type: other

jurisdiction: US

text: b' AUDIT\n\n\n\n\n U.S. FISH AND WILDLIFE SERVICE\n WILDLIFE AND SPORT FISH RESTORATION\n PROGRAM GRANTS AWARDED TO THE:\n\n COMMONWEALTH OF VIRGINIA,\n DEPARTMENT OF GAME AND INLAND FISHERIES,\n\n JULY 1, 2007, THROUGH JUNE 30, 2009\n\n\n\n\nReport No.: R-GR-FWS-0004-2010 May 2010\n\x0c May 24, 2010\n\n AUDIT REPORT\nMemorandum\n\nTo: Director\n U.S. Fish and Wildlife Service\n\nFrom: Suzanna I. Park\n Director of External Audits\n\nSubject: Audit on U.S. Fish and Wildlife Service Wildlife and Sport Fish Restoration Program\n Grants Awarded to the Commonwealth of Virginia, Department of Game and Inland\n Fisheries, From July 1, 2007, Through June 30, 2009 (No. R-GR-FWS-0004-2010)\n\n This report presents the results of our audit of costs claimed by the Commonwealth of\nVirginia (the Commonwealth), Department of Game and Inland Fisheries (the Department),\nunder grants awarded by the U.S. Fish and Wildlife Service (FWS). FWS provided the grants to\nthe Commonwealth under the Wildlife and Sport Fish Restoration Program (the Program). The\naudit included claims totaling approximately $43 million on 19 grants that were open during\nCommonwealth fiscal years (CFYs) ended June 30 of 2008 and 2009 (see Appendix 1). The\naudit also covered Department\xe2\x80\x99s compliance with applicable laws, regulations, and FWS\nguidelines, including those related to the collection and use of hunting and fishing license\nrevenues and the reporting of program income.\n\n We found that the Department complied, in general, with applicable grant accounting and\nregulatory requirements; however, its land records have not been reconciled with FWS.\n\n We provided a draft report to FWS for a response. We summarized FWS Region 5\nresponse to the recommendation, as well as our comments on the response. We list the status of\nthe recommendation in Appendix 3.\n\n Please respond in writing to the finding and recommendation included in this report by\nAugust 23, 2010. Your response should include information on actions taken or planned, targeted\ncompletion dates, and titles of officials responsible for implementation. Please address your\nresponse to:\n\n Director of External Audits\n U.S. Department of the Interior\n Office of Inspector General\n 12030 Sunrise Valley Drive, Suite 230\n Reston, VA 20191\n\n\n Office of Audits, Inspections, and Evaluations | Reston, VA\n\x0c If you have any questions regarding this report, please contact the audit team leader,\nMr. Chris Krasowski, or me at 703\xe2\x80\x93487\xe2\x80\x935345.\n\ncc: Regional Director, Region 5, U.S. Fish and Wildlife Service\n\n\n\n\n 2\n\x0c Introduction\n\nBackground\nThe Pittman-Robertson Wildlife Restoration Act and the Dingell-Johnson Sport Fish Restoration\nAct (the Acts) 1 established the Wildlife and Sport Fish Restoration Program. Under the Program,\nFWS provides grants to States to restore, conserve, manage, and enhance their sport fish and\nwildlife resources. The Acts and Federal regulations contain provisions and principles on eligible\ncosts and allow FWS to reimburse States up to 75 percent of the eligible costs incurred under the\ngrants. The Acts also require that hunting and fishing license revenues be used only for the\nadministration of the State\xe2\x80\x99s fish and game agency. Finally, Federal regulations and FWS\nguidance require States to account for any income they earn using grant funds.\n\nObjectives\nOur audit objectives were to determine if the Department:\n\n \xe2\x80\xa2 Claimed the costs incurred under the Program grants in accordance with the Acts and\n related regulations, FWS guidelines, and the grant agreements.\n \xe2\x80\xa2 Used the Commonwealth\xe2\x80\x99s hunting and fishing license revenues solely for fish and\n wildlife program activities.\n \xe2\x80\xa2 Reported and used program income in accordance with Federal regulations.\n\nScope\nAudit work included claims totaling approximately $43 million on the 19 grants that were open\nduring CFYs 2008 and 2009 (see Appendix 1). We report only on those conditions that existed\nduring this audit period. We performed our audit at Department headquarters in Richmond, VA,\nand visited one regional office, two field offices, two wildlife management areas, one fish\nhatchery, one boating access area, and one work center (see Appendix 2). We performed this\naudit to supplement, not replace, the audits required by the Single Audit Act Amendments of\n1996 and by Office of Management and Budget Circular A-133.\n\nMethodology\n\nWe performed our audit in accordance with the \xe2\x80\x9cGovernment Auditing Standards\xe2\x80\x9d issued by the\nComptroller General of the United States. Those standards require that we plan and perform the\naudit to obtain sufficient, appropriate evidence to provide a reasonable basis for our findings and\nconclusions based on our audit objectives. We tested records and conducted auditing procedures\nas necessary under the circumstances. We believe that the evidence obtained from our tests and\nprocedures provides a reasonable basis for our findings and conclusions based on our audit\nobjectives.\n1\n 16 U.S.C. \xc2\xa7\xc2\xa7 669 and 777, as amended, respectively.\n\n 3\n\x0cOur tests and procedures included:\n\n \xe2\x80\xa2 Examining the evidence that supports selected expenditures charged to the grants by the\n Department.\n \xe2\x80\xa2 Reviewing transactions related to purchases, direct costs, drawdowns of reimbursements,\n in-kind contributions, and program income.\n \xe2\x80\xa2 Interviewing Department employees to ensure that personnel costs charged to the grants\n were supportable.\n \xe2\x80\xa2 Conducting site visits to inspect equipment and other property.\n \xe2\x80\xa2 Determining whether the Department used hunting and fishing license revenues solely for\n administration of the Department.\n \xe2\x80\xa2 Determining whether the Commonwealth passed required legislation assenting to the\n provisions of the Acts.\n\nWe also identified the internal controls over transactions recorded in the labor and license fee\naccounting systems and tested their operation and reliability. Based on the results of initial\nassessments, we assigned a level of risk to these systems and selected a judgmental sample of\ntransactions recorded in these systems for testing. We did not project the results of the tests to the\ntotal population of recorded transactions or evaluate the economy, efficiency, or effectiveness of\nthe Department\xe2\x80\x99s operations.\n\nPrior Audit Coverage\nOn July 13, 2006, we issued \xe2\x80\x9cFinal Audit Report on the U.S. Fish and Wildlife Service Federal\nAssistance Grants Administered by the Commonwealth of Virginia, Department of Game and\nInland Fisheries, from July 1, 2002, through June 30, 2004\xe2\x80\x9d (No. R-GR-FWS-0021-2005). We\nfollowed up on six recommendations in the report and found that the U.S. Department of the\nInterior, Office of Assistant Secretary for Policy, Management, and Budget considered them\nresolved and implemented.\n\nWe also reviewed the Commonwealth of Virginia\xe2\x80\x99s Single Audit Reports and Comprehensive\nAnnual Financial Reports for CFYs ending on June 30, 2007 and 2008. These reports did not\nidentify the Department\xe2\x80\x99s Wildlife and Sport Fish Restoration Programs as major programs and\ndid not contain any findings that would directly impact the Program grants. Furthermore, on\nSeptember 17, 2009, the Virginia Auditor of Public Accounts issued a performance audit, which\nnoted that the Department properly stated the amounts recorded and reported in the\nCommonwealth Accounting and Reporting System.\n\n\n\n\n 4\n\x0c Results of Audit\n\nAudit Summary\nWe found that the Department complied, in general, with applicable grant agreement provisions\nand requirements of the Acts, regulations, and FWS guidance. However, we identified one\ncondition that resulted in the finding listed below. We discuss the finding in more detail in the\nFinding and Recommendation section.\n\n Unreconciled Real Property Records. We found discrepancies between the\n Department\xe2\x80\x99s and FWS\xe2\x80\x99 land records because the records had not been reconciled.\n\nFinding and Recommendation\n\nA. Unreconciled Real Property Records\n\n The Department and FWS each maintain records on lands purchased with Program funds;\n however, these two sets of records show significant differences. The Department\xe2\x80\x99s land\n inventory identified 99,075 acres, while FWS records showed only 84,846 acres\n purchased with Program funds.\n\n According to 50 CFR \xc2\xa7 80.18 and 522 FW 1.15, each State is required to maintain\n accountability and control of all assets to assure that they are used for the purpose for\n which acquired throughout their useful life. The FWS Director reiterated land\n management requirements to Program participants in a March 29, 2007 letter. This letter\n requested each State to maintain a real property management system that includes a\n comprehensive inventory of lands and to ensure that its inventory is accurate and\n complete.\n\n Department and FWS officials acknowledged that they had not reconciled the respective\n land inventories to determine their accuracy and completeness. As a result, the\n Department\xe2\x80\x99s land records are not adequate to ensure that lands acquired with Program\n funds are used only for their originally intended purposes.\n\n Recommendation\n\n We recommend that FWS reconcile its real property records with the Department.\n\n Department Response\n\n The Department did not respond to the draft report.\n\n FWS Response\n\n FWS Regional officials concurred with the finding and recommendation.\n\n 5\n\x0cOIG Comments\n\nBased on FWS response, additional information is needed in the corrective action plan,\nincluding:\n\n \xe2\x80\xa2 The specific action(s) taken or planned to address the recommendation.\n \xe2\x80\xa2 Targeted completion date.\n \xe2\x80\xa2 Titles of officials responsible for implementing the actions taken or planned.\n \xe2\x80\xa2 Verification that FWS headquarters officials reviewed and approved of actions\n taken or planned by the Department.\n\n\n\n\n 6\n\x0c Appendix 1\n\n\n COMMONWEALTH OF VIRGINIA\n DEPARTMENT OF GAME AND INLAND FISHERIES\n FINANCIAL SUMMARY OF REVIEW COVERAGE\n JULY 1, 2007, THROUGH JUNE 30, 2009\n\n\nGrant Number Grant Amount Claimed Cost\nF-105-D-41 $1,079,464 $1,079,464\nF-105-D-42 437,200 50,723\nF-107-D-16 5,535,000 1,570,160\nF-109-D-16 7,296,000 3,370,085\nF-111-R-16 11,223,000 4,741,977\nF-123-R-6 224,000 216,197\nF-123-R-7 210,000 138,371\nF-128-R-3 18,988 18,988\nF-129-R-3 75,123 75,123\nF-131-D-1 12,552,739 12,380,952\nW-31-C-60 399,000 345,684\nW-31-C-61 2,500,000 310,544\nW-48-D-49 3,079,836 2,337,690\nW-48-D-50 11,813,184 2,543,753\nW-87-E-6 1,110,620 1,167,983\nW-87-E-7 5,160,000 712,291\nW-88-L-1 6,085,000 6,085,000\nWE-99-R-17 3,672,466 3,119,284\nWE-99-R-18 25,207,873 2,701,525\n Total $97,679,493 $42,965,794\n\n\n\n\n 7\n\x0c Appendix 2\n\n\n COMMONWEALTH OF VIRGINIA\nDEPARTMENT OF GAME AND INLAND FISHERIES\n SITES VISITED\n\n Headquarters\n Richmond\n\n Regional Office\n Region 4, Verona\n\n Field Offices\n Chesapeake\n Farmville\n\n Wildlife Management Areas\n Cavalier\n Featherfin\n\n Fish Hatchery\n Coursey Springs Fish Hatchery\n\n Boating Access Area\n Franklin Boat Access\n\n Work Center\n Buffalo Gap Work Center\n\n\n\n\n 8\n\x0c Appendix 3\n\n\n COMMONWEALTH OF VIRGINIA\n DEPARTMENT OF GAME AND INLAND FISHERIES\n STATUS OF AUDIT FINDING AND RECOMMENDATION\n\n\n Recommendation Status Action Required\nA FWS management concurs Additional information is needed in\n with the recommendation, but the corrective action plan, including\n additional information is the actions taken or planned to\n needed as outlined in the implement the recommendation,\n \xe2\x80\x9cActions Required\xe2\x80\x9d column. targeted completion date(s), the title\n of official(s) responsible for\n implementation, and verification that\n FWS officials reviewed and\n approved of actions taken or planned\n by the State. We will refer the\n recommendation not resolved and/or\n implemented at the end of 90 days\n (after August 23, 2010) to the\n Assistant Secretary for Policy,\n Management and Budget for\n resolution and/or tracking of\n implementation.\n\n\n\n\n 9\n\x0cHow to Report Fraud, Waste, Abuse, and Mismanagement\n\nFraud, waste, abuse, and mismanagement in government are the concern of everyone, Office of\nInspector General staff, departmental employees, and the general public. We actively solicit allegations\nof any inefficient and wasteful practices, fraud, and abuse related to departmental or Insular Area\nprograms and operations. You can report allegations to us by:\n\n\n\nMail: U.S. Department of the Interior\n Office of Inspector General\n Mail Stop 4428-MIB\n 1849 C Street, NW\n Washington, DC 20240\n\n\nPhone: (800) 424-5081 24-hour toll-free\n (703) 487-5435 Washington D.C. metropolitan area\n (703) 487-5402 Fax\n\n\nInternet: http://www.doioig.gov\n\x0c'


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21994A0827(01)
 Uradni list L 223 , 27/08/1994 str. 0024 - 0034 finska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 32 str. 0162 švedska posebna izdaja: poglavje 11 zvezek 32 str. 0162
 Sporazum o sodelovanjumed Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o partnerstvu in razvojuSVET EVROPSKE UNIJE,na eni strani, inVLADA INDIJE,na drugi strani, STA SEOB UPOŠTEVANJU odličnih odnosov in tradicionalnih prijateljskih vezi med Evropsko skupnostjo in njenimi državami članicami, v nadaljnjem besedilu "Skupnost", in Republiko Indijo, v nadaljnjem besedilu "Indija",OB PRIZNAVANJU pomena krepitve vezi in partnerstva med Skupnostjo in Indijo,OB UPOŠTEVANJU temeljev za tesno sodelovanje med Indijo in Skupnostjo, določenih s prvim sporazumom med Indijo in Skupnostjo, podpisanim 17. decembra 1973 in pozneje nadgrajenim s Sporazumom o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju, podpisanim 23. junija 1981,zadovoljni OB UGOTAVLJANJU dosežkov teh sporazumov,OB PONOVNI POTRDITVI pomena, ki ga pripisujeta načelom Ustanovne listine Združenih narodov ter spoštovanju demokratičnih načel in človekovih pravic,VODENI s skupno željo po utrditvi, poglobitvi in razvejanju njunih odnosov na področjih medsebojnega interesa na podlagi enakopravnosti, nediskriminacije in medsebojne koristi podlagi,OB PRIZNAVANJU pozitivnih učinkov procesa gospodarskih reform za posodobitev indijskega gospodarstva, usmerjenih v krepitev trgovinskih in gospodarskih odnosov med Indijo in Skupnostjo,V ŽELJI po ustvarjanju ugodnih pogojev za večji razvoj in razvejanje trgovine ter industrije med Skupnostjo in Indijo v okviru bolj razgibanih odnosov, ki si jih želita tako Indija kakor Skupnost, kar bo v medsebojnem interesu in skladno z njunimi razvojnimi potrebami pospešilo naložbene tokove, trgovinsko in gospodarsko sodelovanje na področjih, ki so v medsebojnem interesu, vključno z znanostjo in tehnologijo, ter pospešilo kulturno sodelovanje,OB UPOŠTEVANJU potrebe po podpori prizadevanjem Indije za gospodarski razvoj, zlasti za izboljšanje življenjskih razmer revnih,OB UPOŠTEVANJU pomena, ki ga Skupnost in Indija pripisujeta varstvu okolja na globalni in lokalni ravni ter trajnostni rabi naravnih virov, ter ob priznavanju povezanosti med okoljem in razvojem,OB UPOŠTEVANJU njunega članstva v Splošnem sporazumu o carinah in trgovini (GATT), pomena njegovih načel in potrebe po ohranjanju in krepitvi pravil, ki spodbujajo prosto in neovirano trgovino na stabilen, pregleden in nediskriminacijski način,V PREPRIČANJU, da je razvoj njunih odnosov presegel področje uporabe sporazuma, sklenjenega leta 1981,ODLOČILI skleniti ta sporazum in v ta namen za svoje pooblaščence imenovali:SVET EVROPSKE UNIJE:Willy CLAES,Minister za zunanje odnose Kraljevine Belgije,Vršilec dolžnosti predsednika Sveta Evropske unije,Manuel MARIN,Član Komisije Evropskih skupnosti,VLADA INDIJE:Pranab MUKHERJEE,Minister za trgovino,KI so se po izmenjavi pooblastil v pravilni in predpisani oblikiDOGOVORILI O NASLEDNJEM:Člen 1Temelji in cilji1. Spoštovanje človekovih pravic in demokratičnih načel je temelj sodelovanja med pogodbenicama in določb tega sporazuma ter je bistvena sestavina sporazuma.2. Glavni cilj tega sporazuma je krepiti in razvijati različne vidike sodelovanja med pogodbenicama prek dialoga in partnerstva, da bi dosegli tesnejše in bolj kakovostne odnose.To sodelovanje bo osredotočeno zlasti na:- nadaljnji razvoj in razvejanje trgovine in naložb, ki so v medsebojnem interesu, ob upoštevanju njunega gospodarskega položaja,- izboljšanje medsebojnega razumevanja in krepitev vezi med obema regijama na področju tehničnih, gospodarskih in kulturnih zadev,- krepitev gospodarske zmožnosti Indije za učinkovitejše sodelovanje s Skupnostjo,- pospešitev gospodarskega razvoja Indije s podpiranjem prizadevanj Indije za krepitev njenih gospodarskih zmožnosti z zagotavljanjem sredstev in tehnične pomoči Skupnosti v okviru njene politike in predpisov o sodelovanju, zlasti za izboljšanje življenjskih razmer revnejšega prebivalstva,- razvijanje obstoječih in novih oblik gospodarskega sodelovanja v medsebojnem interesu, usmerjenega v spodbujanje in olajšanje izmenjave ter stikov med njunimi poslovnimi skupnostmi, ob upoštevanju izvajanja gospodarskih reform Indije in možnosti za ustvarjanje primernega okolja za naložbe,- podpiranje varstva okolja in trajnostnega gospodarjenja z naravnimi viri.3. Pogodbenici glede na cilje tega sporazuma priznavata pomen medsebojnih posvetovanj o mednarodnih, gospodarskih in trgovinskih vprašanjih, ki so v medsebojnem interesu.Člen 2Obravnava po načelu največjih ugodnostiSkupnost in Indija si v trgovini medsebojno priznavata obravnavo po načelu največjih ugodnosti v skladu z določbami Splošnega sporazuma o carinah in trgovini.Člen 3Trgovina in trgovinsko sodelovanje1. Pogodbenici se v interesu po okrepitvi novih dinamičnih in komplementarnih odnosov, ki bodo zagotavljali medsebojne koristi, zavezujeta, da bosta kar najbolj razvijali in razvejali svojo trgovinsko menjavo ter izboljšali dostop do trga na način, ki ustreza njunemu gospodarskemu položaju.2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta izboljšali pogoje za dostop njunih izdelkov na trge druge pogodbenice. V tej zvezi druga drugi priznavata najvišjo stopnjo liberalizacije uvoza in izvoza, ki jo na splošno uporabljata za tretje države, ter soglašata, da bosta preučili načine in sredstva za postopno odpravljanje ovir v medsebojni trgovini, predvsem netarifnih ovir, ob upoštevanju dela, ki so ga s tem v zvezi že opravile mednarodne organizacije.3. Pogodbenici soglašata, da bosta spodbujali izmenjavo informacij o medsebojno koristnih tržnih priložnostih ter se v konstruktivnem duhu posvetovali o tarifnih in netarifnih vprašanjih, storitvah, zdravstvenih, varnostnih ali okoljskih ukrepih ter tehničnih zahtevah.4. Pogodbenici soglašata, da bosta izboljšali sodelovanje med njunimi organi pri carinskih zadevah, predvsem na področju poklicnega usposabljanja, poenostavitve in uskladitve carinskih postopkov ter na področju preprečevanja, preiskav in boja proti kršitvam carinskih predpisov.5. Pogodbenici se tudi zavezujeta, da bosta vsaka v skladu s svojimi predpisi upoštevali oprostitev plačila carin, davkov in drugih dajatev za blago, začasno uvoženo na njuna ozemlja, ki je bilo kasneje ponovno izvoženo v nespremenjeni obliki, ali za blago, ki je bilo ponovno vneseno na ozemlje po predelavi v drugi pogodbenici, vendar pa predelava ni zadostna, da bi tako blago obravnavali kot blago s poreklom z ozemlja te pogodbenice.6.1 Pogodbenici soglašata, da se bosta posvetovali o vseh sporih, ki bi se pojavili v zvezi s trgovino. Če Skupnost ali Indija zahteva tako posvetovanje, se to izvede ob prvi priložnosti. Pogodbenica, ki zahteva posvetovanje, priskrbi drugi pogodbenici vse potrebne informacije za podrobno preučitev razmer. Na takih posvetovanjih se poskuša doseči čimprejšnja rešitev trgovinskih sporov.6.2 Glede protidampinških ali protisubvencijskih preiskav vsaka pogodbenica soglaša, da se preverijo ugotovitve druge pogodbenice in da so zadevne zainteresirane tretje strani obveščene o bistvenih dejstvih in ugotovitvah, na podlagi katerih mora temeljiti odločitev. Pred dokončno uvedbo protidampinških in izravnalnih dajatev pogodbenici naredita vse za konstruktivno rešitev problema.6.3 Odstavka 6.1 in 6.2 ne posegata v pravice in obveznosti pogodbenic v okviru GATT, ki prevladajo v primeru kakršnega koli neskladja.Člen 4Gospodarsko sodelovanje1. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta v medsebojnem interesu ter v skladu s svojo politiko in cilji pospeševali gospodarsko sodelovanje v kar največjem obsegu, da bi prispevali k razvoju njunih gospodarstev in njunim razvojnim potrebam.2. Pogodbenici soglašata, da bo gospodarsko sodelovanje zajemalo tri široka področja dejavnosti:(a) izboljšanje gospodarskega okolja v Indiji z olajšanjem dostopa do znanja in izkušenj ter tehnologije Skupnosti;(b) olajšanje stikov med gospodarskimi subjekti ter drugi ukrepi, usmerjeni v spodbujanje trgovinske menjave in naložb;(c) krepitev medsebojnega razumevanja gospodarskega, socialnega in kulturnega okolja obeh pogodbenic kot osnove za učinkovito sodelovanje.3. Znotraj opisanih širokih področij so cilji zlasti:- izboljšanje gospodarskega okolja in poslovne klime,- sodelovanje na področju varstva okolja in naravnih virov,- sodelovanje na področju energetike in energetske učinkovitosti,- sodelovanje na področju telekomunikacij, informacijske tehnologije in sorodnih zadev,- sodelovanje pri vseh vidikih industrijskih standardov in intelektualne lastnine,- spodbujanje prenosa tehnologije na druga področja medsebojne koristi,- izmenjava informacij o monetarnih zadevah in makroekonomskem okolju,- krepitev in razvejanje gospodarskih vezi med njima,- spodbujanje dvosmernih trgovinskih in naložbenih tokov med Skupnostjo in Indijo,- spodbujanje industrijskega sodelovanja, vključno z živilsko industrijo,- spodbujanje sodelovanja za razvoj kmetijstva, ribištva, rudarstva, prometa in zvez, zdravstva, bančništva in zavarovanja, turizma ter drugih storitev,- spodbujanje tesnega sodelovanja med zasebnim sektorjem obeh regij,- spodbujanje sodelovanja na področju industrijske in mestne ekologije,- spodbujanje podpore podjetjem s pospeševanjem prodaje in razvijanjem trga,- spodbujanje znanstvenega in tehnološkega razvoja,- spodbujanje usposabljanja ter posebnih programov usposabljanja,- sodelovanje na področju informacij in kulture.Sodelovanje na številnih zgoraj navedenih področjih je podrobneje določeno v členih 5 do vključno 15 v nadaljevanju.4. Pogodbenici štejeta za uresničitev teh ciljev zlasti naslednja sredstva:- izmenjavo informacij in idej,- pripravo študij,- zagotavljanje tehnične pomoči,- programe usposabljanja,- vzpostavljanje vezi med raziskovalnimi in izobraževalnimi središči, specializiranimi agencijami in poslovnimi organizacijami,- spodbujanje naložb in skupnih vlaganj,- institucionalni razvoj javnih in zasebnih agencij in uprav,- dostop do podatkovnih zbirk obeh pogodbenic in ustvarjanje novih,- delavnice in seminarje,- izmenjavo strokovnjakov.5. Pogodbenici bosta v skladu s svojimi dolgoročnimi cilji skupaj in v medsebojno korist določili področja in prednostne naloge konkretnih dejavnosti gospodarskega sodelovanja. Zaradi pomena dolgoročne krepitve sodelovanja med Skupnostjo in Indijo nobeno področje ni vnaprej izključeno iz gospodarskega sodelovanja.Člen 5Industrija in storitve1. Pogodbenici:(a) opredelita industrijske panoge, na katere bo usmerjeno sodelovanje in sredstva za spodbujanje industrijskega sodelovanja na področju visoke tehnologije;(b) spodbujata širitev in razvejanje proizvodne baze Indije v industrijskih in storitvenih sektorjih, vključno s posodobitvijo in reformo javnega sektorja, pri čemer usmerjata svoje dejavnosti sodelovanja zlasti na mala in srednje velika podjetja ter sprejemata ukrepe za olajšanje dostopa do virov kapitala, trgov in tehnologije, usmerjenih zlasti v pospeševanje trgovine med pogodbenicama kakor tudi na trge tretjih držav.2. Pogodbenici v okviru ustreznih obstoječih pravil olajšata dostop do razpoložljivih informacij in kapitalskih možnosti, da bi spodbujali projekte in dejavnosti, ki spodbujajo sodelovanje med podjetji, kakor so skupna vlaganja, podizvajalstvo, prenos tehnologije, licence, aplikacijske raziskave in franšize.Člen 6Zasebni sektorPogodbenici soglašata, da bosta spodbujali vključevanje zasebnega sektorja v njune programe sodelovanja, da bi okrepili gospodarsko in industrijsko sodelovanje med njima.Pogodbenici sprejmeta ukrepe za:(a) spodbujanje zasebnih sektorjev obeh geografskih regij za iskanje učinkovitih načinov za skupna posvetovanja, katerih rezultat bi se lahko nato posredoval skupni komisiji iz člena 22 tega sporazuma za potrebno nadaljnje ukrepanje;(b) vključevanje zasebnega sektorja pogodbenic v dejavnosti, razvite v okviru tega sporazuma.Člen 7EnergetikaPogodbenici priznavata pomen energetskega sektorja za gospodarski in socialni razvoj ter se zavezujeta, da bosta spodbudili sodelovanje zlasti na področju proizvodnje, varčevanja in učinkovite rabe energije. Takšno izboljšano sodelovanje bo zajemalo energetsko načrtovanje, nekonvencionalno energijo, tudi sončno energijo, in upoštevanje posledic za okolje.Člen 8Telekomunikacije, elektronika in informacijska ter satelitska tehnologijaPogodbenici priznavata pomen sodelovanja na področjih telekomunikacij, elektronike in informacijskih tehnologij, ki prispeva k večjemu gospodarskemu razvoju in trgovini. Tako sodelovanje lahko vključuje:(a) standardizacijo, preskušanje in potrjevanje;(b) zemeljske in vesoljske telekomunikacije;(c) elektroniko in mikroelektroniko;(d) informatiko in avtomatizacijo;(e) televizijo z visoko ločljivostjo;(f) raziskave in razvoj na področju novih informacijskih tehnologij in telekomunikacij;(g) spodbujanje naložb in skupnih naložb.Člen 9StandardiPogodbenici brez poseganja v svoje mednarodne obveznosti, v okviru svojih pooblastil in v skladu s svojo zakonodajo, sprejmeta ukrepe za zmanjšanje razlik na področju meroslovja, standardizacije in potrjevanja s spodbujanjem uporabe združljivih sistemov standardov in potrjevanja. V ta namen spodbujata zlasti:- vzpostavljanje vezi med strokovnjaki, da bi olajšali izmenjavo informacij in študij na področju meroslovja, standardov in obvladovanja kakovosti, promocije in potrjevanja,- spodbujanje izmenjave in stikov med organi ter ustanovami, specializiranimi za ta področja, vključno s posvetovanji, da bi zagotovili, da standardi ne bi pomenili ovire pri trgovanju,- spodbujanje ukrepov, usmerjenih v uresničevanje vzajemnega priznavanja sistemov potrjevanja kakovosti,- razvijanje tehnične pomoči na področju meroslovja, standardov in potrjevanja ter v zvezi s programi za spodbujanje kakovosti,- zagotavljanje tehnične pomoči za institucionalni razvoj, da bi posodobili organizacije, pristojne za standarde in potrjevanje kakovosti, kakor tudi za vzpostavitev nacionalne akreditacijske sheme za ugotavljanje skladnosti v Indiji.Člen 10Intelektualna lastninaPogodbenici se zavezujeta, da bosta v skladu s svojimi predpisi in politikami omogočili zagotavljanje ustreznega in učinkovitega varstva pravic intelektualne lastnine, vključno s patenti, blagovnimi ali storitvenimi znamkami, avtorskimi in sorodnimi pravicami, geografskimi označbami (vključno z oznakami porekla), industrijskimi vzorci in modeli in topografijami integriranih vezij, pri čemer bosta to varstvo po potrebi okrepili. Zavezujeta se tudi, da bosta, kadar je to mogoče, olajšali dostop do podatkovnih zbirk organizacij za intelektualno lastnino.Člen 11Naložbe1. Pogodbenici spodbujata povečanje medsebojno koristnih naložb z ustvarjanjem ugodne klime za zasebne naložbe, vključno z boljšimi pogoji za prenos kapitala in izmenjavo informacij o naložbenih možnostih.2. Ob upoštevanju dela, ki je bilo na tem področju opravljeno v ustreznih mednarodnih organizacijah, ter zlasti ob priznavanju, da je Indija pred kratkim podpisala Konvencijo o vzpostavitvi agencije za večstransko jamstvo naložb (MIGA), pogodbenici soglašata, da bosta podpirali spodbujanje in zaščito naložb med državami članicami Skupnosti in Indijo na podlagi načel nediskriminacije in vzajemnosti.3. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta spodbujali sodelovanje med njunimi finančnimi ustanovami.Člen 12Kmetijstvo in ribištvoPogodbenici soglašata, da bosta spodbujali sodelovanje na področju kmetijstva in ribištva, vključno z vrtnarstvom in predelavo živil. V ta namen se zavezujeta, da bosta preučili:(a) možnosti za povečanje trgovine s kmetijskimi in ribiškimi proizvodi;(b) ukrepe na področju zdravstvenega varstva, zdravja rastlin in živali, okoljske ukrepe in vse z njimi povzročene trgovinske ovire;(c) povezavo med kmetijstvom in podeželskim okoljem;(d) raziskave v kmetijstvu in ribištvu.Člen 13TurizemPogodbenici soglašata, da bosta prispevali k sodelovanju v turizmu s pomočjo posebnih ukrepov, tudi z:(a) izmenjavo informacij in izvajanjem študij;(b) programi usposabljanja;(c) spodbujanjem naložb in skupnih vlaganj.Člen 14Znanost in tehnologija1. Pogodbenici bosta v skladu z njunimi medsebojnimi interesi in cilji njune strategije razvoja na tem področju spodbujali znanstveno in tehnološko sodelovanje, tudi na visokostrokovnih področjih, kakor so znanosti o življenju, biotehnologija, novi materiali ter geološke in pomorske znanosti, da bi:(a) pospeševali prenos znanja in izkušenj ter spodbujali inovacije;(b) razširjali informacije in strokovno znanje v znanosti in tehnologiji;(c) odpirali možnosti za bodoče gospodarsko, industrijsko in trgovinsko sodelovanje.To bosta izvajali s:(a) skupnimi raziskovalnimi projekti raziskovalnih središč pogodbenic in drugih ustreznih ustanov;(b) izmenjavo in izobraževanjem znanstvenikov in raziskovalcev, zlasti s spodbujanjem vzpostavljanja trajnih povezav med znanstvenimi in tehničnimi skupnostmi pogodbenic;(c) izmenjavo znanstvenih informacij.2. Pogodbenici se zavezujeta, da bosta določili ustrezne postopke, da bi omogočili čim širše vključevanje svojih znanstvenikov in raziskovalnih središč v omenjeno sodelovanje.Člen 15Informacije in kulturaPogodbenici bosta sodelovali na področju informacij in kulture, da bi izboljšali medsebojno razumevanje in okrepili kulturne vezi med obema regijama. Tako sodelovanje lahko vključuje:(a) izmenjavo informacij o zadevah, ki so v interesu kulture;(b) pripravljalne študije in tehnično pomoč pri ohranjanju kulturne dediščine;(c) sodelovanje na področju medijev in avdiovizualne dokumentacije;(d) organiziranje kulturnih dogodkov in izmenjav.Člen 16Razvojno sodelovanje1. Skupnost priznava potrebo Indije po razvojni pomoči in je pripravljena okrepiti svoje sodelovanje ter povečati svojo učinkovitost, da bi s konkretnimi projekti in programi pripomogla k lastnim naporom Indije za trajnostni gospodarski razvoj in socialni napredek njenih prebivalcev. Podpora Skupnosti bo potekala v skladu s politiko in predpisi Skupnosti ter v okviru razpoložljivih finančnih sredstev za sodelovanje in bo v skladu s skrbno izdelano razvojno strategijo.2. Projekti in programi bodo usmerjeni na revnejše prebivalstvo. Posebna pozornost bo namenjena razvoju podeželja ob sodelovanju ciljnih skupin in, kadar je primerno, ob sodelovanju usposobljenih nevladnih organizacij. Sodelovanje na tem področju bo zajemalo tudi spodbujanje zaposlovanja v podeželskih mestih ter krepitev vloge žensk v razvoju z ustreznim poudarkom na njihovem izobraževanju in skrbi za družino.3. Sodelovanje bo zajemalo tudi javno zdravstvo, predvsem osnovno zdravstveno varstvo, skupaj z nadzorom nalezljivih in nenalezljivih bolezni. Cilj bo izboljšanje kakovosti zdravstvenega varstva v Indiji za najbolj prikrajšano prebivalstvo v mestu in na podeželju.4. Sodelovanje bo osredotočeno na medsebojno dogovorjene prednostne naloge in si bo v okviru programov in projektov prizadevalo za učinkovitost, trajnost in spoštovanje okolja.Člen 17Okolje1. Pogodbenici priznavata potrebo po upoštevanju varstva okolja kot sestavnega dela gospodarskega in razvojnega sodelovanja. Poleg tega poudarjata pomen okoljskih vprašanj in svojo pripravljenost, da vzpostavita sodelovanje pri varovanju in izboljšanju okolja s posebnim poudarkom na onesnaževanju vode, tal in zraka, eroziji, krčenju gozdov ter trajnostnemu gospodarjenju z naravnimi viri ob upoštevanju dela, opravljenega v mednarodnih združenjih.Posebna pozornost bo namenjena:(a) trajnostnemu gospodarjenju z gozdnimi ekosistemi;(b) varovanju in ohranjanju naravnih gozdov;(c) krepitvi gozdarskih inštitutov;(d) iskanju praktičnih rešitev za energetske probleme podeželja;(e) preprečevanju industrijskega onesnaževanja;(f) varovanju mestnega okolja.2. Sodelovanje na tem področju bo usmerjeno v:(a) krepitev in izboljšanje ustanov za varstvo okolja;(b) razvijanje zakonodaje in dvig standardov;(c) raziskave, usposabljanje ter informacije;(d) izvajanje študij in pilotnih programov ter zagotavljanje tehnične pomoči.Člen 18Razvoj človeških virovPogodbenici priznavata pomen razvoja človeških virov za izboljšanje gospodarskega razvoja in življenjskih razmer prikrajšanih delov prebivalstva. Strinjata se, da bi moral razvoj človeških virov predstavljati sestavni del gospodarskega in razvojnega sodelovanja.V medsebojnem interesu bi morala biti posebna pozornost namenjena spodbujanju sodelovanja med ustanovami visokošolskega izobraževanja in usposabljanja Skupnosti in Indije.Člen 19Nadzor nad zlorabo prepovedanih drog1. Pogodbenici potrjujeta svojo odločenost, da bosta v skladu s svojimi pristojnostmi povečali učinkovitost politike in ukrepov za preprečevanje preskrbe in razpečevanja mamil in psihotropnih snovi, kakor tudi za preprečevanje in zmanjšanje zlorabe prepovedanih drog ob upoštevanju dela, ki ga s tem v zvezi opravljajo mednarodni organi.2. Sodelovanje med pogodbenicama zajema:(a) izobraževanje in usposabljanje, zdravstveno izobraževanje in rehabilitacijo odvisnikov, vključno s projekti za ponovno vključitev odvisnikov v delovno in socialno okolje;(b) ukrepe za spodbujanje alternativnih gospodarskih priložnosti;(c) tehnično, finančno in upravno pomoč pri nadziranju trgovine s predhodnimi sestavinami, kakor tudi pri preprečevanju, zdravljenju in zmanjšanju zlorabe prepovedanih drog;(d) izmenjavo vseh ustreznih informacij, vključno z informacijami o pranju denarja.Člen 20Sodelovanje med državami juga in regionalno sodelovanjePogodbenici priznavata medsebojni interes za pospeševanje gospodarskih in trgovinskih odnosov z drugimi državami v razvoju v okviru zamisli o regionalnem sodelovanju in sodelovanju med državami juga.Člen 21Sredstva za uresničevanje sodelovanjaPogodbenici bosta v mejah svojih razpoložljivih finančnih sredstev in v okviru svojih postopkov ter instrumentov dali na razpolago sredstva za lažje doseganje ciljev, določenih v tem sporazumu, zlasti glede gospodarskega sodelovanja.Glede razvojne pomoči bo Skupnost v okviru svojega programa v korist azijskih in latinskoameriških (ALA) držav podpirala razvojne programe Indije z neposrednimi prenosi koncesij kakor tudi z institucionalnimi ter drugimi finančnimi viri v skladu s pravili in prakso teh ustanov Skupnosti.Člen 22Skupna komisija1. Pogodbenici soglašata, da bosta ohranili skupno komisijo, ustanovljeno v skladu s členom 10 Sporazuma o trgovinskem in gospodarskem sodelovanju iz leta 1981.2. Naloge skupne komisije so zlasti:(a) zagotoviti ustrezno delovanje in izvajanje Sporazuma;(b) dati ustrezna priporočila za spodbujanje doseganja ciljev Sporazuma;(c) določiti prednostne naloge glede na cilje Sporazuma;(d) preučiti načine in sredstva za krepitev partnerskega in razvojnega sodelovanja na področjih, ki jih zajema Sporazum.Skupno komisijo sestavljajo predstavniki obeh strani na ustrezno visokem položaju. Skupna komisija se praviloma sestaja vsako leto, izmenično v Bruslju in New Delhiju, na sporazumno določen datum. S sporazumom med pogodbenicama se lahko skličejo tudi izredni sestanki.Skupna komisija lahko ustanovi specializirane podskupine, da ji pomagajo pri izvajanju njenih nalog, pri usklajevanju oblikovanja in izvajanja projektov ter programov v okviru Sporazuma.Pogodbenici sporazumno določita dnevni red sestankov skupne komisije.Pogodbenici soglašata, da je naloga skupne komisije tudi zagotoviti ustrezno delovanje vseh morebitnih sektorskih sporazumov, ki so ali bodo še lahko sklenjeni med Skupnostjo in Indijo.Člen 23PosvetovanjaČe se v vmesnem obdobju med sestanki skupne komisije pojavijo problemi, se pogodbenici v prijateljskem duhu posvetujeta o področjih, ki jih zajema Sporazum. To nalogo v skladu s svojimi pooblastili opravijo specializirane podskupine ali pa se opravijo ad hoc posvetovanja.Člen 24Prihodnji razvoj1. Pogodbenici lahko ta sporazum z medsebojnim soglasjem razširita, da bi okrepili sodelovanje in ga dopolnili s sporazumi na področju specifičnih sektorjev ali dejavnosti.2. V okviru tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica predloži predloge za razširitev obsega sodelovanja ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih z izvajanjem Sporazuma.Člen 25Drugi sporazumiBrez poseganja v ustrezne določbe pogodb o ustanovitvi Evropskih skupnosti ta sporazum ali kakršnikoli ukrepi, sprejeti na njegovi podlagi, ne vplivajo na pooblastila držav članic Skupnosti, da izvajajo dvostranske dejavnosti z Indijo v okviru gospodarskega sodelovanja ali, kadar je to primerno, sklenejo nove sporazume o gospodarskem sodelovanju z Indijo.Člen 26OlajšanjeDa bi olajšali sodelovanje v okviru tega sporazuma bodo organi Indije uradnikom in strokovnjakom Skupnosti odobrili potrebna jamstva in olajšave, potrebne za izvajanje njihovih nalog. Podrobne določbe bodo določene s posebno izmenjavo pisem.Člen 27Ozemlje uporabeTa sporazum se uporablja na eni strani za ozemlja, na katerih se uporablja Pogodba o ustanovitvi Evropske gospodarske skupnosti, pod pogoji, določenimi v Pogodbi, na drugi strani pa za ozemlje Republike Indije.Člen 28PrilogaPriloga k temu sporazumu je sestavni del Sporazuma.Člen 29Začetek veljavnosti in podaljšanjeTa sporazum začne veljati prvi dan meseca, ki sledi datumu, ko se pogodbenici uradno obvestita o končanju postopkov, potrebnih v ta namen. Ta sporazum z začetkom njegove veljavnosti nadomesti sporazuma o sodelovanju, podpisana 17. decembra 1973 in 23. junija 1981.Ta sporazum se sklene za obdobje petih let. Sporazum se samodejno podaljša za eno leto, razen če ga ena od pogodbenic ne odpove šest mesecev pred datumom njegovega izteka.Člen 30Verodostojna besedilaTa sporazum je sestavljen v dveh izvodih v danskem, nizozemskem, angleškem, francoskem, nemškem, grškem, italijanskem, portugalskem in španskem ter hindujskem jeziku, pri čemer je vsako besedilo enako verodostojno.+++++ TIFF +++++En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente AcuerdoTil bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftaleZu Urkunde dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetztΣε πίστωση των ανωτέρω, σι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους στην παρούσα συμφωνίαIn witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this AgreementEn foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accordIn fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le proprie firme in calce al presente accordoTen blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteldEm fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo+++++ TIFF +++++Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de mil novecientos noventa y trêsUdfærdiget i Bruxelles den tyvende december nitten hundrede og treoghalvfemsGeschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember neunzehnhundertdreiundneunzigΈγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τρίαDone at Brussels on the twentieth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-threeFait à Bruxelles, le vingt décembre mil neuf cent quatre-vingt-treizeFatto a Bruxelles, addģ venti dicembre millenovecentonovantatréGedaan te Brussel, de twintigste december negentienhonderd drieënnegentigFeito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de mil novecentos e noventa e trêsPor el Consejo de la Unión EuropeaFor Rådet for den Europæiske UnionFür den Rat der Europäischen UnionΓια το Συμβούλιο της Ευρωραϊκής ΈνωσηςFor the Council of the European UnionPour le Conseil de ľUnion européenePer il Consiglio delľUnione europeaVoor de Raad van de Europese UniePelo Conseiho da União Europeia+++++ TIFF +++++For el Gobierno de la IndiaFor regeringen for IndienFür die Regierung IndiensΓια την κυβέρνηση της ΙνδίαςFor the Government of IndiaPour le gouvernement de ľIndePer il governo delľIndiaVoor de Regering van IndiaPelo Governo da Índia+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGAIzjava Skupnosti o tarifnih prilagoditvahSkupnost ponovno potrjuje svojo izjavo, priloženo Sporazumu o sodelovanju, ki je bil podpisan 23. junija 1981 glede splošne sheme preferencialov (GSP), ki jo je Evropska gospodarska skupnost avtonomno uvedla 1. julija 1971 na podlagi Resolucije 21(II) druge konference Združenih narodov o trgovini in razvoju, ki je potekala leta 1968.Skupnost se tudi zavezuje, da bo preučila predloge ali vprašanja Indije v zvezi s pravili o poreklu, katerih cilj je omogočiti Indiji čim boljšo izrabo možnosti, ki jih daje sistem.Skupnost je tudi pripravljena v Indiji organizirati delavnice za javne in zasebne uporabnike sistema, da bi s tem zagotovila njegovo najučinkovitejšo izrabo.Izjave Skupnosti in IndijeSkupnost je med pogajanji o Sporazumu o sodelovanju med Evropsko skupnostjo in Republiko Indijo o partnerstvu in razvoju izjavila, da se, ob upoštevanju določb člena 25 Sporazuma, z določbami Sporazuma nadomestijo določbe sporazumov, sklenjenih med državami članicami Skupnosti in Indijo, kadar so ti sporazumi bodisi nezdružljivi bodisi enaki določbam Sporazuma.Poleg tega je Skupnost potrdila svojo izjavo, dano ob sklenitvi Sporazuma o sodelovanju, podpisanega dne 23. junija 1981, da:(a) ne namerava umakniti izdelkov iz jute in kokosovih vlaken, ki so trenutno prosti dajatev v okviru splošne sheme preferencialov, ki jo je Skupnost avtonomno uvedla 1. julija 1971 na podlagi Resolucije 21(II) druge konference Združenih narodov o trgovini in razvoju leta 1968, ter jih tudi v bližnji prihodnosti ne namerava umakniti iz GSP;(b) je pripravljena v svojih prizadevanjih za izboljšanje sistema splošnih preferencialov upoštevati interese Indije po razširitvi in okrepitvi svojih trgovinskih odnosov s Skupnostjo.Indija se je seznanila z izjavami Skupnosti.--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
 Baile Phib
 Is sráidbhaile cónaithe agus uirbeach é Baile Phib atá suite ar imeall na cathrach. Tá sé suite thart ar 2 km ó lár na cathrach. Bhain an t-ainm le lonnaitheoir Sasanach a bhí ina chónaí i gCill Mhaighneann sa 17ú haois. Sráidbhaile ciúin a bhí ann uair amháin ach anois is ionad gnó rathúil é ar an taobh thuaidh. Ceanncheathrú bus na hÉireann, Príosún Mhuinseo, Ospidéal an Mater Misercordiae, An Chanáil Ríoga agus Eaglais Naomh Peadar níl iontu ach cuid de na suíomhanna aitheanta atá suite sa sráidbhaile.
 Stair an Bhaile
 Tá an sráidbhaile siar go dtí deireadh an 16ú haois. Bhí ceann de na chéad ionaid siopadóireachta i mBaile Átha Cliath ag an mbaile. Tógadh an t-ionad siopadóireachta sna 1960í, ach inniu tá an suíomh ag taispeáint an aois. Tá oidhreacht láidir Victeoiriach le feiceáil go soiléir sa cheantar.
 Rinneadh forbairt uirbeach shuntasach ar cheantar na Cloiche Leithne go luath sa 19ú haois. Rinneadh é seo chun riachtanais thráchtála agus chónaitheacha Chuideachta na Canálach Ríoga agus oibríocht Teirminéal an Chuain a chomhlíonadh. Bhí tionchar mór ag an mbonneagar canála agus iarnróid ar an gceantar go déanach san 18ú agus sa 19ú haois. Mar thoradh air seo rinneadh tuilleadh forbartha ar an gceantar. Mar thoradh ar leathnú chathair Bhaile Átha Cliath bhog an fhorbairt ó thuaidh agus mar thoradh air bhí tithíocht chónaithe i mBaile Phib.
 Cónaitheoirí suntasacha
 Tá dhá chuimhneachán ann do bheirt chónaitheoirí Bhaile Phib, a maraíodh le linn Éirí Amach na Cásca (Sean Hurley agus James Kelly). Le linn Éirí Amach na Cásca, bhí 34 Sráid na Mumhan mar bhaile don teaghlach de Valera. Ghlac Harry Boland páirt i gCogadh na Saoirse agus bhí sé ina chónaí i mBaile Phib freisin. Nuair a bhí James Joyce óg, bhí sé féin agus a theaghlach ina gcónaí ag 7 Bóthar Pheadair.
 Eaglais Naomh Peadar
 Sa 17ú haois, bhí Baile Phib mar bhaile do go leor daoine a bhí ina gcónaí i mbochtaineacht. Sa a lán cásanna bhí a dtithe ina botháin láibe agus bhí leibhéil an ghalair agus na coireachta ard. I rith an 17ú haois, tháinig imní chun cinn maidir le riachtanais oideachais na bpáistí sa cheantar. Mar thoradh air sin, bunaíodh coiste agus tógadh scoil (suíomh an tséipéil faoi láthair) agus osclaíodh é i Meán Fómhair 1862. Baineadh an dara hurlár den seanfhoirgneamh scoile agus méadaíodh fad an fhoirgnimh. Ina dhiaidh sin, aithníodh é mar eaglais.Bhí an scoil ag freastal ar an bpobal go dtí 1891, nuair a aistríodh go foirgneamh nua é ar Bhóthar Phádraig. Le roinnt blianta anuas rinneadh go leor athruithe agus breisithe leis an eaglais.
 Áiteanna tábhachtacha
 Leabharlann Bhaile Phib
 Thug Bardas Bhaile Átha Cliath £ 20,000 chun leabharlanna nua a thógáil ar fud bruachbhailte Bhaile Átha Cliath sna 1930 idí. Bhí fonn ann dearadh simplí a bheith cosúil le leabharlanna uirbeacha i Sasana. Laistigh de 2 bhliain, ba í an leabharlann an leabharlann ba ghnóthaí i mBaile Átha Cliath ag eisiúint 800 leabhar in aghaidh an lae agus 1,500 ar an Satharn agus ar an Domhnach. Osclaíodh an leabharlann i mí na Nollag 1935 ar chostas iomlán de £4,900.
 Muilte Pháirc an tSeandúin
 Tógadh na muilte i 1800 agus fuair Midland Great Western Railway iad i 1848. Baineadh úsáid as an bhfoirgneamh chun adhmad a stóráil go dtí 1885. Ar an 7ú Bealtaine 1943, chuaigh an muileann ar tine. Athchóiríodh an muileann agus d'fhill sé ar tháirgeadh i 1928 agus d'fhostaigh sé 8 duine. I 1980, méadaíodh an líon go 14 fostaí. I 1979, mar gheall ar allmhairí plúir saor, athraíodh an táirgeadh go piobar agus ar spíosraí.
 An Chanáil Ríoga
 Téann an chanáil ríoga trí mBaile Phib ar an mbealach go dtí Muir Éireann. D'fhoghlaim go leor páistí conas snámh sa chanáil ríoga agus chuir siad go leor uaireanta siamsaíochta ar fáil. Sa lá atá inniu ann, tá go leor créatúir mhara sa chanáil agus tá meas uirthi mar thaitneamhacht. Cuireadh tús le hobair ar an chanáil i 1790 agus faoi 1806 shroich sé an Muileann gCearr. Faoin am ar shroich an chanáil Cill Choca (20 míle ó Bhaile Átha Cliath) caitheadh £200,000. Bhí an chanáil an-tábhachtach le linn blianta an chogaidh (1939-1945) agus bhí ganntanas breosla ann agus chuir an chanáil ar chumas móin a iompar ó Lár na Tíre go Baile Átha Cliath. In 1961 dhún an chanáil go loingseoireacht.
 Páirc Cnocán Uí Dhálaigh
 Osclaíodh na tailte go hoifigiúil an 7 Meán Fómhair 1901, nuair a sheinn Cumann Peile Bóithéamaigh agus Shelbourne. Rinneadh dul chun cinn suntasach laistigh de chúpla bliain agus reáchtáil Cumann Peile na hÉireann Cluiche Ceannais Chlub 1903 i bPáirc Cnocán Uí Dhálaigh. Imríodh an chéad chluiche idirnáisiúnta idir Éire agus Albain i 1904. Rinneadh go leor athruithe agus feabhsuithe thar na blianta. Ba é an fhorbairt ba shuntasaí le blianta beaga anuas ná an córas tuilsoilsithe a shuiteáil i Márta 1962. Mar gheall ar an easpa cistí i 1970 ní raibh an club in ann uasghrádú a dhéanamh. Ba é Staidiam Aviva ar Bhóthar Lansdún an staidiam nua do sacar na hÉireann. Le linn na 1970 idí agus na 1980 idí ba é an staidiam an t-ionad do cheolchoirmeacha rac-cheol (cosúil le Bob Marley agus Bob Geldof).
 Forbairt
 Ullmhaíodh Dréachtphlean Ceantair Áitiúil (PCÁ) nua do Phibsborough faoin Acht um Pleanáil agus Forbairt 2000. Tá sé i gceist ag Comhairle Cathrach Bhaile Átha Cliath ionad siopadóireachta Páirc Cnocán Uí Dhálaigh agus Bhaile Phib a athfhorbairt. I measc na bpleananna, tá athchóiriú ar an dá shuíomh agus freisin staidiam nua (6,000 suíochán) agus leabharlann. Beidh trí huaire níos mó spáis miondíola ag an ionad siopadóireachta nua agus soláthróidh sé cóiríocht do 340 mac léinn. Tá an obair le críochnú in 2022.
 Luas Traschathrach
 Cuireadh tús leis an luas traschathrach a thógáil i mí an Mheithimh 2013 agus osclaíodh go hoifigiúil é ón 9 Nollaig 2017. Trasnaíonn an líne an Life trí thrasnú thar Dhroichead Rósie Haicéid. Is síneadh leis an líne ghlas atá sa Luas Traschathrach a ritheann ó Fhaiche Stiapáin agus a ritheann anois go stáisiún traenach Dhroichead Broome.
 Iompar poiblí
 Bealaí bus
 Téann go leor bealaí bus trí Phibsboro cosúil le 4, 9, 38, 38a, 38b, 38d, 39n, 46a, 83, 83a, 120, 122, 140 agus 155. Iompraíonn na bealaí seo paisinéirí chuig bruachbhailte na cathrach (ó thuaidh agus ó dheas) agus isteach i lár na cathrach.
 Luas
 Freastalaíonn an Luas ar cheantar Bhaile Phib freisin. Tá líne Luas suite ar sheanlíne iarnróid Lár Tíre agus an Mheán-Iarthair. Tá stadanna ar an líne ag Baile Phib agus ag an gCloch Leathan. Tá stad Bhaile Phib suite idir an Cuarbhóthar Thuaidh agus Bóthar na Cabraí augus tá stad na Cloiche Leithne suite ag Sráid Prebend agus ag Bealach an Iarthair. Freastalaíonn na stadanna seo ar an bpobal cónaitheach agus áiseanna eile.
 Ceol agus na hEalaíona
 Phizz fest
 Tharla 'Phizzfest' ón 9ú - 12ú Meán Fómhair 2010 agus ba é an chéad fhéile ealaíon pobail i mBaile Phib. Bhí an fhéile i gcomhpháirtíocht le Comhairle Cathrach Bhaile Átha Cliath. Bunaíodh é chun an saol ealaíne a cheiliúradh thart ar Bhaile Phib. Léirigh sé freisin éagsúlacht an chultúir sa phobal agus taispeánann sé tallann sa cheantar.
 Uair amháin, bhí dhá phictiúrlann suite gar dá chéile i mBaile Phib, Amharclann Phictiúr Bohemian (1914-1974) ag 154/4 Bóthar Bhaile Phib agus Teach Pictiúr Bhaile Phib ag 376 Bóthar Ciorclach Thuaidh (anois Des Kelly's). D'oscail Teach Pictiúr Phibsborough i mBealtaine 1914. Laistigh de mhí tar éis dó a bheith oscailte, thosaigh círéib le linn scagadh ar 'In Shadow the Theatre'. Gabhadh roinnt fir agus bhí daoine eile sa chúirt agus gearradh scilling orthu. Leagadh an phictiúrlann i 1953 ach athosclaíodh é mar 'Cinema an Stáit' i mí Aibreáin 1954. Taispeánadh an scannán deireanach an 19 Meitheamh 1974. Fuair 'Des Kelly' an foirgneamh i 1982 agus d'fheidhmigh sé mar rinc scátáil oighir go dtí 1987.
 Grianghraif eile
 References


text:
 7.4.2016
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 L 93/48
 DECISIÓN DEL COMITÉ MIXTO DEL EEE
 N.o 31/2015
 de 25 de febrero de 2015
 por la que se modifica el anexo XX (Medio ambiente) del Acuerdo EEE [2016/519]
 EL COMITÉ MIXTO DEL EEE,
 Visto el Acuerdo sobre el Espacio Económico Europeo, en lo sucesivo denominado «el Acuerdo EEE», y en particular su artículo 98,
 Considerando lo siguiente:
 (1)
 Debe incorporarse al Acuerdo EEE el Reglamento (UE) n.o 1087/2013 de la Comisión, de 4 de noviembre de 2013, por el que se modifica el Reglamento (CE) n.o 1005/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo en lo relativo a la obligación de informar acerca del bromuro de metilo (1).
 (2)
 Procede, por tanto, modificar en consecuencia el anexo XX del Acuerdo EEE.
 HA ADOPTADO LA PRESENTE DECISIÓN:
 Artículo 1
 En el punto 21aa [Reglamento (CE) n.o 1005/2009 del Parlamento Europeo y del Consejo] del anexo XX del Acuerdo EEE, se añade el siguiente guion:
 «—
 32013 R 1087: Reglamento (UE) n.o 1087/2013 de la Comisión, de 4 de noviembre de 2013 (DO L 293 de 5.11.2013, p. 28).».
 Artículo 2
 Los textos del Reglamento (UE) n.o 1087/2013 en lenguas islandesa y noruega, que se publicarán en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea, son auténticos.
 Artículo 3
 La presente Decisión entrará en vigor el 26 de febrero de 2015, siempre que se hayan transmitido al Comité Mixto del EEE todas las notificaciones previstas en el artículo 103, apartado 1, del Acuerdo EEE (*).
 Artículo 4
 La presente Decisión se publicará en la sección EEE y en el Suplemento EEE del Diario Oficial de la Unión Europea.
 Hecho en Bruselas, el 25 de febrero de 2015.
 Por el Comité Mixto del EEE
 El Presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) DO L 293 de 5.11.2013, p. 28.
 (*) No se han indicado preceptos constitucionales.


type: caselaw

text:
 16.11.2013
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 336/22
 2013 m. rugsėjo 11 d. Bendrojo Teismo nutartis byloje Marcuccio prieš Komisiją
 (Byla T-475/11 P) (1)
 (Apeliacinis skundas - Viešoji tarnyba - Atlygintinų išlaidų grąžinimas - Suinteresuotumo pareikšti ieškinį nebuvimas - Akivaizdžiai nepriimtinas apeliacinis skundas)
 2013/C 336/46
 Proceso kalba: italų
 Šalys
 Apeliantas: Luigi Marcuccio (Trikazė, Italija), atstovaujamas advokato G. Cipressa
 Kita proceso šalis: Europos Komisija, atstovaujama J. Currall ir C. Berardis Kayser, padedamų advokato A. Dal Ferro
 Dalykas
 Apeliacinis skundas, kuriuo prašoma panaikinti 2011 m. birželio 20 d. Europos Sąjungos Tarnautojų teismo (antroji kolegija) nutartį Marcuccio prieš Komisiją (F-67/10, dar nepaskelbta Rinkinyje).
 Rezoliucinė dalis
 1)
 Atmesti ieškinį.
 2)
 L. Marcuccio padengia savo ir Europos Komisijos patirtas bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 311, 2011 10 22.


text:
Staid spóirt Éireannach í Páirc na nGael, an staid baile atá ag na foirne Cumann Lúthchleas Gael Luimneach. Tá an pháirc suite i gcathair Luimnigh.
 Stair
 Ar an 9 Deireadh Fómhair 1926, aontaíodh go raibh páirc mhaith de dhíth don CLG i gContae Luimnigh. Ceannaíodh sean-fheirm a bhí suite i gCoolraine ar Bóthar na hInse, agus tosaíodh obair ar staid nua. D'osclaíodh é don chéad uair mar pháirc spóirt sa bhliain 1932, nuair a cuireadh dhá chluiche sóisearacha iomána ar siúl. Sna 1950idí, bhíodh suas go dtí 50,000 duine ag freastal ag cluichí ann.
 Tógadh ardán nua sa bhliain 1958, agus bhí slua 61,174 duine sa pháirc sa bhliain 1961 ag féachaint ar chluiche ceannais Mumhan idir Corcaigh agus Tiobraid Árainn. Tháinig socrú mór sa bhliain 1979, nuair a aontaíodh go mbeadh ath-chórú nua déanta. Críochnaíodh é sa bhliain 1988, agus cuireadh cluiche ceannais Mumhan ar siúl anseo arís. Caitheadh € 12,000,000 sa bhliain 2004, chun ardán nua le cóir suí 12,000 duine agus dhá lochtán nua taobh thiar den chúil.
 An cóir suí faoi láthair ná 49,500.
 Naisc
 Adare GAA (Béarla)
 Staideanna CLG i bPoblacht na Éireann


text:
 7.9.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 260/43
 Skarga wniesiona w dniu 4 lipca 2013 r. — Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks przeciwko Komisji
 (Sprawa T-354/13)
 2013/C 260/78
 Język postępowania: niemiecki
 Strony
 Strona skarżąca: Zentralverband des Deutschen Bäckerhandwerks e.V. (Berlin, Deutschland) (przedstawiciele: adwokaci I. Jung, M. Teworte-Vey, A. Renvert i J.T. Saatkamp)
 Strona pozwana: Komisja Europejska
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji pozwanej z dnia 8 kwietnia 2013 r. w sprawach „Kołocz śląski/Kołacz śląski” — Schlesischer Streuselkuchen [sygnatura: Ares (2013) 619104 — 10 kwietnia 2013 r.]
 Zarzuty i główne argumenty
 Na poparcie skargi strona skarżąca podnosi dwa zarzuty.
 1)
 Zarzut pierwszy dotyczący błędnej podstawy prawnej
 —
 Strona skarżąca podnosi, że pozwana błędnie oparła swoją decyzję w przedmiocie wniosku strony pozwanej o cofnięcie rejestracji „Kołocz śląski/Kołacz śląski” jako chronionego oznaczenia geograficznego na obowiązującym w momencie wydania decyzji rozporządzeniu (EU) nr 1151/2012 (1), a nie na obowiązującym w momencie złożenia wniosku przez stronę pozwaną rozporządzeniu (WE) nr 510/2006 (2). W ten sposób strona pozwana naruszyła zasadę „tempus regit actum”.
 —
 Strona skarżąca podnosi również, że wniosek o cofnięcie rejestracji był zgodnie z rozporządzeniem nr 510/2006 dopuszczalny i uzasadniony. W tym kontekście wskazuje między innymi, że istniały dwie podstawy cofnięcia rejestracji (w przypadku spornego oznaczenia chodziło o nazwę rodzajową w rozumieniu art. 3 ust. 1 rozporządzenia nr 510/2006 i o błędne określenie geograficznego obszaru Śląska w specyfikacji produktu) w rozumieniu art. 12 ust. 2 rozporządzenia nr 510/2006 oraz że odmienna interpretacja i odmienne zastosowanie tego przepisu względem zakładów piekarniczych w Republice Federalnej Niemiec narusza prawa podstawowe tych podmiotów.
 2)
 Zarzut drugi dotyczący naruszenia rozporządzenia nr 1151/2012
 —
 Strona skarżąca podnosi, że złożony wniosek jest dopuszczalny i uzasadniony także w przypadku dokonywania oceny na podstawie rozporządzenia nr 1151/2012.
 (1) Rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1151/2012 z dnia 21 listopada 2012 r. w sprawie systemów jakości produktów rolnych i środków spożywczych (Dz.U. L 343, s. 1).
 (2) Rozporządzenie Rady (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych (Dz.U. L 93, s. 12)


text:
Derfor må Jensen ikke hedde Jensen – kommentar til Jensens Bøfhus-dommen - Allan Ohms
 Derfor må Jensen ikke hedde Jensen – kommentar til Jensens Bøfhus-dommen
 Skrevet af: Allan Ohms den 20. september 2014 i Advokat, jura & retssikkerhed, Debat, politik & samfund, Detailhandel; service; Roskilde 2 kommentarer 4,461 visninger 0
 Der har været mange forargede reaktioner efter at Højesteret har afgjort, at Jensens Fiskerestaurant ikke må hedde det mere, fordi man derved krænker rettigheder, der tilhører Jensens Bøfhus. Dommen er efter min mening helt rigtig. Det vil jeg begrunde her.
 Sæby Fiskehal ApS, der ejes af Jacob Jensen, begyndte i 2001 at drive virksomhed under navnet Jensens Fiskerestaurant. Jensen’s Bøfhus A/S har siden 1990 drevet en række restauranter under navnet Jensen’s Bøfhus.
 Lovgivningen beskytter på forskellig måde mennesker og virksomheder. I varemærkelovens § 4 bestemmes det, at et varemærke har retsbeskyttelse. Det betyder at ejeren af varemærket kan forbyde andre at bruge det erhvervsmæssigt. Betingelsen er, at varemærket (1) er velkendt her i landet, og at (2) brugen ville medføre en utilbørlig udnyttelse af varemærkets særpræg eller renommé eller skade særpræget eller renommeet.
 Højesterets enstemmige afgørelse (fem dommere) gik ud på, at der i dette tilfælde foreligger en utilbørlig udnyttelse af Jensens Bøfhus’s varemærkes særpræg eller renomme.
 Sø- og Handelsretten mente, at ordet Jensen i sig selv mangler særpræg og ikke gennem indarbejdelse har opnået særpræg for Jensen’s Bøfhus A/S’ restaurationsvirksomhed og – bortset fra en krænkelse ved misbrug af logo, der snyltede på Jensens Bøfhus’s logo – frifandt derfor Jensens Fiskerestaurant.
 Der var for Højesteret fremkommet yderligere oplysninger, herunder er der i maj 2014 foretaget en kendskabs- og associationsanalyse af TNS Gallup. Formålet med undersøgelsen har bl.a. været at afdække, om og i hvilket omfang ”Jensen’s” associeres med ”Jensen’s Bøfhus”.
 I undersøgelsen blev der bl.a. stillet følgende spørgsmål:
 ”Spørgsmål 1: Forbinder du nogle forretningstyper (brancher eller virksomheder) med
 navnet Jensen’s ?”
 Undersøgelsen viste bl.a., at 38 % forbandt Jensen’s med Jensen’s Bøfhus/Jensens Bøf, 29 %
 med bøfhus, 16 % med restaurant og 2 % med Fiskehuset i Sæby/Jensens Fiskerestaurant.
 ”Spørgsmål 2: Hvis ja i spørgsmål 1
 Vi vil gerne vide, om du har hørt navnet Jensen’s blive anvendt for restaurationer, som
 dem, der er nævnt nedenfor
 Undersøgelsen viste bl.a., at 96 % forbandt Jensen’s med en bøf- og familierestaurant og 4 %
 med en fiskerestaurant.
 For så vidt angår dette ikke hjulpne kendskab viste undersøgelsen, at der blandt de højeste
 kendskabsgrader var 17 %, der forbandt Jensen’s med Jensen’s Bøfhus, 16 %, der forbandt
 det med bøf, 15 % med salatbar, sauce, soft ice og spareribs og 15 % med Bøfhus. Undersø-
 gelsen viste endvidere, at der var 1,9 %, der forbandt Jensen’s med fisk/fiskerestaurant.
 Højesteret lagde til grund, at Jensens Bøfhus i 2001, da Sæby Fiskehal begyndte at drive virksomheden under navnet ”Jensens Fiskerestaurant”, havde ca. 30 restauranter i Danmark, ligesom de også forud herfor havde anvendt betydelige beløb på markedsføring. Højesteret fandt – modsat Sø- og Handelsretten, som altså ikke havde denne undersøgelse – på denne baggrund, at Jensens Bøfhus havde bevist at have en brugsbaseret varemærkeret til ”Jensens” for restaurationsvirksomhed, herunder med tilføjelsen af det deskriptive ord ”Bøfhus”.
 Højesteret fandt efter den gennemførte markedsundersøgelse, at varemærket må anses for velkendt her i landet, jf. varemærkelovens § 4.
 Højesteret fandt herefter, at Sæby Fiskehals markedsføring af sin virksomhed i samme branche ved brug af ”Jensens”, herunder i sammensætning med det generiske ord ”Fiskerestaurant”, indebærer ”en utilbørlig udnyttelse af appellanternes varemærkes særpræg eller renomme”.
 Den omstændighed, at Sæby Fiskehal ApS ejes af Jacob Jensen, kunne ikke føre til et andet resultat. Sæby Fiskehal skulle derfor betale et vederlag på 200.000 kr. for krænkelse af varemærkerettigheder og for brug af det logo, som blev forbudt ved Sø- og Handelsrettens dom.
 Enstemmigheden blandt de fem dommere viser, at der ikke har været tvivl. Her forelå snyltning på et velindarbejdet varemærke og det er ikke tilladt. Derfor falder hammeren. Sø- og Handelsretten dømte om misbrug af snyltning på logoet og det forhold kan i sig selv give mistanke om hensigten med brugen af ”Jensen”. Jeg har meget svært ved at tro på, at fiskerestauranten ikke har spillet på et velindarbejdet varemærke.
 Forrige: Lars Kolind havde ret – men danskerne kasserede ham
 Næste: Gadens parlament forsøger at knægte en virksomhed – retssystemet sættes under pres
 “Jeg har meget svært ved at tro på, at fiskerestauranten ikke har spillet på et velindarbejdet varemærke.”
 Som bosiddende i det område af verden hvor fiskerestauranten ligger, må jeg sige at denne antagelse ikke umiddelbart deles af mig. Bevares det er subjektivt, men jeg ser ingen – ingen sammenhæng mellem en discountkædes middelmådige produkter, og den lokale restaurants noget bedre kvalitet på et i øvrigt helt andet produkt (fisk). Efter min opfattelse, vil det være som at påstå at Aston Martin ville forsøge at snylte på Dacia’s varemærke 🙂
 Jeg medgiver gerne at højesteret har talt, jeg konstaterer at Bøf-Jensen har fået lavet en gallup undersøgelse der har til formål at underbygge påstanden, (andet resultat vil da også være overraskende)
 Jeg tillader mig at være uenige i afgørelsen trods alt – forskellen er at jeg ikke sætter præcedens, jeg sætter kun et kryds ved dem der skal formulere reglerne fremadrettet.
 Det må jeg så være omhyggelig med, og leve i det lønlige håb at dommerne i højesteret er endog mere omhyggelige når de træffer afgørelse – Min oplevelse (som juridisk ukyndig) er dog at de har lagt større vægt på lovens “teknisk/logiske” implementering, end dens hensigt?
 Vi kan vel også konstatere at juraen her er ude af trit med “folkedybets oplevelse af retfærdighed”? ...Og det er vel et problem i et demokrati? (Jo bevares det er vel efterhånden ved at være tilfældet på mange områder, men alligevel)
 Jeg har dog ingen præferencer, og er ikke i stand til at boykotte bøfhuset, for det har jeg vel ubevidst gjort i mange år grundet den, efter min oplevelse, temmelig beskedne kvalitet af deres produkter...
 En tak skal dog lyde for din udmærkede udredning, fakta kan aldrig skade 🙂
 Kære Kløve. Jeg har for mange år siden handlet hos Jensens Bøfhus for sidste gang og jeg har ingen sympati for virksomheden. Når skriver, at det er svært at tro, at man ikke spiller på at bruge et velindarbejdet varemærke skyldes det at Sø- og Handelsretten slog fast, at det var i strid med god markedsføringsskik at et af de anvendte logoer var forveksleligt med Jensens Bøfhus. Da sagen kom for Højesteret nedlagde Jensens Fiskerestaurant ikke påstand om at være uenig i det. Man erkendte med andre ord at have handlet i strid med god markessføringsskik. Det gør man vel ikke med rent mel i posen, så jeg mener meget tyder på, at der var noget noget galt. Du kan være helt rolig for at dommerne har været omhyggelige. Når advokaterne har procederet sagen foregår afgørelsen ved at den første dommer rejser sig og gennemgår det resultat vedkommende mener dommen skal have. Et sådant indlæg kan vare flere timer. Der3fter kommer dommer nummer to, tre, fire og fem. Jeg har læst om folk, der i forskningsmæssigt regie har fået lov at overvære disse voteringer. De siger det er helt vildt. Jeg har læst at sidstvoterende – nummer fem – ikke sjældent, selvom først to advoakter og så fire højesteretsdommere har vendt sagen i alle ender og kanter er i stand til at fremføre nye synsvinkler.
 Min pointe er blot at afgørelsen ud fra de oplysninger vi kan læse er helt korrekt. Efterfølgende har jeg oinvolceet mig i talrige diskusioner med de mange der bakker op om den skandela vi oplever på de sociale medier i disse timer. Det er urovækkende at “folket” bruger de socialer målrettet for at straffe den, der har benyttet vores retsssystem. Men det har jeg nærmere beskrevet i et andet indlæg.
 Tak fordi du deler din mening med mig.