януари – Димитър Манчев, български актьор (* 1934 г.)
 15 януари – Саид Сиям, палестински политик (* 1959 г.)
 27 януари
 Джон Ъпдайк, американски писател (* 1932 г.)
 Рамасвами Венкатараман, 8-и президент на Индия (* 1910 г.)
 30 януари – Ингемар Йохансон, шведски професионален боксьор (* 1932 г.)
 31 януари – Лино Алдани, италиански писател (* 1926 г.)
 Февруари
 6 февруари – Джеймс Уитмор, американски актьор (* 1921 г.)
 25 февруари – Филип Фармър, американски писател (* 1918 г.)
 Март
 15 март – Рон Силвър, американски актьор (* 1946 г.)
 18 март – Наташа Ричардсън, британска актриса (* 1963 г.)
 19 март – Гертруд Фусенегер, австрийска писателка (* 1912 г.)
 29 март
 Морис Жар, френски композитор и диригент (* 1924 г.)
 Климент Денчев, български актьор (* 1939 г.)
 Джоун Брамш, американска писателка (* 1936 г.)
 31 март – Раул Алфонсин, президент на Аржентина (* 1927 г.)
 Април
 4 април – Емил Симеонов, български писател, поет, драматург и журналист (* 1945 г.)
 6 април – Борис Чернев, български актьор (* 1964 г.)
 7 април – Дейв Арнесън, американски гейм дизайнер (* 1947 г.)
 8 април – Борислав Боянов, български математик (* 1944 г.)
 12 април – Ив Козофски Седжуик, американски социален теоретик (* 1950 г.)
 14 април – Морис Дрюон, френски писател (* 1918 г.)
 16 април
 Виктор Пасков, български писател (* 1949 г.)
 Димитър Шойлев, български лекар (* 1935 г.)
 28 април – Екатерина Максимова, съветска и руска балерина (* 1939 г.)
 Май
 4 май – Дом Делуис, американски актьор и комик (* 1933 г.)
 17 май
 Марио Бенедети, уругвайски писател (* 1920 г.)
 Петър Слабаков, български актьор (* 1923 г.)
 19 май – Робърт Фърчгот, американски учен, носител на Нобелова награда (* 1916 г.)
 23 май – Но Му-хен, южнокорейски политик (* 1946 г.)
 26 май – Дорис Мюрингер, австрийска поетеса (* 1920 г.)
 27 май – Клайв Грейнджър, британски икономист (* 1934 г.)
 30 май
 Нончо Воденичаров, български поп-певец, актьор, каскадьор и кмет на Раднево (* 1955 г.)
 Ефраим Кацир, президент на Израел (* 1916 г.)
 Юни
 2 юни
 Дейвид Едингс, американски писател (* 1931 г.)
 Венцел Райчев, български социолог (* 1930 г.)
 3 юни
 Дейвид Карадайн, американски актьор (* 1936 г.)
 Коко Тейлър, американска певица (* 1928 г.)
 6 юни – Жан Досе, френски имунолог, носител на Нобелова награда (* 1916 г.)
 8 юни – Омар Бонго, президент на Габон (* 1935 г.)
 9 юни – Вера Мутафчиева, българска историчка (* 1929 г.)
 12 юни – Феликс Малум Нгакуту, президент на Чад (* 1932 г.)
 17 юни – Ралф Дарендорф, немско-британски професор по социология, политик и публицист (* 1929 г.)
 18 юни – Енчо Мутафов, български литературен и художествен критик (* 1943 г.)
 25 юни
 Майкъл Джаксън, американски певец, известен като Краля на попа, смятан за най-успешния изпълнител (* 1958 г.)
 Фара Фосет, американска актриса (* 1947 г.)
 Веселин Димитров, български журналист (* 1938 г.)
 30 юни – Пина Бауш, германска танцьорка и хореограф (* 1940 г.)
 Юли
 1 юли – Карл Молдън, американски актьор (* 1912 г.)
 6 юли
 Василий Аксьонов, руски писател (* 1932 г.)
 Робърт Макнамара, американски министър на отбраната (* 1916 г.)
 17 юли
 Меир Амит, израелски политик (* 1921 г.)
 Лешек Колаковски, полски философ (* 1927 г.)
 26 юли – Мерс Кънингам, американски хореограф (* 1919 г.)
 31 юли – Боби Робсън, английски футболист (* 1933 г.)
 Август
 1 август – Мария Корасон Акино, филипински политик (* 1933 г.),първата жена-президент на Филипините. Съпругът и Бенинго Акино оглавява опозицията срещу президента Фердинанд Маркос. Когато Бенинго Акино е убит Мария Акино поема лидерството на опозицията.
 2 август – Адолф Ендлер, немски писател (* 1930 г.)
 6 август – Джон Хюз, американски филмов режисьор, продуцент и писател (* 1950 г.)
 8 август – Даниел Харке, испански футболист (* 1983 г.)
 13 август – Лес Пол, американски китарист (* 1915 г.)
 14 август – Илия Конев, български литературовед (* 1928 г.)
 18 август – Ким Те Чжун, южнокорейски политик, носител на Нобелова награда (* 1925 г.)
 23 август – Маргарита Панева, български политик (* 1947 г.)
 24 август – Тони Зайлер, австрийски скиор (* 1932 г.)
 25 август – Едуард Кенеди, американски политик (* 1932 г.)
 27 август – Сергей Михалков, съветски и руски писател (* 1913 г.)
 Септември
 1 септември – Радко Радков, български поет и драматург (* 1940 г.)
 8 септември – Оге Нилс Бор, датски физик, носител на Нобелова награда (* 1922 г.)
 11 септември – Хуан Алмейда Боске, кубински революционер и политик (* 1927 г.)
 12 септември
 Норман Борлауг, американски агроном, лауреат на Нобелова награда за мир (* 1914 г.)
 Джак Креймър, американски тенисист (* 1921 г.)
 14 септември
 Патрик Суейзи, американски актьор (* 1952 г.)
 Хенри Гибсън, американски актьор (* 1935 г.)
 17 септември – Панайот Узунов, български авиатор (* 1957 г.)
 23 септември – Ертогрул Осман V, последният престолонаследник на Османската империя (* 1912 г.)
 29 септември – Павел Попович, украински космонавт (* 1930 г.)
 Октомври
 2 октомври – Марек Еделман, полски активист (* 1922 г.)
 4 октомври – Мерседес Соса, аржентинска певица (* 1935 г.)
 7 октомври – Ървинг Пен, американски фотограф (* 1917 г.)
 13 октомври – Ал Мартино, американски певец и актьор (* 1927 г.)
 14 октомври – Жана Николова-Гълъбова, български учен-филолог (* 1908 г.)
 19 октомври – Джоузеф Уайзман, канадски актьор (* 1918 г.)
 21 октомври – Хайнц Чеховски, немски поет (* 1935 г.)
 28 октомври – Иларион Доростолски, митрополит на Доростолска епархия на БПЦ (* 1913 г.)
 30 октомври – Клод Леви-Строс, френски антрополог (* 1908 г.)
 Ноември
 8 ноември – Виталий Гинзбург, руски физик, носител на Нобелова награда (* 1916 г.)
 10 ноември – Роберт Енке, германски футболист (* 1977 г.)
 15 ноември
 Павле, сръбски патриарх (* 1914 г.)
 Пиер Армел, министър-председател на Белгия (* 1911 г.)
 18 ноември – Любен Станев, български писател (* 1924 г.)
 21 ноември – Константин Феоктистов, съветски космонавт (* 1926 г.)
 30 ноември – Милорад Павич, сръбски писател (* 1929 г.)
 Декември
 1 декември – Петко Йотов, български офицер, директор на Национален военноисторически музей в София (* 1947 г.)
 3 декември – Ричард Тод, британски актьор (* 1919 г.)
 4 декември – Вячеслав Тихонов, съветски и руски актьор (* 1928 г.)
 9 декември – Джийн Бари, американски актьор (* 1919 г.)
 13 декември – Пол Самюелсън, американски икономист, носител на Нобелова награда (* 1915 г.)
 14 декември – Крикор Азарян, български режисьор (* 1934 г.)
 16 декември – Егор Гайдар, руски политик (* 1956 г.)
 17 декември – Дженифър Джоунс, американска актриса (* 1919 г.)
 19 декември – Хосейн Али Монтазери, ирански духовник и политик (* 1922 г.)
 20 декември – Британи Мърфи, американска актриса (* 1977 г.)
 21 декември – Едуин Кребс, американски биолог, носител на Нобелова награда (* 1918 г.)
 24 декември
 Геро фон Вилперт, германски писател (* 1933 г.)
 Рафаел Калдера, 54-ти и 60-и президент на Венецуела (* 1916 г.)
 30 декември – Абдураман Уахид, индонезийски политик (* 1940 г.)
 Нобелови лауреати
 Икономика – Елинор Остром, Олив Уилямсон
 Литература – Херта Мюлер
 Медицина – Елизабет Блекбърн, Карол Грейдър и Джак Шостак
 Мир – Барак Обама
 Физика – Джордж Смит, Уилард Бойл, Чарлз Као
 Химия – Ада Йонат, Венкатраман Рамакришнан, Томас Щайц
 Вижте също
 Календара за тази година
 Източници


type: other

text:
Vicenza 45.54672° Tuaisceart, 11.5475° Oirthear
 Vicenza 45.55729° Tuaisceart, 11.5409° Oirthear
 Comune di Vicenza 45.55729° Tuaisceart, 11.5409° Oirthear
 Provincia di Vicenza 45.66667° Tuaisceart, 11.45° Oirthear
 Vicenza 45.66667° Tuaisceart, 11.45° Oirthear
 Vicence 45.66667° Tuaisceart, 11.45° Oirthear
 Province of Terni 42.68333° Tuaisceart, 12.31667° Oirthear
 Umbria 43.0° Tuaisceart, 12.5° Oirthear
 Монтеккьо 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Мантэкё 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Montecchio 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 몬테키오 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Монтекио 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Comune di Montecchio 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 蒙泰基奥 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Մոնտեքյո 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 مونتيكيو 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 Castrum Monticoli 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear
 モンテッキオ 42.66353° Tuaisceart, 12.28686° Oirthear


text:
 14.5.2011
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 145/23
 Sentenza tal-Qorti Ġenerali tal-31 ta’ Marzu 2011 — Il-Greċja vs Il-Kummissjoni
 (Kawża T-214/07) (1)
 (FAEGG - Taqsima ‘Garanzija’ - Spejjeż esklużi mill-finanzjament Komunitarju - Uċuh tar-raba’ li tinħarat - Miżuri speċifiċi għal ċerti prodotti agrikoli favur il-gżejjer minuri tal-Eġew)
 2011/C 145/36
 Lingwa tal-kawża: il-Grieg
 Partijiet
 Rikorrenti: Ir-Repubblika Ellenika (rappreżentanti: V. Kontolaimos u I. Chalkias, aġenti)
 Konvenuta: Il-Kummissjoni Ewropea (rappresentanti: H. Tserepa-Lacombe, aġent, assistit minn N. Korogiannakis, avukat)
 Suġġett
 Talba għall-annullament tad-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2007/243/KE, tat-18 ta’ April 2007, li teskludi mill-finanzjament Komunitarju, ċerti spejjeż li saru mill-Istati Membri taħt il-Fond Agrikolu Ewropew ta’ Gwida u Garanzija (FAEGG), Taqsima “Garanzija” (ĠU L 106, p. 55).
 Dispożittiv
 (1)
 Ir-rikors huwa miċħud.
 (2)
 Ir-Repubblika Ellenika hija kkundannata għall-ispejjeż.
 (1) ĠU C 199, 25.8.2007.


text:
 Anul 1654 (MDCLIV) a fost un an obișnuit al calendarului gregorian, care a început într-o zi de marți.
 Evenimente
 19 aprilie: Se sfârșește domnia lui Matei Basarab în Țara Românească.
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 4 mai: Împăratul Kangxi al Chinei (d. 1722)
 1 iulie: Louis Joseph de Bourbon, duce de Vendôme, mareșal al Franței (d. 1712)
 25 iulie: Agostino Steffani, compozitor, diplomat și episcop auxiliar italian (d. 1728)
 3 august: Karl I, Landgraf de Hesse-Kassel (d. 1730)
 26 august: Constantin Brâncoveanu, domn al Țării Românești (d. 1714)
 4 decembrie: Dănilă Apostol, hatman al cazacilor din Ucraina de Vest (d. 1734)
 27 decembrie: Jakob Bernoulli, matematician și fizician elvețian (d. 1705)
 30 decembrie: Arhiducesa Maria Anna Josepha de Austria (d. 1689)
 Decese
 19 aprilie: Matei Basarab (Matei Brâncoveanu), 73 ani, domn al Țării Românești (1632-1654), (n. 1580)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1654
 1654


text:
 11.8.2012
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 243/32
 Klage, eingereicht am 25. Juni 2012 — S.I.C.O.M./Kommission
 (Rechtssache T-279/12)
 2012/C 243/56
 Verfahrenssprache: Italienisch
 Parteien
 Klägerin: S.I.C.O.M. Srl — Società industriale per il confezionamento degli olii meridionale (Cercola, Italien) (Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt R. Manzi)
 Beklagte: Europäische Kommission
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 festzustellen, dass die S.I.C.O.M. Srl in Liquidation als Gläubigerin gegen die Kommission einen Anspruch auf den Betrag von 24 338,10 Euro nebst Zinsen hat, der gemäß Art. 18 Abs. 7 der Verordnung Nr. 2519/97 zu berichtigen ist, oder einen Anspruch auf einen anderen Betrag hat, der vom angerufenen Gericht für angemessen gehalten wird, und demgemäß die Kommission zur Zahlung des so festgesetzten Betrags zu verurteilen;
 —
 die Kommission zur Zahlung der Kosten des Verfahrens nebst Mehrwertsteuer, des Beitrags zur Versorgungskasse der Rechtsanwälte und einer pauschalen Erstattung in Höhe von 12,5 % zu verurteilen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die Klägerin — Zuschlagsempfängerin der auf der Verordnung (EG) Nr. 664/2001 der Kommission vom 2. April 2001 über die Lieferung von Pflanzenöl im Rahmen der Nahrungsmittelhilfe (ABl. L 93, S. 3) erlassenen Maßnahme Nr. 35, die eine Lieferung von 500 Tonnen raffiniertes Rapsöl, abgefüllt in Dosen von je 5 Litern, Lieferung frei Bestimmungsort Lager Tombo PAM Warehouse in Guinea bis zum 17. Juni 2001, zum Gegenstand hatte — wendet sich gegen den Einbehalt von Zahlungen durch die Kommission als Vertragsstrafe wegen verspäteter Warenlieferung und einer weiteren Vertragsstrafe wegen Nichtlieferung von Waren.
 Zur Stützung ihrer Klage trägt die Klägerin die folgenden Klagegründe vor:
 1.
 Hinsichtlich der Anwendung der Vertragsstrafe wegen der Nichtlieferung von Waren bringt die Klägerin vor, dass tatsächlich Waren im Umfang von 498 819 Tonnen, das heißt 1 435 Tonnen weniger als in der Ausschreibung vorgesehen, geliefert worden seien. Diesbezüglich beruft sie sich auf die in Art. 17 der Verordnung (EG) Nr. 2519/97 der Kommission vom 16. Dezember 1997 über allgemeine Durchführungsbestimmungen für die Bereitstellung und Lieferung von Waren im Rahmen der Verordnung (EG) Nr. 1292/96 des Rates für die Nahrungsmittelhilfe der Gemeinschaft (ABl. L 346, S. 23) vorgesehene zulässige Fehlmenge von 1 %. In Bezug auf Art. 15 dieser Verordnung steht nach Ansicht der Klägerin im vorliegenden Fall fest, dass, wie sich aus der Übernahmebescheinigung ergibt, tatsächlich an den Begünstigten Waren im Umfang von 498 819 Tonnen geliefert worden seien. Jedes nachfolgende Ereignis, das zu einer möglichen Reduzierung der Warenmenge geführt habe, könne der Klägerin also nicht zur Last gelegt werden.
 2.
 Hinsichtlich der Vertragsstrafe wegen verspäteter Warenlieferung beruft sich die Klägerin auf den Ausschlussgrund der höheren Gewalt wegen der unvorhergesehenen Verspätung des an den Verladearbeiten im Hafen von Neapel beteiligten Motorschiffs und die sich daraus ergebende, in Art. 14 Abs. 15 der Verordnung Nr. 2519/97 geregelte Verspätung von 30 Tagen. In diesem Zusammenhang macht die Klägerin auch die Anwendung von Art. 22 Abs. 4 und 25 dieser Verordnung geltend.


type: legislation

text:
Nr. L 122/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 5. 92
 KOMMISSIONENS FORORDNING (EØF) Nr. 1160/92
 af 6. maj 1992
 om fastsættelse af de præmier, hvormed importafgifterne for korn, mel og malt
 skal forhøjes
 KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE centralkurs og multipliceret med den i artikel 3, stk. 1 ,
 FÆLLESSKABER HAR — sidste afsnit, i forordning (EØF) nr. 1676/85 fastsatte
 korrektionsfaktor
 under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det
 Europæiske Økonomiske Fællesskab, — for de øvrige valutaer en omregningskurs på grundlag
 af de gennemsnitlige ecu-kurser, der offentliggøres i
 under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2727/75 De Europæiske Fællesskabers Tidende, C-udgaven, i
 af 29 . oktober 1975 om den fælles markedsordning for en nærmere fastlagt periode, multipliceret med den i
 korn ('), senest ændret ved forordning (EØF) nr. 674/92 (2), foregående led omhandlede faktor ;
 særlig artikel 15, stk. 6, disse kurser er de kurser, der noteres fra den
 5. maj 1 992 ;
 under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1676/85
 af 11 . juni 1985 om regningsenhedens værdi og de veksel de nuværende cif-priser, herunder cif-priserne ved
 kurser, der skal anvendes inden for den fælles land terminskøb, fører til at ændre de præmier, hvormed de for
 brugspolitiks rammer (3), senest ændret ved forordning tiden gældende importafgifter skal forhøjes, i overens
 (EØF) nr. 2205/90 (4), særlig artikel 3, stemmelse med bilaget til denne forordning —
 ud fra følgende betragtninger :
 UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING :
 De præmier, hvormed importafgifterne for korn og
 malt skal forhøjes, er fastsat ved Kommissionens forord Artikel 1
 ning (EØF) nr. 1845/91 (*), og de senere forordninger, der
 ændrer denne ; De i artikel 15 i forordning (EØF) nr. 2727/75 omhand
 lede præmier, hvormed de forudfastsatte importafgifter for
 for at sikre, at ordningen med importafgifter fungerer korn og malt kommende fra tredjelande skal forhøjes,
 normalt, skal der ved beregningen af disse beløb : fastsættes som angivet i bilaget.
 — for så vidt angår de valutaer, som indbyrdes holdes Artikel 2
 inden for en a vista-margen på højst 2,25 %, anvendes
 en omregningskurs, der er baseret på disse valutaers Denne forordning træder i kraft den 7. maj 1992.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver
 medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 1992.
 Pd Kommissionens vegne
 Ray MAC SHARRY
 Medlem af Kommissionen
 (') EFT nr. L 281 af 1 . 11 . 1975, s. 1 .
 (2) EFT nr. L 73 af 19 . 3. 1992, s. 7.
 O EFT nr. L 164 af 24. 6. 1985, s. 1 .
 {*) EFT nr. L 201 af 31 . 7. 1990, s. 9.
 O EFT nr. L 168 af 29 . 6. 1991 , s. 4.
 ---pagebreak--- 7. 5. 92 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. L 122/9
 BILAG
 til Kommissionens forordning af 6. maj 1992 om fastsættelse af de præmier, hvormed
 importafgifterne for korn, mel og malt skal forhøjes
 A. Korn og mel
 (ECU / ton)
 Løbende
 1 . term. 2. term . 3. term.
 KN-kode måned
 5 6 7 8
 0709 90 60 0 0 0 0
 0712 90 19 0 0 0 0
 1001 10 10 0 0 0 0
 1001 10 90 0 0 0 0
 1001 90 91 0 0 0 0
 1001 90 99 0 0 0 0
 1002 00 00 0 0 0 0
 1003 00 10 0 0 0 0
 1003 00 90 0 0 0 0
 1004 00 10 0 0 0 0
 1004 00 90 0 0 0 0
 1005 10 90 0 0 0 0
 1005 90 00 0 0 0 0
 1007 00 90 0 0 0 0
 1008 10 00 0 0 0 0
 1008 20 00 0 0 0 0
 1008 30 00 0 0 0 0
 1008 90 90 0 0 0 0
 1101 00 00 0 0 0 0
 B. Malt
 (ECU / ton)
 Løbende
 1 . term . 2. term . 3. term . 4. term.
 KN-kode måned
 5 6 7 8 9
 1107 10 11 0 0 0 0 0
 1107 10 19 0 0 0 0 0
 1107 10 91 0 0 0 0 0
 1107 10 99 0 0 0 0 0
 1107 20 00 0 0 0 0 0


text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0131(04)
 Proposta de regulamento (CE) do Conselho relativo às acções estruturais no sector da pesca /* COM/98/0131 final - CNS 98/0116 */
 Jornal Oficial no C 176 de 09/06/1998 p. 0044
 Proposta de REGULAMENTO (CE) DO CONSELHO relativo às acções estruturais no sector da pesca (98/C 176/04) COM(98) 131 final - 98/0116(CNS)(Apresentada pela Comissão em 19 de Março de 1998)O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Europeia e, nomeadamente, o seu artigo 43o,Tendo em conta a proposta da Comissão,Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu,Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social,(1) Considerando que a política comum da pesca concorre para a realização dos objectivos gerais do artigo 39o do Tratado; que, designadamente, o Regulamento (CEE) no 3760/92 do Conselho, de 20 de Dezembro de 1992, que institui um regime comunitário da pesca e da aquicultura (1), com a última redacção que lhe foi dada pelo Acto de Adesão da Áustria, da Finlândia e da Suécia, favorece o estabelecimento de um equilíbrio entre, por um lado, a conservação e a gestão dos recursos e, por outro, o esforço de pesca e a exploração estável e racional desses recursos;(2) Considerando que as acções estruturais do sector da pesca e da aquicultura («o sector») devem contribuir para a realização dos objectivos da política comum da pesca, bem como dos objectivos referidos no artigo 130oA do Tratado;(3) Considerando que a integração das acções estruturais do sector no dispositivo operacional dos fundos estruturais em 1993 melhorou a sinergia das acções comunitárias e permitiu uma contribuição mais coerente para o reforço da coesão económica e social;(4) Considerando que o Regulamento (CE) no . . ./. . . do Conselho, de . . ., que estabelece disposiçõesgerais sobre os fundos estruturais, constitui uma revisão completa dos mecanismos de funcionamento das políticas estruturais, operacional a partir de 1 de Janeiro de 2000; que as acções estruturais do sector se inscrevem nos objectivos prioritários dos fundos estruturais nos 1 e 2 em vigor a contar dessa data; que é, em consequência, conveniente revogar o Regulamento (CEE) no 2080/93 do Conselho, de 20 de Julho de 1993, que estabelece as regras de execução do Regulamento (CEE) no 2052/88 no que respeita ao instrumento financeiro de orientação das pescas (2), e substituí-lo por um novo regulamento que preveja, nomeadamente, as disposições necessárias para uma transição que evite uma interrupção das acções estruturais;(5) Considerando que existe uma incompatibilidade entre o carácter exclusivamente regional da programação prevista para o objectivo no 2 dos fundos estruturais e a programação das medidas de acompanhamento da reestruturação das frotas de pesca; que o problema não se levanta em relação ao objectivo no 1;(6) Considerando, em consequência, que é adequado não integrar na programação do objectivo no 2 as medidas de acompanhamento da reestruturação das frotas de pesca; que é conveniente atribuir a estas medidas recursos provenientes do Fundo Europeu de Orientação e Garantia Agrícola, secção «Garantia», com vista à sua execução em todas as regiões fora das abrangidas pelo objectivo no 1, incluindo as zonas abrangidas pelo objectivo no 2; que este tratamento separado não afecta a execução das outras acções estruturais do sector, que continuarão a ser programadas no contexto do objectivo no 2;(7) Considerando, além disso, que a Comunidade Europeia, deve poder intervir financeiramente mesmo fora das regiões abrangidas pelos objectivos nos 1 e 2, em relação a todas as acções estruturais do sector; que é igualmente indicado atribuir a esta acção recursos provenientes do Fundo Europeu de Orientação e Garantia Agrícola, secção «Orientação»,ADOPTOU O PRESENTE REGULAMENTO:Artigo 1o 1. As acções estruturais empreendidas com a participação financeira comunitária ao abrigo do presente regulamento no sector da pesca, da aquicultura e da transformação e comercialização dos seus produtos (a seguir designado por «sector») contribuirão para a realização dos objectivos gerais enunciados nos artigos 39o e 130oA do Tratado e dos objectivos definidos pelos Regulamentos (CEE) no 3760/92 e (CE) no . . ./. . ..2. As acções previstas no no 1 têm os seguintes objectivos:a) Contribuir para atingir de forma sustentável um equilíbrio entre os recursos e a sua exploração;b) Reforçar a competitividade das estruturas de exploração e o desenvolvimento de empresas economicamente viáveis no sector;c) Melhorar o abastecimento e a valorização dos produtos da pesca e da aquicultura;d) Contribuir para a revitalização das zonas dependentes da pesca.3. A participação financeira da Comunidade pode ser concedida para a execução de medidas que contribuam para um ou vários objectivos mencionados no no 2, de acordo com o disposto nos artigos 2o e 3o4. No âmbito do processo previsto no artigo 5o, o Conselho fixará os domínios de intervenção das acções estruturais referidas no no 1 do presente artigo.Artigo 2o 1. É criado um instrumento financeiro de orientação da pesca, a seguir designado por «IFOP».2. As acções realizadas com a participação financeira do IFOP inserem-se nos objectivos nos 1 e 2 dos fundos estruturais. Essas acções abrangem todas as acções estruturais do sector, com excepção das referidas no artigo 3o3. Além disso, e em conformidade com os artigos 21o e 22o do Regulamento (CE) no . . ./. . ., o IFOP participa no financiamento:a) De acções inovadoras, incluindo, nomeadamente, operações de carácter transnacional e de ligação em rede dos operadores do sector e das zonas litorais dependentes da pesca;b) De medidas de assistência técnica.Nos termos do no 2 primeiro parágrafo, do artigo 21o do Regulamento (CE) no . . ./. . ., o âmbito de aplicação referido na alínea a) é alargado pela decisão de participação dos fundos a medidas que possam ser financiadas ao abrigo dos Regulamentos do Conselho (CE) no . . ./. . . (Feder), (CE) no . . ./. . . (FSE) e (CE) no . . ./. . . (FEOGA), a fim de executar todas as medidas previstas pelas acções inovadoras em causa.Artigo 3o O Fundo Europeu de Orientação e Garantia Agrícola, secção «Garantia», participa no financiamento:a) Das medidas de acompanhamento da reestruturação das frotas de pesca, nas regiões não abrangidas pelo objectivo no 1 dos fundos estruturais;b) Do conjunto das acções estruturais no sector, nas regiões não abrangidas pelos objectivos nos 1 e 2 dos fundos estruturais.Artigo 4o A participação financeira concedida a cada operação individual a título das medidas referidas no no 3 do artigo 1o não pode exceder o montante máximo a determinar de acordo com o processo previsto no artigo 5oArtigo 5o Sem prejuízo do artigo 6o, o Conselho, deliberando sob proposta da Comissão de acordo com o processo previsto no artigo 43o do Tratado, decidirá, o mais tardar em 31 de Dezembro de 1998, das modalidades e condições da participação financeira comunitária nas acções estruturais referidas nos artigos 2o e 3oArtigo 6o 1. As disposições dos Regulamentos do Conselho (CEE) no 4028/86 (3) e (CEE) no 4042/89 (4) continuam a ser aplicáveis aos pedidos de contribuição apresentados antes de 1 de Janeiro de 1994.2. As fracções dos montantes autorizados a título da concessão de contribuições para os projectos da Comissão entre 1 de Janeiro de 1989 e 31 de Dezembro de 1993, ao abrigo do Regulamento (CEE) no 4028/86, que não tenham sido objecto de um pedido de pagamento definitivo à Comissão, o mais tardar, seis anos e três meses após a data da concessão da contribuição, e dêem lugar ao reembolso do que não é devido serão automaticamente anuladas pela Comissão, o mais tardar seis anos e nove meses a contar da data de concessão da contribuição, sem prejuízo dos projectos suspensos por razões judiciais.Artigo 7o É revogado, com efeitos a partir de 1 de Janeiro de 2000, o Regulamento (CEE) no 2080/93.Todas as remissões para o regulamento revogado devem entender-se como sendo feitas para o presente regulamento.Artigo 8o As disposições transitórias estatuídas no artigo 52o do Regulamento (CE) no . . ./. . . aplicam-se mutatis mutandis.Artigo 9o O presente regulamento entra em vigor no terceiro dia seguinte ao da sua publicação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.O presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e directamente aplicável em todos os Estados-membros.Feito em . . .Pelo Conselho. . .(1) JO L 389 de 31.12.1992, p. 1.(2) JO L 193 de 31.7.1993, p. 1.(3) JO L 376 de 31.12.1986, p. 7.(4) JO L 388 de 30.12.1989, p. 1.


text:
Is é an 16 Bealtaine an 136ú lá den bhliain de réir an fhéilire Ghréagóra nó an 137ú lá i mbliain bhisigh. Tá 229 lá fágtha sa bhliain.
 Féilte
 Eaglais Chaitliceach Rómhánach - Naomh Breandán
 Daoine a rugadh ar an lá seo
 1501 — Pápa Marcellus II, Pápa in 1555
 1611 — Pápa Innocentius XI (b. 1689)
 1718 — Maria Gaetana Agnesi, matamaiticeoir Iodálach
 1905 — Henry Fonda, aisteoir Meiriceánach (b. 1982)
 1909 — Margaret Sullavan, ban-aisteoir
 1910 — Olga Bergholz, file Sóivéadach
 1912 — Studs Terkel, iriseoir Meiriceánach (b.2008)
 1917 — George Gaynes, Aisteoir Meiriceánach
 1917 — Seán Ó Lúing, scríbhneoir Éireannach
 1938 — Hugh Geoghegan, breitheamh Éireannach
 1948 — Judy Finnigan, láithreoir teilifíse Sasanach
 1950 — Johannes Georg Bednorz, fisiceoir
 1953 — Pierce Brosnan, aisteoir
 1955 — Hazel O'Connor, amhránaí agus ceoltóir
 1955 — Páidí Ó Sé, iarpheileadóir agus bainisteoir
 1961 — Kevin McDonald, aisteoir agus fuirseoir Ceanadach
 1963 — John Brassil, polaiteoir Éireannach
 1965 — Krist Novoselic, ceoltóir
 1966 — Janet Jackson, amhránaí
 1967 — Barra Mac Aindriú, oibrí cabhrach agus polaiteoir Éireannach
 1969 — Tucker Carlson, Tráchtaire polaitiúil Meiriceánach
 1980 — Mikel Alonso, imreoir sacair Bascach
 1986 — Megan Fox, ban-aisteoir Meiriceánach
 1991 — Grigor Dimitrov, imreoir leadóige Bulgárach
 Daoine a fuair bás ar an lá seo
 1703 — Charles Perrault, 75, scríbhneoir (r.1628)
 1858 — John Snow, lia Sasanach (r.1813)
 1947 — Frederick Gowland Hopkins, bithcheimicí (r. 1861)
 1951 — Patrick Mulvany, polaiteoir Éireannach
 1961 — John Timoney, polaiteoir Éireannach
 1963 — Patrick Little, polaiteoir agus iriseoir Éireannach
 1987 — John Esmonde, Bairnéad an 16ú, polaiteoir agus abhcóide Éireannach
 1990 — Jim Henson, puipéadóir Meiriceánach (r. 1936)
 1990 — Sammy Davis Jr., 64, amhránaí (r.1925)
 1997 — Flor Crowley, polaiteoir Éireannach
 2010 — Ronnie James Dio, Amhránaí agus scríbhneoir amhrán (r. 1942)
 2013 — Heinrich Rohrer, fisicí (r. 1933)
 Tarluithe eile
 1920 - Déanadh canóin as Jeanne d'Arc sa Róimh
 1929 - Bronnadh na hOscair don chéad uair in Óstán Roosevelt i Hollywood
 0516
 Bealtaine, 16