text:
 KOMISE EVROPSKÝCH SPOLEČENSTVÍ
 V Bruselu dne 21.9.2005
 KOM(2005) 442 v konečném znění
 2005/0187 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až
 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace
 (předložený Komisí)
 CS CS
 ---pagebreak--- DŮVODOVÁ ZPRÁVA (SMLOUVA O ES)
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHŮ
 Návrhy pěti specifických programů vycházejí z návrhu Komise týkajícího se sedmého
 rámcového programu (2007–13) a přijatého dne 6. dubna 20051. Byla předložena struktura
 v podobě čtyř hlavních specifických programů – Spolupráce, Myšlenky, Lidé a Kapacity,
 z nichž každý odpovídá jednomu důležitému cíli evropské výzkumné politiky; další
 specifický program je určen pro přímé akce Společného výzkumného střediska. Komise bude
 předkládat návrhy „pravidel pro účast a šíření“, která se pro sedmý rámcový program uplatní.
 Politické souvislosti a cíle jsou stanoveny ve sdělení „Budování evropského výzkumného
 prostoru (ERA) znalostí pro růst“2. Specifické programy budou ke splnění těchto cílů a ke
 svému úplnému provedení vyžadovat zdvojnásobení rozpočtu, což Komise navrhuje.
 Výzkum, technika, vzdělávání a inovace představují významný způsob, jak dlouhodobě
 a udržitelně vytvářet pracovní příležitosti. Rovněž jsou klíčem k hospodářskému růstu,
 konkurenceschopnosti, zdraví i kvalitě života a životního prostředí. Vedle programů
 Společenství v oblasti vzdělávání a inovací je tedy výzkumný rámcový program zaměřen na
 pokrok směrem ke znalostní ekonomice a společnosti. Specifické programy sedmého
 rámcového programu jsou navrženy tak, aby se ve spojení s nezbytným vnitrostátním
 a soukromým úsilím zaměřily na hlavní slabiny, pokud jde o úroveň, kvalitu a dopad
 evropského výzkumu. Šíření a předávání znalostí je klíčovou přidanou hodnotou evropských
 výzkumných akcí a budou přijata opatření pro zvýšení využívání jejich výsledků průmyslem,
 tvůrci politik a společností.
 Evropa musí více investovat do výzkumu a je nezbytný nový důraz, má-li Evropská unie
 pokročit na cestě k cíli investovat ke konci roku 2010 do výzkumu 3 % svého HDP. Sedmý
 rámcový program k tomu přispěje jednak přímým financováním, ale také posílením dalších
 investic veřejného i soukromého sektoru do výzkumu.
 Evropa potřebuje více výzkumných pracovníků, aby mohla zintenzívnit a zkvalitnit svůj
 výzkum. Vedle dalších akcí, jako jsou Evropská charta pro výzkumné pracovníky
 a vnitrostátní politická opatření, je sedmý rámcový program navržen tak, aby povzbudil více
 lidí k nastoupení a rozvoji profesní dráhy ve výzkumu a aby znovu přitáhl do Evropy
 špičkové talentované výzkumné pracovníky.
 Finanční podpora na evropské úrovni nabízí příležitosti k posílení excelence a účinnosti
 výzkumu, čehož nelze dosáhnout na vnitrostátní úrovni. Specifické programy sedmého
 rámcového programu představují další konsolidaci Evropského výzkumného prostoru, čímž
 se dosáhne kritického množství a struktur v nových oblastech výzkumu a také novými
 prostředky, jakož se i dále podpoří volný pohyb myšlenek, znalostí a výzkumných
 pracovníků.
 1
 KOM(2005) 119.
 2
 KOM(2005) 118.
 CS 2 CS
 ---pagebreak--- Při provádění specifických programů se v nejvyšší míře využije potenciál pro akce na úrovni
 EU, které posílí excelenci výzkumu, a to zejména prostřednictvím celoevropských soutěží
 podepřených důsledným a nezávislým hodnocením návrhů. Z toho vyplývá nutnost rozpoznat
 a podporovat stávající excelenci všude, kde se v EU vyskytuje, jakož i vytvářet kapacity pro
 budoucí excelenci ve výzkumu.
 Dopad specifických programů se rozšíří díky doplňkové povaze vůči ostatním politikám
 a programům Společenství, zejména vůči strukturálním fondům, programům pro vzdělávání
 a programu pro konkurenceschopnost a inovaci.
 2. PŘEDCHOZÍ KONZULTACE
 Při přípravě návrhů specifických programů byly zohledněny názory vyjádřené orgány EU,
 zejména názory Evropského parlamentu a Evropské rady, jakož i názory ostatních účastníků,
 včetně výzkumných pracovníků a uživatelů výsledků výzkumu. To zahrnuje probíhající
 diskuse a podněty související s návrhem rozhodnutí o sedmém rámcovém programu, rozsáhlé
 konzultace a podněty nashromážděné při přípravě uvedeného návrhu, jakož i další práci na
 určování budoucích priorit výzkumu, kterou například provádí evropské technologické
 platformy.
 Návrh specifických programů vychází z důkladného posouzení dopadů vypracovaného pro
 návrh sedmého rámcového programu3, které pro každý navrhovaný specifický program
 prokázalo značnou a určitou přidanou hodnotu. Kromě toho návrhy zohledňují výsledek
 hodnocení rámcového programu po pěti letech.4
 3. PRÁVNÍ HLEDISKA
 Právním základem návrhu specifických programů je hlava XVIII Smlouvy, články 163 až
 173, a zejména čl. 166 odst. 3 týkající se provádění rámcového programu specifickými
 programy.
 4. PLNĚNÍ ROZPOČTU
 Legislativní finanční výkazy přiložené ke každému návrhu rozhodnutí stanoví vliv na
 rozpočet a lidské a administrativní zdroje.
 Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, která bude pověřena některými úkoly nutnými
 k provedení specifických programů Spolupráce, Lidé a Kapacity. Tento přístup se rovněž
 uplatní pro provádění programu Myšlenky (viz oddíl 7.2 níže).
 3
 SEK(2005) 430.
 4
 KOM(2005) 387.
 CS 3 CS
 ---pagebreak--- 5. SOUDRŽNÉ A PRUŽNÉ PROVÁDĚNÍ
 5.1. Přizpůsobení novým potřebám a příležitostem
 Je nanejvýš důležité, aby provádění specifických programů bylo dostatečně pružné, a zůstalo
 tak v čele vědeckého a technického rozvoje a reagovalo na vznikající potřeby vědy, průmyslu,
 politiky nebo společnosti. V tomto ohledu budou zejména důležité akce, které umožňují určit
 témata samotným výzkumným pracovníkům. V případě ostatních akcí to bude zajištěno
 především prostřednictvím pracovních programů, které se budou každoročně aktualizovat. To
 se bude provádět za pomoci výborů zástupců členských států, kde se předpokládá, že výbory
 budou jasně zaměřeny na pracovní programy. Revize mohou být prováděny častěji v případě
 nových priorit, které vyžadují neodkladnou reakci a vyvstávají zejména z nepředvídaných
 politických potřeb.
 Toto víceleté plánování bude těžit ze široké škály podnětů s cílem zajistit, aby si podporované
 činnosti udržovaly přímý význam pro vyvíjející se výzkumné potřeby průmyslu a politik EU.
 Bude využito externí poradenství, mimo jiné pro každé téma v rámci specifického programu
 Spolupráce, s účinným multidisciplinárním obsazením a rovnováhou názorů akademické a
 průmyslové sféry.
 Pokud jde o program Myšlenky, použije se úplně nový přístup, podle něhož se přípravou
 ročního pracovního programu pověří nezávislá vědecká rada, a to v rámci zřízení samostatné
 Evropské rady pro výzkum (viz oddíl 7.2 níže).
 Přísun dalších vnějších podnětů, zejména pro program Spolupráce, bude usnadněn zejména
 od evropských technologických platforem zřízených v různých oblastech, které by měly
 hrát významnou a dynamickou úlohu při zajišťování významu pro průmysl. Priority výzkumu
 určené ve strategických plánech výzkumu, které platformy definují, se dobře odráží
 v návrzích specifických programů a poskytnou důležité informace pro víceleté plánování.
 Další fóra a skupiny mohou Komisi poskytovat včasné poradenství, pokud jde o nové priority
 v určitých oblastech, například Evropské strategické fórum pro výzkumné infrastruktury
 (ESFRI) a platformy zřízené za účelem zvážení strategických plánů výzkumu významných
 pro sociální či environmentální oblasti politik.
 Důležitou novou příležitostí, kterou rámcový program poskytne, je inovační mechanismus
 financování – finanční nástroj na sdílení rizik, jenž se zaměřuje na podporu výdajů
 soukromého sektoru na výzkum a technický rozvoj, a to zlepšením přístupu k úvěrům
 Evropské investiční banky (EIB) pro velké evropské akce, které vyžadují kombinaci několika
 zdrojů financování, včetně úvěrů. Těmito velkými evropskými akcemi jsou „společné
 technologické iniciativy“ a velké projekty založené na spolupráci, které jsou přímo
 financovány z rámcového programu v rámci programu Spolupráce, jakož i nové projekty
 výzkumných infrastruktur financované v rámci programu Kapacity. V souladu s kritérii
 způsobilosti lze zvážit i další velké evropské projekty založené na spolupráci, například
 projekty ze systému Eureka. Předpokládaný příspěvek specifických programů vůči EIB
 značně zlepší přístup k financování dluhů, a vytvoří tak značný pákový efekt na investice
 soukromého sektoru do výzkumu a technického rozvoje.
 CS 4 CS
 ---pagebreak--- 5.2. Průřezové otázky
 Celkovou soudržnost provádění sedmého rámcového programu zajistí Komise, přičemž
 v případě programu Myšlenky plně zohlední zaručenou samostatnost a nezávislost Evropské
 rady pro výzkum.
 Pracovní programy procházející napříč ostatními specifickými programy budou koordinovaně
 přezkoumávány, aby mohly být průřezové otázky plně zohledněny. Výbory zástupců
 členských států mají rovněž důležitou zodpovědnost, která spočívá v napomáhání Komisi při
 zajišťování účinné soudržnosti a koordinace provádění v rámci těchto specifických programů
 i napříč jimi. Z toho vyplývá potřeba značné míry koordinace v rámci členských států a mezi
 zástupci různých seskupení výborů.
 V případech, kdy podporované akce mají velký význam pro více částí specifických programů
 Spolupráce, Lidé a Kapacity, se na základě zkušeností získaných se šestým rámcovým
 programem použijí společné výzvy. To bude zejména důležité pro témata výzkumu, která
 prochází napříč tématy programu Spolupráce, a takové výzvy budou v pracovním programu
 zřetelně označeny.
 Důležité jsou zejména následující otázky, které prochází napříč specifickými programy
 Spolupráce, Lidé a Kapacity, a předpokládají se konkrétní opatření pro koordinovaný přístup:
 • Mezinárodní spolupráce: Všechny tyto specifické programy jsou otevřeny mezinárodní
 spolupráci a mají v tomto ohledu zvláštní akce. Napříč celým rámcovým programem se
 použije strategický přístup na podporu excelence a konkurenceschopnosti evropského
 výzkumu, jakož i na zaměření se na konkrétní globální či regionální otázky, kde existuje
 vzájemný zájem a přínos. Bude zajištěn soudržný přístup napříč specifickými programy
 v souladu s touto strategií a program Kapacity bude mít v tomto směru hlavní úlohu.
 • Výzkumné infrastruktury: Hlavní podpora výzkumných infrastruktur se bude provádět
 v rámci programu Kapacity a tento program zajistí koordinovaný přístup spolu
 s příslušnými výzkumnými činnostmi v jiných programech, zejména v programu
 Spolupráce.
 • Průřezový výzkum v oblasti politik: V rámci útvarů Komise budou přijata opatření pro
 účinnou koordinaci, zejména pro zajištění, že činnosti budou nadále splňovat potřeby
 vývoje v oblasti politik EU. Za tímto účelem může víceleté plánování těžit z pomoci
 skupin uživatelů při různých útvarech Komise spojených s dotčenými politikami, a v této
 souvislosti bude vytvořena vnitřní struktura pro zajištění koordinace námořní vědy a
 techniky napříč příslušnými tématickými oblastmi.
 • Účast malých a středních podniků: Účast malých a středních podniků (MSP) bude
 optimalizována napříč specifickými programy. Vedle posílených akcí specifických pro
 MSP v programu Kapacity: výzkumné zájmy MSP jsou zahrnuty do programu Spolupráce
 a témata zvláštního zájmu pro MSP budou dále určována v pracovních programech a
 výzvách k podávání návrhů; činnosti v programu Lidé budou klást zvláštní důraz na
 zapojení MSP; MSP se také budou moci účastnit programu Myšlenky. Předpokládaná
 zjednodušující opatření a zvýšená pružnost ve volbě vhodného režimu financování prospějí
 zejména účasti MSP.
 CS 5 CS
 ---pagebreak--- • Šíření a předávání znalostí: Výrazným rysem specifických programů je potřeba
 povzbuzovat zavádění výsledků výzkumu, a to se zvláštním důrazem na předávání znalostí
 mezi zeměmi, napříč disciplínami a z akademické sféry do průmyslu, mimo jiné
 prostřednictvím mobility výzkumných pracovníků. Z tohoto hlediska je důležité zapojení
 potenciálních uživatelů do pomoci při definování priorit (zejména prostřednictvím
 evropských technologických platforem). Doplňující akce v rámci programu pro
 konkurenceschopnost a inovaci rovněž podpoří využívání výsledků výzkumu tím, že se
 zaměří na překážky inovací a posílí schopnosti v oblasti inovací.
 • Věda ve společnosti: Tato činnost v rámci programu Kapacity bude rovněž hrát úlohu při
 zajištění, že se ve všech specifických programech řádně zohlední společenská hlediska a že
 se prohloubí interakce mezi vědci a širší veřejností.
 6. ZJEDNODUŠENÍ A METODY ŘÍZENÍ
 V provádění sedmého rámcového programu bude dosaženo značného zjednodušení, které
 navazuje na myšlenky uvedené v pracovním dokumentu Komise ze dne 6. dubna 2005 a na
 široký dialog s členskými státy a ostatními účastníky na základě uvedeného dokumentu.
 Mnoho navrhovaných opatření bude uvedeno v pravidlech pro účast a šíření, zejména za
 účelem značného snížení byrokratické zátěže, jakož i zjednodušení režimů financování a
 požadavků na výkaznictví.
 V rámci specifických programů navrhovaná zlepšení zahrnují:
 • zlepšení účinnosti a soudržnosti provádění svěřením administrativních úkolů výkonné
 agentuře;
 • racionalizaci režimů financování, kdy provádění každého specifického programu využije
 nástroje nezbytné k dosažení cílů programu;
 • jasnější uvedení kritérií hodnocení: budou součástí pracovních programů podle zásad
 stanovených v každém specifickém programu;
 • jasně uvedené pracovní programy, aby potenciální účastníci byli dobře informováni
 o dostupných příležitostech, které splňují jejich konkrétní potřeby a zájmy. Například
 pracovní programy a výzvy v případě potřeby zdůrazní témata zvláštního zájmu pro malé a
 střední podniky, nebo témata, kde je prospěšná spolupráce s třetími zeměmi;
 • zjednodušení v dalších hlediscích, například jednodušší schvalování projektů, nové režimy
 financování a podpory, jakož i podpora používání databází a informačních nástrojů pro
 zlepšení komunikace.
 7. OBSAH SPECIFICKÝCH PROGRAMŮ
 7.1. Spolupráce
 Specifický program Spolupráce je navržen tak, aby získal vedoucí pozici v klíčových
 vědeckých a technických oblastech, a to prostřednictvím podpory spolupráce mezi vysokými
 školami, průmyslem, výzkumnými středisky a orgány veřejné správy v Evropské unii i ve
 zbytku světa. Předchozí rámcové programy demonstrují dopad takových akcí na
 CS 6 CS
 ---pagebreak--- restrukturalizaci výzkumu v Evropě a na sjednocení a posílení zdrojů. Sedmý rámcový
 program tyto dopady více rozšíří a devět navrhovaných témat odpovídá hlavním oblastem
 pokroku znalostí a techniky, kde musí být podporován výzkum na špičkové úrovni, aby byly
 řešeny úkoly v oblasti sociální, hospodářské, oblasti veřejného zdraví, životního prostředí a
 průmyslu, kterým Evropa čelí.
 Program představuje silné prvky kontinuity s předchozími rámcovými programy a staví na
 prokázané přidané hodnotě tohoto typu evropské podpory. Ve specifickém programu jsou
 navíc důležité novinky, jejichž provádění vyžaduje zvláštní uvážení:
 • Zahájení společných technologických iniciativ5 jako reakce na potřebu ambiciózních
 celoevropských partnerství veřejného a soukromého sektoru urychlit rozvoj hlavních
 technologií. Byl určen první soubor iniciativ s jasnými cíli a výstupy v oblastech
 inovačního lékařství, nanoelektroniky, vestavěných počítačových systémů, vodíkových a
 palivových článků, letectví a řízení letecké dopravy, jakož i globálního sledování životního
 prostředí a bezpečnosti. Ty budou předmětem samostatných návrhů (např. podle článku
 171 Smlouvy). Během provádění sedmého rámcového programu mohou být určeny další
 společné technologické iniciativy, například v oblastech výroby elektřiny s nulovými
 emisemi a obnovitelných zdrojů energie.
 • Posílený přístup ke koordinaci vnitrostátních výzkumných programů. Úspěšný program
 ERA-NET bude pokračovat a bude se provádět v rámci příslušných témat. Stávající sítě
 ERA-NET ze šestého rámcového programu budou moci podat následné návrhy s cílem
 prohloubit svou spolupráci nebo rozšířit konsorcia o nové účastníky, rovněž budou
 podpořeny nové projekty ERA-NET zaměřené na nová témata. Program bude rovněž
 otevřen veřejným orgánům plánujícím výzkumný program, který ale nebyl dosud zahájen.
 Kromě toho bude představen program ERA-NET plus, který podnítí společné výzvy
 k předkládání nadnárodních výzkumných projektů organizovaných mezi mnoha zeměmi.
 • Na základě zkušeností s Partnerstvím mezi evropskými a rozvojovými zeměmi pro
 klinické zkoušky (EDCTP), iniciativy podle článku 169, byly v úzké spolupráci
 s členskými státy určeny další čtyři iniciativy podle článku 169. Tyto iniciativy v oblasti
 asistovaného života v domácím prostředí, výzkumu Baltického moře a metrologie jsou
 uvedeny v rámci programu Spolupráce, v rámci programu Kapacity je zmíněna iniciativa
 podle článku 169 s cílem sdružit národní programy související s malými a středními
 podniky, které provádí výzkum. Během provádění sedmého rámcového programu mohou
 být určeny další iniciativy.
 • Předpokládá se cílenější přístup k mezinárodní spolupráci v rámci každého tématu a
 napříč tématy, přičemž v pracovních programech je třeba v souladu s předpokládaným
 strategickým přístupem pro mezinárodní spolupráci a prostřednictvím politických dialogů
 a sítí s různými regiony partnerských zemí určit specifické akce mezinárodní spolupráce.
 5
 Jak je stanoveno v pracovním dokumentu útvarů Komise, Zpráva o evropských technologických
 platformách a společných technologických iniciativách: podpora partnerství veřejného a soukromého
 sektoru v oblasti výzkumu a vývoje s cílem zvýšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy,
 SEK(2005) 800, 10. června 2005.
 CS 7 CS
 ---pagebreak--- • V rámci každého tématu bude podporována jedna součást umožňující pružně reagovat na
 vznikající potřeby a nepředvídané politické potřeby a její provádění bude stavět na
 zkušenostech s programy vědecké podpory politice a novým a vznikajícím vědám a
 technologiím, které zavedl šestý rámcový program, a zkušenostech s programem pro
 budoucí a vznikající technologie v oblasti informačních a komunikačních technologií.
 7.2. Myšlenky
 Pokud jde o skutečně vynikající výzkum či ovládnutí nových, rychle rostoucích oblastí vědy,
 nedosahuje Evropa dobrých výsledků. Program Myšlenky poskytne takový celoevropský
 mechanismus, který podpoří skutečně tvůrčí vědce, inženýry a akademické pracovníky,
 jejichž zvídavost a touha po poznání nejspíše přinese nepředvídatelné a velkolepé objevy,
 které mohou změnit způsob lidského chápání a otevřít nové vyhlídky na technický pokrok a
 řešení přetrvávajících sociálních a environmentálních problémů. Zvyšování kvality
 základního výzkumu prostřednictvím celoevropských soutěží povede ke značným sociálním a
 hospodářským přínosům.6
 Program Myšlenky zavádí termín „hraniční výzkum“, který odráží nové chápání základního
 výzkumu. „Hraniční výzkum“ je v čele vytváření nových znalostí a představuje úsilí, které je
 ze své podstaty rizikové a zahrnuje snahu o pokrok v základech vědy a techniky, bez ohledu
 na ustavené hranice mezi disciplínami či státy.
 Program bude uplatňovat přístup „řízení výzkumnými pracovníky“, kterým dá prostor, aby
 navrhli svá vlastní témata. Granty budou poskytnuty jednotlivým týmům, kterým bude
 ponechána pružnost, pokud jde o jejich složení z výzkumných pracovníků vhodné pro
 uskutečňování projektů – od jediné instituce po několik institucí, v jedné zemi či přes státní
 hranice. Ve všech případech by se složení týmů mělo odvíjet od vědecké excelence, nikoli od
 správních požadavků. Program zajistí odlišení od vnitrostátních akcí financování základního
 výzkumu svými strategickými cíli a evropským rozsahem.
 Vytvoření Evropské rady pro výzkum (ERV) pro provádění programu Myšlenky
 představuje nový odrazový můstek. Budou zřízeny dvě klíčové složky struktury ERV –
 nezávislá vědecká rada a specializovaná prováděcí struktura, jež budou fungovat v souladu se
 zásadami důvěry, věrohodnosti a průhlednosti, což by mělo poskytnout přiměřené finanční
 prostředky, vést k vysoce účinné práci a zaručovat vysoký stupeň nezávislosti a integrity při
 zachování souladu s požadavky na odpovědnost.
 Vědecká rada se bude skládat ze zástupců evropské vědecké obce na nejvyšší úrovni, kteří
 budou jednat osobně, nezávisle na politických či libovolných jiných zájmech. Její členové
 budou jmenováni Komisí na základě nezávislého určení.
 Součástí mandátu vědecké rady bude:
 (1) Vědecká strategie: Stanovení celkové vědecké strategie programu s ohledem na
 vědecké příležitosti a evropské vědecké potřeby. Stanovení pracovního programu a
 potřebných změn, včetně výzev k podávání návrhů a kritérií, na jejichž základě budou
 návrhy financovány, jakož i podle potřeby vymezení zvláštních témat nebo cílových
 skupin (např. mladé/vznikající týmy), to vše trvale a v souladu s vědeckou strategií.
 6
 Frontier Research: the European Challenge (Hraniční výzkum: úkol Evropy). Zpráva skupiny
 odborníků na vysoké úrovni, Evropská komise, květen 2005.
 CS 8 CS
 ---pagebreak--- (2) Sledování a kontrola kvality: Podle potřeby zaujímání stanovisek z vědeckého hlediska
 týkajících se provádění a řízení výzev k podávání návrhů, kritérií hodnocení, procesů
 odborného posouzení, včetně výběru odborníků a metod pro vypracovávání odborných
 posudků a hodnocení návrhů, na jejichž základě budou určeny návrhy, které budou
 financovány; rovněž tak veškerých dalších záležitostí ovlivňujících úspěchy a dopad
 specifického programu a kvalitu prováděného výzkumu. Sledování kvality činností,
 hodnocení provádění programu a dosažených úspěchů, doporučení pro nápravné či
 budoucí akce.
 (3) Komunikace a šíření: Komunikace s vědeckou obcí a klíčovými účastníky, pokud jde
 o činnosti a úspěchy programu a porady ERV. Pravidelné informování Komise o své
 činnosti.
 Za uskutečňování programu bude odpovídat specializovaná prováděcí struktura, jak stanoví
 roční pracovní program. Bude zejména provádět hodnocení, odborná posouzení a výběr podle
 zásad stanovených vědeckou radou a zajišťovat finanční a vědecké řízení grantů. V tomto
 ohledu nejprve Komise hodlá zřídit výkonnou agenturu, kterou pověří úkoly souvisejícími
 s uskutečňováním programu. Prováděcí struktura bude udržovat trvalou úzkou vazbu
 s vědeckou radou ve všech ohledech uskutečňování programu. V budoucnu lze na základě
 nezávislého hodnocení účinnosti struktur a mechanismů ERV zřídit alternativní strukturu,
 například podle článku 171 Smlouvy.
 Evropská komise zaručí úplnou nezávislost a integritu ERV. To znamená, že Komise své
 odpovědnosti za provádění programu dostojí tím, že zajistí zřízení prováděcí struktury ERV, a
 že ERV bude program uskutečňovat v souladu se stanovenými cíli a řídit se vědeckými směry
 a požadavky na vědeckou excelenci, které stanoví nezávisle jednající vědecká rada.
 Komise bude pověřena formálním přijetím pracovního programu pro program Myšlenky.
 Tuto pravomoc bude vykonávat v souladu s výše uvedeným přístupem. Obecně Komise
 přijme pracovní program v podobě, v jaké jej navrhne vědecká rada. Nebude-li komise
 schopna přijmout navrhovaný program, například proto, že neodpovídá cílům programu nebo
 není v souladu s právními předpisy Společenství, bude Komise muset veřejně uvést své
 důvody. Tento postup je navržen tak, aby se zajistilo úplné a transparentní respektování
 činnosti ERV podle zásad nezávislosti a integrity.
 7.3. Lidé
 Specifický program Lidé tvoří součást široké a integrované strategie pro kvalitativní a
 kvantitativní posílení lidských zdrojů v evropském výzkumu a vývoji. Program bude
 podněcovat zájem o nastoupení a rozvoj profesní dráhy ve výzkumu, podporovat výzkumné
 pracovníky, aby zůstali v Evropě, a přitahovat do Evropy „nejlepší mozky“. Oproti
 dvoustranným dohodám mezi členskými státy dosahují evropské akce jedinečné přidané
 hodnoty prostřednictvím harmonizovaných nástrojů, silnějších strukturujících účinků a vyšší
 účinnosti.
 Činnosti staví na dlouhodobých a úspěšných zkušenostech s tzv. akcemi „Marie Curie“, jež
 reagují na potřeby výzkumných pracovníků v oblasti odborné přípravy, mobility a profesního
 rozvoje. I když nabízí značnou kontinuitu, je kladen větší důraz na následující hlediska:
 CS 9 CS
 ---pagebreak--- • Zvýšený strukturující účinek, například prostřednictvím zavedení spolufinancování
 regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů v rámci akce „celoživotní
 vzdělávání a profesní rozvoj“. Režim „spolufinancování“ nenahradí režim, podle kterého
 se žádosti o individuální postdoktorální stipendia podávají a tato stipendia udělují na
 evropské úrovni, a který se v současné době výhradně používá v šestém rámcovém
 programu. Individuální stipendia však v Evropě dospěla do stádia zralosti. Vnitrostátní
 nabídky v této oblasti přitom zůstávají roztříštěné, pokud jde o cíle, metody hodnocení
 a pracovní podmínky, a jejich mezinárodní či evropský rozměr je stále často omezený.
 Navrhuje se tedy na základě otevřených výzev k podávání návrhů spolufinancovat výběr
 z těchto programů, který odpovídá cílům rámcového programu. Hodnocení a výběr bude
 probíhat na základě kvality, bez ohledu na původ vybraných stipendistů a za uplatnění
 přijatelných pracovních podmínek (např. pokud jde o plat, sociální zabezpečení, instruktáž,
 profesní rozvoj).
 • Účast průmyslu: Ačkoliv bude zachována podstata „zdola nahoru“, která je vlastní akcím
 „Marie Curie“, budou akce více zaměřeny na odbornou přípravu a profesní rozvoj pro
 různá odvětví a v různých odvětvích, zejména ve veřejném sektoru. Toho se dosáhne
 důrazem na rozvoj doplňkových dovedností a schopností, které jsou nezbytné pro lepší
 porozumění výzkumu v podnicích a pro kvalitu jejich výzkumu. To se dále rozšíří
 podporou mezioborových zkušeností prostřednictvím aktivní účasti průmyslu na všech
 akcích a zavedením zvláštního mechanismu pro sdílení vědomostí v partnerstvích mezi
 veřejným a soukromým sektorem, zejména včetně malých a středních podniků.
 • Bude posílen mezinárodní rozměr. Vedle výjezdních stipendií s povinným návratem,
 která jsou zaměřena jako příspěvek k celoživotnímu vzdělávání a profesnímu rozvoji
 výzkumných pracovníků z EU, se dále rozšiřuje mezinárodní spolupráce prostřednictvím
 výzkumných pracovníků z třetích zemí. Kromě toho se zavádí nové rozměry pro
 spolupráci se zeměmi sousedícími s EU a zeměmi, které s EU uzavřely dohodu o vědecko-
 technické spolupráci. Dále bude poskytnuta podpora pro „vědeckou diasporu“ evropských
 výzkumných pracovníků v zahraničí a zahraničních výzkumných pracovníků v Evropě.
 7.4. Kapacity
 Specifický program Kapacity zvýší výzkumné a inovační kapacity v celé Evropě. Program
 zahrnuje pokračující a posílené akce z předchozích rámcových programů i důležité novinky.
 Hlavním novým prvkem je předpokládaný strategický přístup k podpoře výstavby nové
 výzkumné infrastruktury, která doplní pokračující podporu optimálního využívání stávající
 výzkumné infrastruktury. Podpora výstavby nové infrastruktury se bude provádět
 prostřednictvím dvoustupňového přístupu: přípravné fáze a fáze vytváření infrastruktur. Na
 základě práce Evropského strategického fóra pro výzkumné infrastruktury (ESFRI) v oblasti
 rozvoje evropského plánu pro novou výzkumnou infrastrukturu Komise určí prioritní
 projekty, kterým bude moci být přidělena možná podpora ES v rámci sedmého rámcového
 programu. Pro tyto projekty bude Komise snižovat náročnost souvisících postupů, zejména při
 usnadňování mechanismů finančního inženýrství pro fázi vytváření infrastruktur, včetně
 usnadňování přístupu k úvěrům EIB prostřednictvím finančního nástroje na sdílení rizik.
 Příloha 1 obsahuje „seznam příležitostí“ ESFRI, který uvádí konkrétní příklady nových
 výzkumných infrastruktur velkého rozsahu, jež bude vědecká obec v Evropě v nadcházejícím
 desetiletí potřebovat.
 CS 10 CS
 ---pagebreak--- Dva režimy na podporu výzkumu ve prospěch malých a středních podniků a jejich sdružení se
 budou provádět s navýšeným rozpočtem, aby se zohlednila rostoucí potřeba těchto podniků
 zadávat výzkumné úkoly.
 Akce „regiony znalostí“ staví na úspěšném pilotním projektu. Cílem je umožnit nadnárodním
 sítím regionů plně využít jejich silné stránky v oblasti výzkumu, umožnit jim vstřebávat nové
 znalosti vyvstávající z výzkumu a usnadnit vznik „uskupení zaměřených na výzkum“,
 sdružujících vysoké školy, výzkumná střediska, podniky a regionální orgány.
 Důležitým novým prvkem je akce na uvolnění celého výzkumného potenciálu
 v „konvergenčních“ a nejvzdálenějších regionech EU. Předpokladem uskutečnění znalostní
 ekonomiky a společnosti je posílená excelence evropského výzkumu, ale také lepší využití
 velkého „netknutého“ výzkumného potenciálu, který se vyskytuje v celé EU. Akce umožní
 nábor výzkumných pracovníků z dalších zemí EU, vysílání výzkumných a řídících
 pracovníků, organizaci hodnoticích nástrojů, jakož i získávání a vývoj vybavení pro výzkum.
 Takové akce budou doplňovat potřeby a příležitosti pro posílení výzkumných kapacit
 stávajících a vznikajících středisek excelence v těchto regionech, které bude možno hradit ze
 strukturálních fondů.
 Činnost „věda ve společnosti“ představuje významné rozšíření práce z předchozího
 rámcového programu. Podpoří lepší vědu, povede k lepším politikám EU a k lepšímu zapojení
 a informovanosti veřejnosti.
 Důležitým cílem sedmého rámcového programu je vybudovat silnou a soudržnou
 mezinárodní politiku v oblasti vědy a techniky, přičemž činnosti v rámci programu Kapacity
 budou tento přístup podporovat, zejména prostřednictvím pomoci při určování priorit pro
 spolupráci.
 Soudržný rozvoj politik bude klást větší důraz na koordinaci vnitrostátních a regionálních
 výzkumných politik prostřednictvím zvláštního režimu podpory pro nadnárodní iniciativy
 členských států a regionů v oblasti spolupráce na politikách. Tím se posílí provádění otevřené
 metody koordinace v oblasti výzkumných politik a podpoří jednotné či společné iniciativy
 mezi skupinami zemí a regionů v oblastech, které zahrnují silný nadnárodní rozměr.
 7.5. Akce Společného výzkumného střediska
 Společné výzkumné středisko vedle vědecké a technické podpory pro tvorbu politiky EU,
 kterou bude nadále poskytovat, více posílí svou orientaci na uživatele a vytváření pevných sítí
 s vědeckou obcí. Své činnosti bude rozvíjet ve specifických souvislostech růstu, udržitelného
 rozvoje a bezpečnosti.
 Akce Společného výzkumného střediska budou rovněž reagovat na výzvu týkající se
 „zlepšení právní úpravy“ nové lisabonské strategie. Nové úkoly spojené s rostoucí potřebou
 reagovat na krize, mimořádné situace a naléhavé politické závazky se budou plnit budováním
 kapacit a zařízení ve vybraných oblastech s cílem poskytnout odpovídající podporu
 v evropských souvislostech. Integrovaný přístup k poskytování vědecké a technické pomoci
 politikám bude rovněž klíčovým rysem tohoto specifického programu.
 CS 11 CS
 ---pagebreak--- 8. BUDOVÁNÍ EVROPSKÉHO VÝZKUMNÉHO PROSTORU (EVP) ZNALOSTÍ PRO RŮST
 Dosažení potřebného rychlého pokroku směrem ke znalostní ekonomice a společnosti
 vyžaduje nové ambice a účinnost evropského výzkumu. Všichni účastníci v celé Evropské
 unii – vlády jednotlivých států, výzkumná zařízení, průmysl – mají v tomto úsilí svou úlohu.
 Specifické programy pro provádění sedmého rámcového programu jsou navrženy tak, aby
 maximalizovaly pákový efekt a dopad výdajů na výzkum na evropské úrovni v rámci
 dostupného rozpočtu. Klíčovými rysy jsou zaměření na čtyři cíle odpovídající specifickým
 programům s činnostmi a prováděcími prostředky navrženými pro splnění těchto cílů; silný
 prvek kontinuity spolu s významnými novými přístupy; soudržné zaměření na podporu
 stávající excelence a tvorbu kapacit pro zítřejší excelenci výzkumu; jednodušší a přímější
 řízení pro zajištění praktické použitelnosti a hospodárnosti; jakož i obsažená pružnost, díky
 které může rámcový program reagovat na nové potřeby a příležitosti.
 CS 12 CS
 ---pagebreak--- Příloha 1
 „SEZNAM PŘÍLEŽITOSTÍ“ ESFRI7
 • Zařízení pro výzkum antiprotonů a iontů (FAIR – Facility for Antiproton and Ion
 Research)
 • Zařízení pro intenzivní sekundární svazky nestabilních izotopů (SPIRAL II)
 • Evropský hlubokomořský neutrinový teleskop (KM3NeT)
 • Extrémně velký dalekohled pro optickou astronomii (ELT – Extremely Large Telescope)
 • Celoevropská výzkumná infrastruktura pro nanostruktury (PRINS – Pan-European
 Research Infrastructure for Nano-Structures)
 • Evropský spalační zdroj neutronů (ESS – European Spallation Source)
 • Evropský XFEL – pro tvrdé rentgenové záření
 • Síť IRUVX FEL – od infračerveného po měkké rentgenové záření
 • Modernizace ESRF – synchrotron
 • Vysoce výkonný počítač pro Evropu (HPCEUR – High Performance Computer for
 Europe)
 • Námořní plavidlo pro výzkum pobřeží – zejména Baltického moře
 • Výzkumný ledoborec Aurora Borealis
 • Evropská multidisciplinární podmořská observatoř (EMSO – European Multidisciplinary
 Seafloor Observatory)
 • Evropská infrastruktura pro výzkum a ochranu biologické rozmanitosti
 • Pokročilá infrastruktura pro snímkování mozku a celého těla
 • Bioinformatická infrastruktura pro Evropu
 • Evropská síť středisek pokročilého klinického výzkumu
 • Evropská síť biobank a genomických zdrojů
 • Vysoce zabezpečené laboratoře pro nové choroby a hrozby pro veřejné zdraví
 • Infrastruktura pro funkcionální analýzu celého savčího genomu
 7
 Towards New Research Infrastructures for Europe: the ESFRI “List of Opportunities” (Nové výzkumné
 infrastruktury pro Evropu: „seznam příležitostí“ ESFRI), březen 2005, www.cordis.lu/esfri/
 CS 13 CS
 ---pagebreak--- • Zařízení pro testování modelových organismů v biomedicínském výzkumu
 • Evropská výzkumná observatoř pro humanitní a společenské vědy (EROHS – European
 Research Observatory for the Humanities and Social Sciences)
 • Evropský společenský průzkum (ESS – European Social Survey)
 „Globální projekty“
 • ITER
 • Mezinárodní kosmická stanice (ISS – International Space Station)
 • Mezinárodní lineární urychlovač (ILC – International Linear Collider)
 • Radioteleskop „Square Kilometer Array“ (SKA)
 • Mezinárodní zařízení na ozařování materiálů pro jadernou syntézu (IFMIF – International
 Fusion Materials Irradiation Facility)
 CS 14 CS
 ---pagebreak--- 2005/0187 (CNS)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o specifickém programu Lidé, kterým se provádí sedmý rámcový program (2007 až
 2013) Evropského společenství pro výzkum, technický rozvoj a demonstrace
 (Text s významem pro EHP)
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 166 této
 smlouvy,
 s ohledem na návrh Komise8,
 s ohledem na stanovisko Evropského parlamentu9,
 s ohledem na stanovisko Evropského hospodářského a sociálního výboru10,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) V souladu s čl. 166 odst. 3 Smlouvy musí být rozhodnutí Evropského parlamentu a
 Rady č. .../ES o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum,
 technický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013) (dále jen „rámcový program“)
 provedeno prostřednictvím specifických programů, které stanoví pravidla pro
 provádění, dobu trvání a prostředky považované za nezbytné.
 (2) Rámcový program je rozdělen do čtyř typů činností: nadnárodní spolupráce v politicky
 definovaných tématech („spolupráce“), výzkumu řízeného výzkumnými pracovníky na
 podnět výzkumné obce („myšlenky“), podpory odborné přípravy a profesního rozvoje
 výzkumných pracovníků („lidé“) a podpory výzkumných kapacit („kapacity“).
 Činnosti v rámci tématu „lidé“, pokud jde o nepřímé akce, by se měly provádět
 prostřednictvím tohoto specifického programu.
 (3) Na tento program by se měla uplatňovat pravidla rámcového programu pro účast
 podniků, výzkumných středisek a vysokých škol a pro šíření výsledků výzkumu (dále
 jen „pravidla pro účast a šíření“).
 (4) Rámcový program by měl doplňovat činnosti prováděné členskými státy i další akce
 Společenství, které jsou nezbytné pro celkovou strategii provádění lisabonských cílů, a
 dále zejména akce zaměřené na strukturální fondy, zemědělství, vzdělávání, odbornou
 8
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 9
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 10
 Úř. věst. C [...], [...], s. [...].
 CS 15 CS
 ---pagebreak--- přípravu, konkurenceschopnost a inovace, průmysl, zdraví, ochranu spotřebitele,
 zaměstnanost, energetiku, dopravu a životní prostředí.
 (5) Inovace a činnosti spojené s malými a středními podniky, které rámcový program
 podporuje, by měly doplňovat činnosti prováděné v souladu s rámcovým programem
 pro konkurenceschopnost a inovace.
 (6) Provádění rámcového programu může podnítit doplňkové programy s účastí jen
 některých členských států, účast Společenství v programech prováděných několika
 členskými státy nebo vytváření společných podniků či jiných struktur ve smyslu
 článků 168, 169 a 171 Smlouvy.
 (7) Mezinárodní rozměr je základní složkou lidských zdrojů v oblasti výzkumu a rozvoje
 v Evropě. V souladu s článkem 170 Smlouvy je tento specifický program otevřen
 účasti zemí, které za tímto účelem uzavřely nezbytné dohody, a na úrovni projektů je
 rovněž na základě vzájemného prospěchu otevřen účasti subjektů ze třetích zemí a
 mezinárodních organizací pro vědeckou spolupráci. Kromě toho jsou všechny akce, a
 to i zvláštní akce, v tomto specifickém programu otevřeny účasti jednotlivých
 výzkumných pracovníků ze třetích zemí.
 (8) Výzkumné činnosti uskutečňované v rámci tohoto programu by měly dodržovat
 základní etické zásady včetně těch, které jsou stanoveny v Listině základních práv
 Evropské unie.
 (9) Rámcový program by měl přispět k podpoře udržitelného rozvoje.
 (10) Je důležité zajistit řádnou finanční správu rámcového programu a jeho provádění
 způsobem co možná nejefektivnějším a nejpraktičtějším, a rovněž snadný přístup
 všem účastníkům v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne
 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu
 Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne
 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k některým ustanovením finančního
 nařízení a s jakýmikoli budoucími změnami.
 (11) Je rovněž třeba přijmout vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a
 podniknout nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených
 nebo nesprávně použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č.
 1605/2002 ze dne 25. června 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném
 rozpočtu Evropských společenství, nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze
 dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech k finančnímu nařízení a s jakýmikoli
 budoucími změnami, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince
 1995 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství11, nařízením Rady (ES,
 Euratom) č. 2185/96 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
 prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů Evropských společenství
 proti podvodům a jiným nesrovnalostem12 a nařízením Evropského parlamentu a Rady
 11
 Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 12
 Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 CS 16 CS
 ---pagebreak--- (ES) č. 1074/1999 o vyšetřování prováděném Evropským úřadem pro boj proti
 podvodům (OLAF)13.
 (12) Opatření nezbytná k provedení tohoto rozhodnutí by se měla přijmout v souladu
 s rozhodnutím Rady 1999/468/ES ze dne 28. června 1999 o postupech pro výkon
 prováděcích pravomocí svěřených Komisi.14
 (13) Při provádění tohoto programu je zapotřebí věnovat odpovídající pozornost
 zohledňování rovného postavení žen a mužů, jakož i – mimo jiné – pracovním
 podmínkám, transparentnosti náboru a profesnímu rozvoji výzkumných pracovníků
 přijatých na projekty a programy hrazené v rámci akcí tohoto programu, pro něž
 představuje referenční rámec doporučení Komise ze dne 11. března 2005 o Evropské
 chartě pro výzkumné pracovníky a o Kodexu chování pro přijímání výzkumných
 pracovníků15.
 (14) Tento program je v souladu s dalším rozvojem a prováděním integrované strategie
 ohledně lidských zdrojů v oblasti výzkumu a rozvoje v Evropě na základě „Strategie
 pro mobilitu v rámci Evropského výzkumného prostoru“16 a sdělení „Výzkumní
 pracovníci v Evropském výzkumném prostoru: Jedno povolání, mnoho uplatnění“17,
 podporuje je a rovněž bere do úvahy závěry Rady ze dne 18. dubna 2005, pokud jde o
 lidské zdroje v oblasti výzkumu a vývoje18.
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Na období od 1. ledna 2007 do 31. prosince 2013 se přijímá specifický program Lidé pro
 činnosti Společenství v oblasti výzkumu a technického rozvoje, včetně demonstrací (dále jen
 „specifický program“).
 Článek 2
 Specifický program podporuje kvantitavním i kvalitativním posilováním lidského potenciálu
 v oblasti výzkumu a techniky v Evropě činnosti určené pro lidi. Budou posíleny činnosti
 podporující odbornou přípravu a profesní rozvoj výzkumných pracovníků, tzv. akce „Marie
 Curie“, přičemž se věnuje větší pozornost klíčovým aspektům rozvoje dovedností a
 profesního rozvoje a posílení vazeb na vnitrostátní systémy.
 Cíle a hlavní rysy těchto činností jsou uvedeny v příloze.
 13
 Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 14
 Úř. věst. L 184, 17.7.1999, s. 23.
 15
 K(2005) 576.
 16
 Sdělení Komise „Strategie pro mobilitu v rámci Evropského výzkumného prostoru“: KOM(2001) 333
 ze dne 20. června 2001 a usnesení Rady 2001/C367/01.
 17
 Sdělení Komise „Výzkumní pracovníci v Evropském výzkumném prostoru: Jedno povolání, mnoho
 uplatnění“: KOM(2003) 436 ze dne 18. července 2003 a usnesení Rady ze dne 10. listopadu 2003, Úř.
 věst. C 282, 25.11.2003.
 18
 7723/05 Rada Evropské unie.
 CS 17 CS
 ---pagebreak--- Článek 3
 Částka považovaná za nezbytnou k uskutečnění specifického programu činí 7 129 milionů
 EUR, z čehož méně než 6 % je určeno na správní výdaje Komise.
 Článek 4
 1. Všechny výzkumné činnosti prováděné v rámci specifického programu musí být
 prováděny v souladu se základními etickými zásadami.
 2. V rámci tohoto programu nesmí být financován výzkum v těchto oblastech:
 – výzkumná činnost za účelem klonování lidí k reprodukčním účelům,
 – výzkumná činnost zaměřená na změnu genetického dědictví lidských bytostí, která
 by mohla učinit tyto změny dědičnými19,
 – výzkumné činnosti zaměřené na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem
 výzkumu nebo za účelem získání kmenových buněk, včetně transferu jader
 somatických buněk.
 3. V rámci tohoto programu nesmí být financován tento výzkum:
 – výzkumné činnosti, které jsou zakázány ve všech členských státech,
 – výzkumné činnosti, které mají být provedeny v členském státě, v němž je takový
 výzkum zakázán.
 Článek 5
 1. Specifický program se provede prostřednictvím režimů financování stanovených
 v příloze III sedmého rámcového programu.
 2. Na tento specifický program se uplatňují pravidla pro účast a šíření.
 Článek 6
 1. Komise vypracuje pracovní program pro provedení specifického programu, který
 podrobněji upraví cíle a vědecké a technické priority stanovené v příloze, režim
 financování, který má být použit pro dané téma, na které se předkládají návrhy, a
 časový plán provádění.
 2. Pracovní program vezme v úvahu příslušné výzkumné činnosti prováděné členskými
 státy, přidruženými zeměmi a evropskými a mezinárodními organizacemi. V případě
 potřeby je aktualizován.
 19
 Může být financován výzkum související s léčbou rakoviny gonád.
 CS 18 CS
 ---pagebreak--- 3. Pracovní program upřesní kritéria pro hodnocení návrhů na nepřímé akce v rámci
 režimů financování a kritéria pro výběr projektů. Bude se jednat o taková kritéria,
 která posoudí kvalitativní aspekty předkladatelů (výzkumných
 pracovníků/organizací) a jejich potenciál k dalšímu pokroku, případně včetně jejich
 kapacity pro provádění projektu; kvalitu navrhované činnosti v oblasti vědecké
 odborné přípravy a/nebo předávání znalostí; přidanou hodnotu pro Společenství a
 strukturující účinek navrhované činnosti z hlediska příspěvku k cílům specifického
 programu a pracovního programu. V pracovním programu mohou být tato kritéria a
 jakékoliv koeficienty a limity dále specifikovány nebo doplněny.
 4. Pracovní program může určit:
 a) organizace, které obdrží zápisné v podobě členského příspěvku;
 b) podpůrné akce pro činnosti určitých právních subjektů.
 Článek 7
 1. Komise zodpovídá za provádění specifického programu.
 2. Postup podle čl. 8 odst. 2 se použije na přijetí pracovního programu uvedeného v čl.
 6 odst. 1.
 3. Postup podle čl. 8 odst. 3 se použije na přijetí akcí v oblasti vědeckého a technického
 rozvoje, které zahrnují použití lidských embryí a lidských embryonálních
 kmenových buněk.
 Článek 8
 1. Komisi je nápomocen výbor.
 2. Odkazuje-li se na tento odstavec, použije se řídící postup podle článku 4 rozhodnutí
 1999/468/ES v souladu s čl. 7 odst. 3 uvedeného rozhodnutí.
 3. Odkazuje-li se na tento odstavec, použijí se články 5 a 7 rozhodnutí 1999/468/ES.
 4. Doba uvedená v čl. 4 odst. 3 rozhodnutí 1999/468/ES je dva měsíce.
 5. Komise pravidelně informuje výbor o celkovém pokroku při provádění specifického
 programu a poskytne mu údaje o všech akcích v oblasti vědeckého a technického
 rozvoje hrazených v rámci tohoto programu.
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne,
 Za Radu
 předseda / předsedkyně
 CS 19 CS
 ---pagebreak--- PŘÍLOHA
 VĚDECKÉ A TECHNICKÉ CÍLE, HLAVNÍ RYSY TÉMAT A ČINNOSTÍ
 Úvod
 Jednou z hlavních výhod v oblasti konkurenceschopnosti ve vědě a technice je kvantita a
 kvalita jejich lidských zdrojů. Jako předpoklad zvýšení kapacity a výkonu Evropy v oblasti
 výzkumu a technického rozvoje, jakož i konsolidace a dalšího rozvoje Evropského
 výzkumného prostoru sleduje tento program hlavní strategický cíl, kterým je vytvořit
 z Evropy přitažlivější místo pro výzkumné pracovníky. Toho má být dosaženo
 prostřednictvím značného celoevropského strukturujícího účinku na organizaci, výkon a
 kvalitu odborné přípravy v oblasti výzkumu, na aktivní profesní rozvoj výzkumných
 pracovníků, na výměnu poznatků uskutečňovanou prostřednictvím výzkumných pracovníků
 mezi odvětvími a výzkumnými organizacemi a na intenzivní účast žen ve výzkumu a
 vývoji.
 Program bude prováděn prostřednictvím systematických investic do lidí, zejména řadou
 soudržných akcí „Marie Curie“, zaměřených na výzkumné pracovníky z hlediska rozvoje
 jejich dovedností a schopností na všech stupních kariéry, a to od základní odborné přípravy
 ve výzkumu až po jejich profesní rozvoj a celoživotní vzdělávání. Klíčovými prvky akcí
 „Marie Curie“ jsou mobilita, nadnárodní i mezi odvětvími, uznávání zkušeností získaných
 v různých odvětvích a zemích a odpovídající pracovní podmínky.
 Akce „Marie Curie“ jsou určeny pro všechny oblasti výzkumu a technického rozvoje, na
 které se vztahuje Smlouva. Oblasti výzkumu si uchazeči volí libovolně. Nicméně i nadále je
 v rámci programu možné zaměřit se na některé činnosti, např. vědecké disciplíny a
 technické oblasti, účastnící se regiony, typy výzkumných organizací a výzkumných
 pracovníků, aby tak byl zohledněn vývoj požadavků Evropy v oblasti odborné přípravy
 výzkumných pracovníků, mobility, profesního rozvoje a výměny poznatků. Sem patří i
 možnost předkládat společné výzvy, které se týkají jiných částí rámcového programu.
 Za základní přidanou hodnotu tohoto programu je považována velká účast podniků, a to
 včetně malých a středních podniků. Akce „Marie Curie“ podporují posílení spolupráce mezi
 průmyslem a akademickou obcí v oblasti vzdělávání výzkumných pracovníků, profesního
 rozvoje a výměny poznatků, zatímco na propojení průmyslu a akademické obce a jejich
 partnerství se zaměřuje zvláštní akce.
 V rámci profesního rozvoje a rovněž posílení a obohacení mezinárodní spolupráce
 prostřednictvím výzkumných pracovníků i přilákání talentovaných výzkumných pracovníků
 do Evropy se bude pozornost soustřeďovat na mezinárodní rozměr jako základní složku
 lidských zdrojů v oblasti výzkumu a vývoje v Evropě. Mezinárodní rozměr bude součástí
 všech akcí „Marie Curie“ a bude i předmětem samostatných akcí.
 Značný ohled bude brán na zásady udržitelného rozvoje a rovné postavení žen a mužů.
 Cílem programu je zajistit rovné postavení žen a mužů podporou rovných příležitostí ve
 všech akcích „Marie Curie“ a stanovením směrných čísel pro účast žen a mužů (cílem je
 nejméně 40% účast žen). Kromě toho mají akce zajistit, aby výzkumní pracovníci nalezli
 odpovídající rovnováhu mezi pracovním a soukromým životem, a přispět ke snadnějšímu
 návratu ke kariéře v oblasti výzkumu po určité přestávce. Součástí činností v rámci tohoto
 CS 20 CS
 ---pagebreak--- specifického programu bude dále přihlédnutí k etickým, společenským, právním a širším
 kulturním aspektům výzkumu, který má být proveden, a k jeho možnému využití, a
 případně rovněž společensko-ekonomické dopady vědeckého a technického rozvoje a
 předvídání.
 Za účelem plného využití potenciálu Evropy a zvýšení její přitažlivosti pro výzkumné
 pracovníky se bude prostřednictvím akcí „Marie Curie“ vytvářet konkrétní součinnost
 s jinými akcemi jak v rámci politiky Společenství v oblasti výzkumu, tak v rámci akcí
 založených na jiných politikách Společenství, např. v oblasti vzdělávání, soudržnosti a
 zaměstnanosti. O tuto součinnost budou rovněž usilovat akce na vnitrostátní a mezinárodní
 úrovni.
 Etická hlediska
 Během provádění tohoto specifického programu a výzkumných činností z něj vyplývajících
 musí být respektovány základní etické zásady. K nim mimo jiné patří zásady uvedené
 v Listině základních práv Evropské unie, a zejména ochrana lidské důstojnosti a lidského
 života, ochrana osobních údajů a soukromí, jakož i ochrana zvířat a životního prostředí
 v souladu s právem Společenství a platným zněním příslušných mezinárodních úmluv,
 pokynů a pravidel chování, například Helsinskou deklarací, Úmluvou Rady Evropy
 o lidských právech a biomedicíně podepsanou v Oviedu dne 4. dubna 1997 a jejími
 dodatkovými protokoly, Úmluvou OSN o právech dítěte, Všeobecnou deklarací o lidském
 genomu a lidských právech přijatou organizací UNESCO, Úmluvou OSN o biologických
 a toxinových zbraních (BTWC), Mezinárodní smlouvou o rostlinných genetických zdrojích
 pro výživu a zemědělství a souvisejícími rezolucemi Světové zdravotnické organizace
 (WHO).
 Rovněž se vezmou v úvahu stanoviska Evropské skupiny poradců pro etiku v
 biotechnologii (1991–1997) a stanoviska Evropské skupiny pro etiku ve vědě a nových
 technologiích (od roku 1998).
 V souladu se zásadou subsidiarity a rozmanitostí přístupů v Evropě musí účastníci
 výzkumných projektů dodržovat právní a správní předpisy a etická pravidla platné
 v zemích, kde výzkum bude uskutečňován. V každém případě se však uplatňují vnitrostátní
 právní předpisy a výzkum, který je zakázán v některém členském státě nebo jiné zemi,
 nebude v uvedeném členském státě nebo zemi financován z prostředků Společenství.
 Subjekty uskutečňující výzkumné projekty musí případně obdržet souhlas příslušných
 státních nebo místních etických výborů, dříve než zahájí činnosti v oblasti výzkumu a
 technického rozvoje. Komise bude systematicky provádět rovněž etický přezkum u návrhů,
 které se zabývají eticky citlivými otázkami nebo kde etickým hlediskům nebyla věnována
 odpovídající pozornost. V určitých případech se může etický přezkum uskutečnit během
 provádění projektu.
 V souladu s čl. 4 odst. 3 tohoto rozhodnutí se neposkytne financování výzkumným
 činnostem, jež jsou zakázány ve všech členských státech.
 Protokol o ochraně a dobrých životních podmínkách zvířat připojený ke Smlouvě vyžaduje,
 aby Společenství při tvorbě a provádění svých politik zahrnujících výzkum věnovalo plnou
 pozornost požadavkům na dobré životní podmínky zvířat. Směrnice Rady 86/609/EHS o
 ochraně zvířat používaných pro pokusné a jiné vědecké účely vyžaduje, aby všechny
 CS 21 CS
 ---pagebreak--- pokusy byly prováděny tak, aby pokusná zvířata byla ušetřena strachu nebo zbytečných
 bolestí a utrpení; aby byl použit co nejmenší počet zvířat; aby se použila zvířata co do
 smyslové fyziologie nejméně vyvinutá a aby vzniklo co nejméně bolestí, útrap, strachu
 nebo trvalých poškození. Změnu genetického dědictví zvířat a klonování zvířat lze zvažovat
 pouze tehdy, pokud jsou cíle z etického hlediska odůvodněné, a za podmínek, kdy jsou
 zaručeny dobré životní podmínky zvířat a dodržování zásad biologické rozmanitosti.
 V průběhu provádění tohoto programu bude Komise pravidelně sledovat vědecký pokrok a
 vnitrostátní a mezinárodní právní předpisy, aby se přihlédlo k případnému vývoji.
 Výzkum etických otázek souvisejících s vědeckým a technickým rozvojem bude proveden
 v části specifického programu „Kapacity“ nazvané „Věda ve společnosti“.
 Činnosti
 Budou podpořeny tyto akce „Marie Curie“:
 – Základní odborná příprava výzkumných pracovníků
 Tato akce podpoří základní odbornou přípravu výzkumných pracovníků, která se zpravidla
 zaměří na první čtyři roky kariéry výzkumných pracovníků, a v případě potřeby bude za
 účelem dokončení základní odborné přípravy o rok prodloužena. Prostřednictvím
 nadnárodního vytváření sítí zaměřeného na strukturování významného podílu kapacity
 kvalitní základní odborné přípravy v oblasti výzkumu v členských státech a přidružených
 zemích jak ve veřejném, tak v soukromém sektoru, se akce zaměří na zlepšování profesních
 vyhlídek výzkumných pracovníků v obou sektorech, čímž se současně zvýší přitažlivost
 výzkumné profese pro mladé výzkumné pracovníky.
 Akce bude prováděna prostřednictvím sítí vybraných v soutěži doplňujících organizací
 z různých zemí zapojených do odborné přípravy v oblasti výzkumu. Sítě budou
 vybudovány na základě společného vzdělávacího programu v oblasti výzkumu a budou
 odpovídat přesně stanoveným potřebám vzdělávání v definovaných vědeckých a
 technických oblastech a budou zohledňovat interdisciplinární a nově vznikající
 supradisciplinární oblasti. Tyto vzdělávací programy se budou zaměřovat zejména na
 rozvoj a prohlubování výzkumných schopností mladých výzkumných pracovníků. Odborná
 příprava se převážně zaměří na vědecké a technické poznatky získané výzkumnou prací na
 jednotlivých projektech a bude doplněna vzdělávacími moduly orientovanými na jiné
 příslušné dovednosti a schopnosti, např. v oblasti řízení a financování výzkumných projektů
 a programů, práv duševního vlastnictví a jiných metod využívajících výsledky výzkumu,
 podnikání, etických hledisek, komunikace a společenského dosahu.
 Společný vzdělávací program v oblasti výzkumu by měl být soudržný z hlediska požadavků
 na kvalitu a měl by splňovat určitá pravidla, pokud jde o dohled a instruktáž. Společný
 vzdělávací program využívá doplňkových schopností účastníků sítě (včetně podniků) i jiné
 součinnosti. Vyžaduje vzájemné uznávání kvality odborné přípravy, a pokud je to možné,
 diplomů a jiných osvědčení.
 V této akci je za zásadní považováno přímé či nepřímé zapojení organizací z různých
 sektorů, a to včetně (vedoucí) účasti soukromých podniků ve vhodných oblastech. Této
 akce se mohou zúčastnit jednotlivé výzkumné organizace nebo společně partnerské
 organizace, je-li jasně prokazatelné, že nezbytné prvky vzdělávacího programu v oblasti
 CS 22 CS
 ---pagebreak--- výzkumu jsou účinně zohledněny ve spolupráci s větším počtem partnerů, aniž by tito
 partneři byli formálně součástí sítě.
 Do podpory ze strany Společenství v rámci této akce patří:
 • nábor mladých výzkumných pracovníků, kteří mají projít odbornou přípravou,
 • možnost zřizovat pro zkušené výzkumné pracovníky akademická křesla nebo
 jiné odpovídající pozice v podnicích za účelem předávání nových poznatků a
 posílení dohledu,
 • organizování krátkodobých vzdělávacích akcí (konferencí, letních škol a
 specializovaných školení) určených jak pro účastníky sítě, tak pro výzkumné
 pracovníky mimo síť.
 – Celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj
 Tato akce se zaměřuje na zkušené výzkumné pracovníky v různých fázích jejich kariéry a
 má zvýšit jejich individuální schopnosti prostřednictvím nabývání multidisciplinárních nebo
 interdisciplinárních dovedností nebo získávání mezioborových zkušeností. Cílem je
 podpořit výzkumné pracovníky při získávání a/nebo posilování vedoucího nezávislého
 postavení, např. hlavního výzkumného pracovníka, profesora nebo jiného vedoucího
 postavení ve vzdělávání nebo podniku. Akce bude rovněž pomáhat výzkumným
 pracovníkům vrátit se ke kariéře v oblasti výzkumu po určité přestávce nebo se po
 zkušenosti s mobilitou (znovu) zapojit do kariéry v oblasti výzkumu v členských státech a
 přidružených zemích, včetně jejich země původu.
 Výzkumní pracovníci, pro něž je tato akce určena, by měli mít alespoň čtyřleté zkušenosti
 s prací ve výzkumu na plný úvazek; očekává se však, že výzkumní pracovníci budou
 zpravidla mít větší zkušenosti, protože akce je zaměřena na celoživotní vzdělávání a
 profesní rozvoj.
 Tato akce se bude provádět prostřednictvím:
 i) podpory mezinárodních evropských stipendií pro jednotlivce udělovaných přímo na
 úrovni Společenství nejlepším nebo nejnadějnějším výzkumným pracovníkům z členských
 států a přidružených zemí na základě žádosti vypracované výzkumným pracovníkem a
 hostitelskou organizací. Stipendium hrazené Společenstvím může rovněž kromě
 mezinárodní fáze vyslání do zahraničí obsahovat i modul znovuzačlenění;
 ii) spolufinancování regionálních, vnitrostátních nebo mezinárodních programů v rámci
 odborné přípravy v oblasti výzkumu a profesního rozvoje, zaměřené na konkurenceschopný
 výběr stávajících nebo nových regionálních, vnitrostátních a mezinárodních programů
 financování, které se soustředí na cíle stanovené pro tuto akci a které jsou založeny na
 mobilitě jednotlivých pracovníků. Tyto programy mají žadatelům z řad výzkumných
 pracovníků poskytnout otevřené výběrové řízení zaměřené na jejich schopnosti a založené
 na mezinárodním odborném posouzení, aniž by existovala omezení z hlediska jejich původu
 nebo místa určení. Očekává se, že tyto programy nabídnou konečným příjemcům
 odpovídající pracovní podmínky.
 CS 23 CS
 ---pagebreak--- Uchazeči o spolufinancování by měli ve své příslušné oblasti hrát klíčovou úlohu
 v budování kapacit lidských zdrojů v rámci výzkumu. Zpravidla by se mělo jednat
 o organizace patřící do jedné z těchto kategorií:
 • veřejnoprávní subjekty odpovědné za financování a řízení stipendijních
 programů, např. ministerstva, státní výbory pro výzkum, výzkumné akademie
 nebo agentury;
 • jiné veřejné nebo soukromé subjekty, včetně velkých výzkumných organizací,
 které buď z úředního pověření financují a řídí stipendijní programy, nebo které
 jsou uznány orgány veřejné moci, jako např. agentury zřizované vládami podle
 soukromého práva, které jsou pověřeny veřejnou službou, charity atd.;
 • subjekty na mezinárodní úrovni, které jako součást svého poslání provádějí
 srovnatelné programy na evropské úrovni.
 Pokud jde o spolufinancování, bude Společenství především přispívat k financování
 stipendií, která budou splňovat požadavky a cíle této akce, zejména z hlediska nadnárodní
 mobility nebo znovuzačlenění v zemi původu po určité době strávené ve třetí zemi.
 Obě formy provádění budou od počátku probíhat souběžně. V průběhu rámcového
 programu budou během posuzování dopadu obou forem stanoveny způsoby provádění
 zbývající části programu.
 – Partnerství mezi průmyslem a akademickou obcí a jejich propojení
 Tato akce usiluje o vytvoření a podporu dynamického propojení mezi veřejnými
 výzkumnými organizacemi a soukromými obchodními společnostmi, zejména včetně
 malých a středních podniků, založeného na programech dlouhodobé spolupráce s velkým
 potenciálem pro intenzivnější výměnu poznatků a vzájemné porozumění různorodým
 kulturním prostředím a požadavkům na dovednosti v obou sektorech.
 Akce bude prováděna flexibilně prostřednictvím programů spolupráce mezi organizacemi
 z obou sektorů alespoň ze dvou různých členských států nebo přidružených států a v tomto
 rámci bude podporováno vzájemné působení lidských zdrojů. Podpora Společenství může
 nabývat těchto forem:
 • vysílání pracovníků mezi oběma sektory v rámci partnerství s cílem posílit
 spolupráci mezi sektory;
 • dočasný pobyt zkušených výzkumných pracovníků, přijatých mimo partnerství,
 a to v obou sektorech;
 • organizování pracovních seminářů a konferencí posilujících zkušenosti mezi
 oběma sektory a rovněž výměnu poznatků tak, aby byl zapojen větší počet
 pracovníků z obou sektorů;
 • specifické opatření týkající se malých a středních podniků – příspěvek na
 drobné vybavení potřebné pro jejich účast na spolupráci.
 – Mezinárodní rozměr
 CS 24 CS
 ---pagebreak--- Mezinárodní rozměr je považován za základní složku lidských zdrojů v oblasti výzkumu a
 rozvoje v Evropě; na tuto složku se soustřeďují zvláštní akce jak z hlediska profesního
 rozvoje evropských výzkumných pracovníků, tak z hlediska posilování mezinárodní
 spolupráce prostřednictvím výzkumných pracovníků.
 Profesní rozvoj výzkumných pracovníků z členských států a přidružených zemí bude
 podporován prostřednictvím:
 i) mezinárodních výjezdních stipendií s povinným návratem pro zkušené výzkumné
 pracovníky v rámci celoživotního vzdělávání a diverzifikace jejich schopností, díky kterým
 by získali nové dovednosti a poznatky;
 ii) návratových grantů a mezinárodních grantů určených na znovuzačlenění zkušených
 výzkumných pracovníků po získání mezinárodních zkušeností. V rámci této akce bude
 rovněž podporováno vytváření sítí výzkumných pracovníků z členských států a
 přidružených zemí, kteří pracují v zahraničí, aby i oni mohli být aktivně informováni o
 vývoji v Evropském výzkumném prostoru a zapojeni do jeho činnosti.
 Mezinárodní spolupráce výzkumných pracovníků bude podporována prostřednictvím:
 i) mezinárodních stipendií pro přicházející pracovníky s cílem přilákat vysoce kvalifikované
 výzkumné pracovníky ze třetích zemí do členských států a přidružených zemí, posílit
 získávání poznatků a vytvořit spojení na vysoké úrovni. Výzkumní pracovníci
 z rozvojových zemí nebo ze zemí s rozvíjejícími se ekonomikami mohou využít podpory
 pro fázi návratu. Rovněž bude podporováno vytváření sítí výzkumných pracovníků ze
 třetích zemí v členských státech a přidružených zemích s cílem strukturovat a rozvíjet jejich
 kontakty s regiony jejich původu;
 ii) partnerství mezi několika výzkumnými organizacemi v Evropě a jednou nebo několika
 organizacemi v:
 • zemích, na něž se vztahuje evropská politika sousedství,
 • zemích, s nimiž EU uzavřela dohodu o vědecko-technické spolupráci.
 Na základě společných programů bude podpora Společenství poskytována na krátkodobé
 výměny mladých i zkušených výzkumných pracovníků, na organizování vzájemně
 prospěšných konferencí a jiných akcí, stejně jako na rozvoj systematické výměny
 osvědčených postupů zaměřených přímo na problematiku lidských zdrojů v oblasti
 výzkumu a rozvoje.
 – Specifické akce
 Na podporu vytvoření skutečného evropského trhu práce pro výzkumné pracovníky je třeba
 provést řadu doprovodných akcí zaměřených na odstranění překážek mobility a na posílení
 profesních vyhlídek výzkumných pracovníků v Evropě. Cílem těchto akcí bude zejména
 zvyšování povědomí účastníků a široké veřejnosti, a to i prostřednictvím cen „Marie Curie“,
 podněcování zájmu a podpora na úrovni členských států a doplnění akcí Společenství.
 CS 25 CS
 ---pagebreak--- LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. NÁZEV NÁVRHU:
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY, kterým se přijímá specifický program pro výzkum,
 technický rozvoj a demonstrace: „Lidé“ (2007 až 2013)
 2. RÁMEC ABM / ABB
 VÝZKUM
 3. ROZPOČTOVÉ LINIE
 3.1. Rozpočtové linie (provozní linie a související linie na technickou a správní
 pomoc) včetně okruhů:
 08 10 01 02 Lidské zdroje (konečná rozpočtová nomenklatura pro sedmý rámcový program
 bude stanovena v příhodné době)
 3.2. Doba trvání akce a finančního dopadu:
 2007–2013 s výhradou schválení nových finančních výhledů
 3.3. Rozpočtové charakteristiky:
 Příspěvky od Okruh ve
 Rozpočtová Příspěvek
 Druh výdajů Nové kandidátských finančním
 linie ESVO
 zemí výhledu
 02, 06, 08, Rozl.20
 Nepov. ANO ANO ANO č. [1a...]
 09 a 11
 XX.01 Nerozl.21
 Nepov. ANO NE NE č. [1a...]
 XX.01.05 Nepov. Nerozl. ANO ANO ANO č. [1a...]
 20
 Rozlišené položky.
 21
 Nerozlišené položky, dále jen „NP“.
 CS 26 CS
 ---pagebreak--- 4. SHRNUTÍ ZDROJŮ
 4.1. Finanční zdroje
 4.1.1. Shrnutí položek závazků (PZ) a položek plateb (PP)22
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Oddíl
 č.
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Celkem
 Druh výdajů
 Provozní výdaje23
 Položky závazků 14 568,94
 (PZ) 8.1 a 4 955,289 6 450,321 7 929,201 9 553,215 11 203,503 12 811,940 6 67 472,416
 Položky plateb (PP) 1 982,116 4 066,715 6 097,835 7 985,639 9 578,238 11 189,390 26 572,48 67 472,416
 b 2
 24
 Správní výdaje jako součást referenční částky25
 Technická a správní 8.2.
 pomoc (NP) C 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5 253,418
 4
 CELKOVÁ REFERENČNÍ
 ČÁSTKA
 Položky závazků a
 + 15
 c 5 661,937 7 171,102 8 664,398 10 303,115 11 968,401 13 592,136 364,746 72 725,834
 Položky plateb b 2 688,764 4 787,496 6 833,031 8 735,539 10 343,136 11 969,586 27 72 725,834
 26
 368,282
 +
 c
 Správní výdaje nezahrnuté do referenční částky27
 Lidské zdroje a
 8.2.
 související výdaje
 (NP) 5d 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 Správní náklady
 kromě lidských
 zdrojů a souvisejících 8.2.
 nákladů nezahrnuté 6e
 do referenční částky
 (NP) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 0,891 0,909 6,002
 Celkové orientační finanční náklady intervence
 22
 Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
 23
 Výdaje, které nespadají pod kapitolu xx 01 příslušné hlavy xx.
 24
 Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům.
 25
 Výdaje v rámci článku xx 01 05 hlavy xx.
 26
 Položky plateb se vztahují k roku 2013 a následujícím rokům.
 27
 Výdaje v rámci kapitoly xx 01 kromě článků xx 01 05.
 CS 27 CS
 ---pagebreak--- PZ CELKEM včetně a+c
 nákladů na lidské zdroje +d
 +e 5 674,377 7 183,791 8 677,340 10 316,316 11 981,867 13 605,871 15 378,756 72 818,319
 PP CELKEM včetně b+c 2 701,204 4 800,186 6 845,974 8 748,741 10 356,602 11 983,321 27 382,292 72 818,319
 nákladů na lidské zdroje +d
 +e
 Podrobnosti o spoluúčasti
 Pokud financování návrhu předpokládá spoluúčast členského státu či jiných subjektů
 (uveďte, o které se jedná), je třeba v níže uvedené tabulce vyplnit odhadovanou výši
 finanční spoluúčasti (pokud se předpokládá finanční spoluúčast jiných subjektů, lze doplnit
 další řádky):
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Spolufinancující subjekt Rok n+ n+ n+ n+ n+5a Celkem
 n 1 2 3 4 násl.
 f
 PZ CELKEM včetně
 a+c+d+e+f
 spolufinancování
 4.1.2. Slučitelnost s finančním plánem
 ⌧ Návrh je slučitelný s příštím finančním plánem (sdělení Komise KOM(2004)
 101 z února 2004 o finančním výhledu 2007–2013).
 Návrh si vyžádá změnu plánu a úpravu příslušného okruhu finančního
 výhledu.
 Návrh si může vyžádat uplatnění ustanovení interinstitucionální dohody28 (tj.
 nástroje pro flexibilitu nebo revizi finančního výhledu).
 4.1.3. Finanční dopady na straně příjmů
 Návrh nemá žádné finanční dopady na příjmy.
 ⌧ Návrh má finanční dopady na příjmy s následujícím účinkem:
 Některé přidružené státy mohou přispívat na financování rámcových programů.
 V souladu s článkem 161 finančního nařízení může Společné výzkumné středisko získávat
 příjmy z různých druhů soutěžních činností a z ostatních služeb poskytovaných vnějším
 subjektům.
 V souladu s článkem 18 finančního nařízení lze některé příjmy použít pro financování
 zvláštních výdajů.
 28
 Viz body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 CS 28 CS
 ---pagebreak--- v milionech EUR (zaokrouhleno na 1 desetinné místo)
 Před Situace po akci
 akcí [Rok n–
 Rozpočtová Příjem 1] [Rok [n+1] [n+2] [n+3] [n+4] [n+5]
 linie n]
 a) Příjmy v absolutním
 vyjádření
 b) Změna v příjmech ∆
 4.2. Lidské zdroje – pracovníci na plný úvazek (včetně úředníků, dočasných
 zaměstnanců a externích pracovníků) – viz podrobnosti v bodě 8.2.1.
 Roční potřeba 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 Celková potřeba lidských zdrojů29 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848
 5. CHARAKTERISTIKY A CÍLE
 5.1. Potřeba, která má být uspokojena v krátkodobém nebo dlouhodobém
 horizontu
 Evropa se potřebuje stát pro výzkumné pracovníky přitažlivější, aby se v Evropě v oblasti
 výzkumu a technického rozvoje posílila kapacita a výkon a aby se Evropský výzkumný
 prostor upevnil a dále rozvíjel. Vzhledem k rostoucí hospodářské soutěži na světové úrovni
 je třeba rozvíjet pro výzkumné pracovníky otevřený a konkurenceschopný evropský trh
 práce poskytující různorodé a přitažlivé profesní vyhlídky.
 5.2. Přidaná hodnota intervence Společenství, provázanost návrhu s dalšími
 finančními nástroji a možná součinnost
 Přidanou hodnotou podpory poskytované tímto specifickým programem je podpora
 mobility, a to mezinárodní i mezi odvětvími, strukturující účinek v celé EU na organizaci,
 výkonnost a kvalitu odborné přípravy v oblasti výzkumu, na aktivní profesní rozvoj
 výzkumných pracovníků a na výměnu poznatků uskutečňovanou prostřednictvím
 výzkumných pracovníků mezi odvětvími a výzkumnými organizacemi a na intenzivní účast
 žen.
 5.3. Cíle, očekávané výsledky a související ukazatele návrhu v kontextu rámce
 ABM
 Celkovým cílem je kvantitativní i kvalitativní posilování lidského potenciálu v oblasti
 výzkumu a technického rozvoje v Evropě podněcováním zájmu lidí o povolání
 výzkumných pracovníků, podporováním toho, aby evropští výzkumní pracovníci zůstávali
 29
 Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny
 nepřímé akce, za něž odpovídají GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH. Proto tato čísla nezahrnují
 pracovní místa uvedená v plánu pracovních míst financovaná z operativního rozpočtu a pracovní
 místa uvedená v plánu pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445).
 CS 29 CS
 ---pagebreak--- v Evropě, a přilákáním výzkumných pracovníků z celého světa do Evropy, aby se tak
 Evropa stala pro nejlepší výzkumné pracovníky přitažlivější. K cílům patří výměna
 poznatků uskutečňovaná prostřednictvím výzkumných pracovníků mezi zeměmi,
 odvětvími, organizacemi a obory a rovněž intenzivní účast žen na výzkumu a technickém
 rozvoji. Cílů bude dosahováno prostřednictvím systematických investic do lidí, zejména
 řadou soudržných akcí „Marie Curie“, zaměřených na výzkumné pracovníky z hlediska
 rozvoje jejich dovedností a schopností na všech stupních kariéry, a to od základní odborné
 přípravy až po jejich profesní rozvoj a celoživotní vzdělávání. Klíčovými prvky akcí „Marie
 Curie“ jsou mobilita, mezinárodní i mezi odvětvími, uznávání zkušeností získaných
 v různých odvětvích a zemích a odpovídající pracovní podmínky.
 Podrobnější cíle každé akce jsou uvedeny v příloze I legislativního návrhu.
 Ukazatele výkonnosti se budou rozvíjet na třech úrovních:
 – kvantitativní a kvalitativní ukazatele ukazující, do jaké míry jsou plněny cíle, pokud jde o
 lidské zdroje a profesní rozvoj v oblasti výzkumu a vývoje a rovněž pokud jde o
 strukturující účinek na tyto oblasti;
 – ukazatele řízení pro interní sledování výkonnosti a pro podporu rozhodování vedoucích
 řídících pracovníků. Mohou zahrnovat úroveň plnění rozpočtu, dobu do uzavření smlouvy a
 dobu do platby;
 – ukazatele výsledků (dopadů) pro posouzení celkové účinnosti ve srovnání s cíli na vysoké
 úrovni. Mohou zahrnovat posouzení rámcového programu na celkové úrovni (např. účinek
 na dosažení cílů z Lisabonu, Göteborgu, Barcelony a jiných cílů) a posouzení na úrovni
 specifického programu (např. příspěvek k vědecko-technické a hospodářské výkonnosti
 EU).
 5.4. Způsob provádění (orientační)
 Uveďte způsob realizace akce.
 ⌧ Centralizované řízení
 ⌧ přímo ze strany Komise
 ⌧ nepřímo z titulu delegované pravomoci na:
 ⌧ výkonné agentury
 ⌧ subjekty, které Společenství zřídila a které jsou uvedeny v článku
 185 finančního nařízení
 ڤ vnitrostátní veřejné subjekty / subjekty pověřené veřejnou
 službou
 ٱ Sdílené nebo decentralizované řízení
 ٱ spolu s členskými státy
 ٱ spolu s třetími zeměmi
 ٱ Společné řízení s mezinárodními organizacemi (uveďte s kterými)
 Příslušné poznámky:
 Komise navrhuje centralizované řízení tohoto programu, a to přímo Komisí a
 nepřímo z titulu delegované pravomoci na výkonnou agenturu.
 CS 30 CS
 ---pagebreak--- Pokud jde o část akce „celoživotní vzdělávání a profesní rozvoj“ prováděnou
 prostřednictvím formy spolufinancování pro regionální, vnitrostátní nebo
 mezinárodní programy ve sféře vzdělávání v oblasti výzkumu a profesního
 rozvoje, zůstane provádění akce z politických důvodů zcela v rukou Komise.
 Komise si rovněž zachová přímé řízení některých specifických akcí.
 Mnoho ostatních akcí je charakterizováno činnostmi, které vytvářejí velké
 množství menších operací, ale u nichž vazba mezi podrobným sledováním
 skutečně financovaných projektů a rozvojem politiky v oblasti vědy a techniky
 není přímá nebo vůbec neexistuje. Řízením těchto činností bude pověřena výkonná
 agentura, která bude spravovat výzvy a příjem návrhů, přijímat nástroje pro plnění
 rozpočtu, uzavírat smlouvy, udělovat granty, zabývat se řízením a platbami na
 úrovni jednotlivých projektů, jakož i sbírat, analyzovat a odesílat Komisi veškeré
 informace potřebné pro vedení provádění programu. V kompetenci Komise dále
 zůstane politická kontrola, pracovní program, dohled nad hodnotícími postupy a
 výběr (rozhodnutí o financování) návrhů. Zpětnou vazbu na pracovní program,
 budoucí programy a jiné politické iniciativy bude Komise zajišťovat
 prostřednictvím monitorování a přezkumu na úrovni portfolia projektů nebo na
 úrovni podprogramů. I do budoucna bude možné zadávat specifické úkoly
 soukromým společnostem (např. pokud jde o vývoj, provozování a podporu
 nástrojů IT).
 6. MONITOROVÁNÍ A HODNOCENÍ
 Hlediska monitorování a hodnocení jsou stanovena v legislativním finančním výkazu
 návrhu sedmého rámcového programu, KOM(2005) 119 v konečném znění.
 7. OPATŘENÍ PROTI PODVODŮM
 Rovněž by měla být přijata vhodná opatření k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknuty
 nezbytné kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených nebo nesprávně
 použitých prostředků v souladu s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 1605/2002 ze dne 25. června
 2002, kterým se stanoví finanční nařízení o souhrnném rozpočtu Evropských společenství30,
 nařízením Komise (ES, Euratom) č. 2342/2002 ze dne 23. prosince 2002 o prováděcích pravidlech
 k nařízení Rady č. 1605/200231, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne 18. prosince 1995
 o ochraně finančních zájmů Evropských společenství32, nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2185/96
 ze dne 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě prováděných Komisí za účelem
 ochrany finančních zájmů Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem33 a
 nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1073/1999 o vyšetřování prováděném Evropským
 úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)34.
 30
 Úř. věst. L 248, 16.9.2002, s. 1.
 31
 Úř. věst. L 357, 31.12.2002, s. 1.
 32
 Úř. věst. L 312, 23.12.1995, s. 1.
 33
 Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 34
 Úř. věst. L 136, 31.5.1999, s. 1.
 CS 31 CS
 ---pagebreak--- 8. PODROBNOSTI O ZDROJÍCH
 8.1. Cíle návrhu z hlediska jejich finanční náročnosti
 Položky závazků v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 (Je třeba Rok 2007 Rok 2008 Rok 2009 Rok 2010 Rok 2011 Rok 2012 Rok 2013 CELKEM
 uvést
 cílové Po Náklady P Náklady Po Náklady Po Náklady Po Náklady P Náklady Po Náklady Poče Náklady
 okruhy, čet celkem o celkem čet celkem če celkem čet celkem o celkem čet celkem t celkem
 akce a výs č vý t výs č vý výst
 výstupy) tup et stu vý tup e stu upů
 ů v pů st ů t pů
 ý up v
 st ů ý
 u s
 p t
 ů u
 p
 ů
 PROVOZN
 Í CÍL č. 1 35 7 128,59
 545,376 696,400 845,795 1 009,786 1 176,426 1 338,861 1 515,952 6
 NÁKLAD
 Y 7 128,59
 CELKEM 545,376 696,400 845,795 1 009,786 1 176,426 1 338,861 1 515,952 6
 35
 Jak je popsáno v oddílu 5.3.
 CS 32
 ---pagebreak--- 8.2. Správní výdaje
 8.2.1. Počet a druh lidských zdrojů
 Pracovní Personál použitý k řízení akce ze stávajících a/nebo dodatečných zdrojů
 místa (počet pracovních míst/plných pracovních úvazků)
 Rok 2007 Rok 2008 Rok 2009 Rok 2010 Rok 2011 Rok 2012 Rok 2013
 Úředníci A*/AD
 nebo dočasní
 zaměstnanci36 B*,
 (XX 01 01) C*/AST
 Personál financovaný37 dle
 čl. XX 01 02
 Jiný personál38 A*/AD
 financovaný dle
 čl. XX 01 05
 B*,
 C*/AST
 CELKEM39 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848 1.848
 36
 Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.
 37
 Tyto náklady NEJSOU zahrnuty v referenční částce.
 38
 Tyto náklady jsou zahrnuty do referenční částky.
 39
 Čísla v tabulce se vztahují pouze na zaměstnance placené podle plánu pracovních míst pro všechny nepřímé
 akce, za něž odpovídají GŘ RTD, INFSO, TREN, ENTR a FISH. Proto tato čísla nezahrnují pracovní místa
 uvedená v plánu pracovních míst financovaná z operativního rozpočtu a pracovní místa uvedená v plánu
 pracovních míst SVS (viz dokumenty KOM(2005) 439 a 445).
 CS 33 CS
 ---pagebreak--- 8.2.2. Popis úkolů, které se odvíjejí z akce
 Provádění rámcového programu
 8.2.3. Původ lidských zdrojů (statutární pracovní místa)
 (V případě více zdrojů uveďte vždy počet pracovních míst z každého zdroje)
 ⌧ Pracovní místa vyčleněná v současnosti na řízení programu, který má být nahrazen
 nebo prodloužen
 ⌧ Pracovní místa předběžně vyčleněná v rámci procesu RSP / PNR na rok 2006
 Pracovní místa nárokovaná pro příští proces přípravy RSP / PNR
 ⌧ Pracovní místa převedená ze stávajících zdrojů v rámci řídícího útvaru (interní
 přeobsazování)
 Posts required for year n although not foreseen in the APS/PDB exercise of the year
 in question
 CS 34 CS
 ---pagebreak--- 8.2.4. Další správní výdaje zahrnuté v referenční částce (XX 01 05 – Výdaje na správu a
 40
 řízení)
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Rozpočtová linie
 Rok Rok Rok Rok Rok Rok Rok
 CELKEM
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013
 (číslo a okruh)
 Statutární zaměstnanci
 xx.01 05 01 304,222 310,306 316,513 322,843 329,300 335,886 342,603 2 261,673
 Externí pracovníci
 xx.01 05 02 205,478 209,587 213,779 218,055 222,415 226,863 231,401 1 527,577
 Ostatní správní výdaje
 xx.01 05 03 196,948 200,888 204,904 209,002 213,183 217,447 221,796 1 464,167
 Technická a správní
 pomoc celkem 706,648 720,781 735,196 749,900 764,898 780,196 795,800 5 253,418
 8.2.5. Finanční náklady na lidské zdroje a související náklady nezahrnuté v referenční
 částce
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Rok Rok Rok Rok Rok Rok Rok CELKE
 Druh lidských zdrojů
 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 M
 Úředníci nebo dočasní
 zaměstnanci (08 0101a ) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 Personál financovaný dle
 čl. XX 01 02 (pomocný,
 detašovaný, smluvní
 personál atd.)
 Náklady na lidské zdroje
 a související náklady
 celkem (nezahrnuté do
 referenční částky) 11,633 11,866 12,103 12,345 12,592 12,844 13,101 86,483
 40
 Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
 CS 35 CS
 ---pagebreak--- Výpočet – Správní výdaje
 Byly vypočteny při zohlednění následující hypotézy:
 – počet úředníků, pokud jde o bývalou část A rozpočtu, zůstává na úrovni roku 2006,
 – výdaje se každý rok zvýší o 2 % podle předpokládané inflace v souladu s Fiche 1 REV
 (pracovní dokument útvarů Komise týkající se finančního výhledu),
 – počítá se se 108 000 EUR na každého úředníka a se 70 000 EUR na externího pracovníka
 (ceny z roku 2004).
 Výpočet – Personál financovaný dle článku XX 01 02
 Zde je třeba případně uvést odkaz na bod 8.2.1.
 8.2.6 Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky41
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Rok
 Rok Rok Rok Rok Rok CELKE
 2012 a
 2007 2008 2009 2010 2011 M
 2013
 XX 01 02 11 01 – Služební cesty 0,320 0,326 0,333 0,339 0,346 0,713 2,376
 XX 01 02 11 02 – Schůze a konference 0,010 0,010 0,011 0,011 0,011 0,023 0,076
 XX 01 02 11 03 – Výbory42 0,478 0,487 0,497 0,507 0,517 1,065 3,550
 XX 01 02 11 04 – Studie a konzultace
 XX 01 02 11 05 – Informační systémy
 2 Ostatní výdaje na řízení celkem (XX
 01 02 11)
 3 Ostatní výdaje správního charakteru
 (upřesněte i s odkazem na
 rozpočtovou linii)
 Správní výdaje celkem, kromě lidských
 zdrojů a souvisejících nákladů
 (NEZAHRNUTÉ do referenční částky) 0,807 0,824 0,840 0,857 0,874 1,801 6,002
 Výpočet – Další správní výdaje nezahrnuté do referenční částky
 41
 Tato čísla se vztahují na výdaje na celý rámcový program ES (viz KOM(2005) 119).
 42
 Výbor EPVPV.
 CS 36 CS
 ---pagebreak--- Tato čísla jsou odhadnuta na základě požadavků generálního ředitelství pro výzkum pro rok
 2006 zvýšených o 2 % v souvislosti s předpokládanou roční inflací (Fiche 1 REV).
 Potřeby lidských a správních zdrojů by měly být pokryty v rámci přídělů poskytnutých
 řídícímu generálnímu ředitelství v rámci postupu pro roční příděly. Při přidělování
 pracovních míst je třeba zohlednit případné přerozdělení pracovních míst mezi odděleními
 na základě nových finančních výhledů.
 CS 37 CS


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22000D1109(27)
 Oficialusis leidinys L 284 , 09/11/2000 p. 0061 - 0062
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 72/19991999 m. birželio 15 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo 31 protokolą dėl bendradarbiavimo konkrečiose srityse, nesusijusiose su keturiomis laisvėmisEEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 86 ir 98 straipsnius,kadangi:(1) Susitarimo 31 protokolas buvo iš dalies pakeistas 1999 m. vasario 26 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 27/1999 [1];(2) tikslinga išplėsti Susitarimo Susitariančiųjų Šalių bendradarbiavimą įtraukiant finansinės paramos priemones inovacinėms ir kuriančioms darbo vietas mažoms ir vidutinėms įmonėms pagal Tarybos sprendimą 98/347/EB [2];(3) dėl to reikėtų iš dalies pakeisti Susitarimo 31 protokolą, kad šis išplėstas bendradarbiavimas prasidėtų nuo 1999 m. sausio 1 d.,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo 31 protokolo 7 straipsnio 5 dalis papildoma šia įtrauka:"— 398 D 0347: 1998 m. gegužės 19 d. Tarybos sprendimas 98/347/EB dėl finansinės paramos priemonių inovacinėms ir kuriančioms darbo vietas mažoms ir vidutinėms įmonėms — plėtros ir užimtumo iniciatyva (OL L 155, 1998 5 29, p. 73), jeigu veikla susijusi su biudžeto B5-511 eilute "Bendrosios Europos įmonės", įtraukta į bendrąjį Europos Bendrijų biudžetą."2 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 1999 m. birželio 16 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.Jis taikomas nuo 1999 m. sausio 1 d.3 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 1999 m. birželio 15 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasF. Barbaso[1] OL L 148, 2000 6 22, p. 54.[2] OL L 155, 1998 5 29, p. 43.--------------------------------------------------


type: other

text:
ΣΥΓΚΕΝΤΡΩΣΗ ΣΤΟΝ ΚΕΝΤΡΙΚΟ ΟΑΕΔ ΣΤΟΝ ΑΛΙΜΟ Εθν. Αντιστάσεως 8, ΤΡΙΤΗ 18/3 Προσυγκέντρωση 11.45 στο μετρό Αλίμου – Σωματείο Μισθωτών Τεχνικών
 Μηχανικών, Τεχνολόγων, Γεωλόγων, Σχεδιαστών BreadcrumbsΑρχικήΕνημερωτικό ΔελτίοΣΜΤΣωματείο Μισθωτών Τεχνικών newsletterΣΥΓΚΕΝΤΡΩΣΗ ΣΤΟΝ ΚΕΝΤΡΙΚΟ ΟΑΕΔ ΣΤΟΝ ΑΛΙΜΟ Εθν. Αντιστάσεως 8, ΤΡΙΤΗ 18/3 Προσυγκέντρωση 11.45 στο μετρό Αλίμου ΣΥΓΚΕΝΤΡΩΣΗ ΣΤΟΝ ΚΕΝΤΡΙΚΟ ΟΑΕΔ ΣΤΟΝ ΑΛΙΜΟ Εθν. Αντιστάσεως 8, ΤΡΙΤΗ 18/3 Προσυγκέντρωση 11.45 στο μετρό Αλίμου
 Posted in Σωματείο Μισθωτών Τεχνικών newsletter Posted on 17/03/2014Author ΣΜΤ Σε συνέχεια της κινητοποίησης που διοργανώθηκε την Πέμπτη 27/2/2014 στα κεντρικά γραφεία του ΟΑΕΔ στον Άλιμο και της δέσμευσης που αποσπάστηκε από το γραμματέα του ΟΑΕΔ για απάντηση σε σειρά ζητημάτων εντός 10 εργάσιμων ημερών, το ΣΜΤ μαζί με τις συλλογικότητες που συμμετείχαν και στην προηγούμενη κινητοποίηση θα ξαναβρεθούν στα κεντρικά του ΟΑΕΔ στον Άλιμο, προκειμένου να λάβουν αυτές τις απαντήσεις τη Τρίτη 18/3.
 ΣΥΓΚΕΝΤΡΩΣΗ ΣΤΟΝ ΚΕΝΤΡΙΚΟ ΟΑΕΔ ΣΤΟΝ ΑΛΙΜΟ [Εθν. Αντιστάσεως 8]||ΤΡΙΤΗ 18/3 Προσυγκέντρωση 11.45 στο μετρό Αλίμου
 Προηγούμενο Previous post: Διεκδικούμε υπογραφή σσε – απαιτούμε την κατάργηση όλων των ελαστικών μορφών απασχόλησηςΕπόμενο Next post: ΚΥΒΕΡΝΗΣΗ-ΤΡΟΙΚΑ ΠΡΟΧΩΡΟΥΝ ΑΜΕΣΑ ΤΙΣ ΚΑΤΑΣΧΕΣΕΙΣ ΓΙΑ ΟΦΕΙΛΕΣ ΣΤΑ ΤΑΜΕΙΑ


type: caselaw

text:
 7.11.2009
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 267/10
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (It-Tielet Awla) tal-10 ta’ Settembru 2009 — Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej vs Ir-Repubblika Ellenika
 (Kawża C-416/07) (1)
 (“Nuqqas ta’ Stat li jwettaq obbligu - Direttivi 91/628/KEE u 93/119/KE - Regolament (KE) Nru 1/2005 - Protezzjoni tal-annimali waqt it-trasport u fil-ħin tat-tbiċċir jew tal-qtil tagħhom - Ksur strutturat u ġeneralizzat tar-regoli Komunitarji”)
 2009/C 267/17
 Lingwa tal-kawża: Il-Grieg
 Partijiet
 Rikorrenti: Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej (rappreżentanti: H. Tserepa-Lacombe u F. Erlbacher, aġenti)
 Konvenuta: Ir-Repubblika Ellenika (rappreżentanti: S. Charitaki, S. Papaïoannou u E.-M. Mamouna, aġenti)
 Suġġett
 Nuqqas ta’ Stat li jwettaq obbligu — Ksur tal-Artikoli 5, 8, 9 u 18(2) tad-Direttiva 91/628/KEE tad-19 ta’ Novembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-annimali matul it-trasport u li temenda d-Direttivi 90/425/KEE u 91/496/KEE (ĠU L 340, p. 17) — Ksur tal-Artikoli 5(4), 6(1), 13(3) u (4), 15(1), 25, 26 u 27(1) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 1/2005 tat-22 ta’ Diċembru 2004 dwar il-protezzjoni tal-annimali waqt it-trasport u operazzjonijiet relatati u li temenda d-Direttivi 64/432/KEE u 93/119/KE u r-Regolament (KE) Nru 1255/97 (ĠU 2005 L 3, p. 1) — Ksur tal-Artikoli 3, 5(1), 6(1) u 8 tad-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE tat-22 ta’ Diċembru 1993 dwar il-protezzjoni ta’ annimali fil-ħin tat-tbiċċir jew qtil (ĠU L 340, p. 21)
 Dispożittiv
 1)
 Billi ma adottatx il-miżuri neċessarji:
 —
 sabiex l-awtoritajiet kompetenti jwettqu l-kontrolli obbligatorji tal-pjanti tar-rotta;
 —
 sabiex tipprovdi installazzjonijiet fil-portijiet għall-bastimenti tat-trasport jew fil-viċinanza tagħhom fejn l-annimali jistgħu jistrieħu wara li jinħattu minn fuq il-vapuri;
 —
 sabiex effettivament isiru spezzjonijiet tal-mezzi ta’ trasport u tal-annimali;
 —
 sabiex tiġi żgurata l-osservanza tar-regoli tal-isturdament tal-annimali fil-mument tal-qtil tagħhom, u
 —
 sabiex l-ispezzjoni u l-kontroll tal-biċċeriji jsiru b’mod xieraq,
 ir-Repubblika Ellenika naqset mill-obbligi tagħha skont l-ewwel inċiż tal-Artikolu 5A(2)(d)(i) u l-Artikolu 8 tad-Direttiva tal-Kunsill 91/628/KEE, tad-19 ta’ Novembru 1991 dwar il-protezzjoni tal-annimali waqt it-trasport u li temenda d-Direttivi 90/425/KEE u 91/496/KEE, kif emendata mir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 806/2003, tal-14 ta’ April 2003, u skont il-punt 48(7)(b) tal-Kapitolu VII tal-Anness tal-istess Direttiva, kif emendata mir-Regolament Nru 806/2003, kif ukoll skont l-Artikoli 3, 5(1)(d), 6(1) u 8 tad-Direttiva tal-Kunsill 93/119/KE, tat-22 ta’ Diċembru 1993 dwar il-protezzjoni tal-annimali fil-ħin tat-tbiċċir jew qtil.
 2)
 Ir-rikors huwa miċħud għall-bqija.
 3)
 Ir-Repubblika Ellenika hija kkundannata tbati żewġ terzi mill-ispejjeż. Il-Kummissjoni tal-Komunitajiet Ewropej hija kkundannata tbati terz mill-ispejjeż.
 (1) ĠU C 283, 24.11.2007.


type: wikipedia

text:
Mulțimea numerelor reale este alcătuită din mulțimea numerelor pozitive și negative, cu oricâte zecimale (inclusiv cu un număr infinit de zecimale). Numerele reale sunt definite intuitiv ca fiind acele numere care sunt în corespondență unu-la-unu cu punctele de pe o dreaptă infinită: axa numerelor.
 Termenul de "număr real" a fost inventat după apariția noțiunii de "număr imaginar". Numerele reale pot fi raționale sau iraționale, algebrice sau transcendente, pozitive sau negative. Numerele reale iraționale pot fi aproximate prin numere raționale prin aproximație diofantică.
 Simbolul mulțimii numerelor reale este R (sau alternativ, ).
 Abordarea axiomatică
 Fie R mulțimea numerelor reale. Atunci:
 Mulțimea R, împreună cu operațiile de adunare și înmulțire formează un corp .
 Corpul R este ordonat, adică există o relație de ordine totală ≥ pe R astfel încât, pentru orice x,y și z din R, avem:
 dacă x ≥ y atunci x + z ≥ y + z;
 dacă x ≥ 0 și y ≥ 0 atunci xy ≥ 0.
 Ordinea este Dedekind-completă, adică, orice submulțime nevidă S a lui R care are margine superioară în R are o cea mai mică margine superioară (numită supremum) în R.
 Ultima proprietate diferențiază mulțimea numerelor reale de cea a numerelor raționale. De exemplu, submulțimea numerelor raționale cu pătratul mai mic decât 2 are o margine superioară rațională (de ex. 1,5), dar nu are o cea mai mică margine superioară rațională, pentru că rădăcina pătrată a lui 2 nu este număr rațional.
 Se poate demonstra că numerele reale sunt definite exact de proprietățile de mai sus. Mai exact, date fiind două corpuri ordonate Dedekind-complet R1 și R2, există un unic izomorfism de corpuri între R1 și R2, ceea ce ne permite să privim cele două corpuri ca pe același obiect matematic.
 Referințe
 Bibliografie
 Richard Dedekind, Essays on the Theory of Numbers, Courier Dover Publications, 1963, ISBN 0-486-21010-3
 William Andrew Coppel, Number Theory: An Introduction to Mathematics, Springer, 2006, ISBN 0-387-30529-7