type: wikipedia

text:
 Biografia
 Conseguì la maturità classica a Rovereto nel 1902. Nel 1906 ottenne dall'Università di Innsbruck l'abilitazione all'insegnamento dell'italiano, francese e tedesco negli Istituti Tecnici e, nel 1908, la laurea in lettere romanze e germaniche.
 Dopo aver insegnato a Rovereto e Klagenfurt, ebbe l'incarico dell'insegnamento della lingua e letteratura italiana nell'Università di Innsbruck, città a lui già nota per altri incarichi scolastici.
 Allo scoppio della prima guerra mondiale, fu incarcerato con l'imputazione di alto tradimento e di spionaggio ai danni dell'Austria. Sospeso il processo per mancanza di prove, venne internato in Polonia fino alla fine delle ostilità.
 Dopo la guerra, dal febbraio 1919, fu titolare degli insegnamenti di italiano e francese presso l'Accademia di Commercio di Trento e da allora la sua attività di studioso e docente proseguì ininterrotta ed attivissima.
 Nominato preside del Liceo Scientifico di Merano nel 1923, ebbe, successivamente, la presidenza dell'Istituto Tecnico di Bolzano, poi del Liceo Ginnasio "Giovanni Prati" di Trento, quindi dell'Istituto Magistrale "Tenca" di Milano e degli Istituti Magistrali di Lodi, Vicenza e Bolzano.
 Nel 1927 fu anche membro del direttorio di Bolzano del Partito Nazionale Fascista.
 Nel 1942, lasciata la scuola, si ritirò a Cles e qualche anno dopo a Trento, dove visse fine al giorno in cui morì, dedicandosi con passione e con scrupoloso interesse agli studi linguistici.
 Opere
 La sua opera principale fu il Vocabolario anaunico-solandro, che non solo pone la parlata della Val di Non in relazione con gli altri dialetti ladini, ma ne rileva particolarità che ne fanno un dialetto a sé.
 Enrico Quaresima affermò che un numero così elevato di varianti linguistiche in un così breve spazio come la Val di Non non ha corrispondenti in nessun'altra parte d'Italia. Secondo Quaresima, il nome della Val di Non deriva dall'antico popolo degli Anauni, testimoniato dalla Tabula Clesiana.
 Fu anche autore di poesie scritte nella parlata ladina della Val di Non (noneso).
 Pubblicazioni
 Vocabolario anaunico e solandro, Firenze, Leo S. Olschki. ISBN 88-222-0754-8
 Quaresima, Enrico
 Patrioti italiani del XX secolo
 Quaresima, Enrico
 Romanisti
 Germanisti italiani
 Lingua ladina
 Studenti dell'Università di Innsbruck


type: other

text:
» Tampere Open 2012 Tampere Open 2012 | Squash.fi
 marras 18, 2012 | Tulostiedotteet | 6 Kommentit
 Tuomiselle Tampereen Eliittivoitto
 Tampereen Eliittiturnauksessa saatiin ihastella Suomen ykkösen, Olli Tuomisen, näytöstä. Maailmanlistalla sijalla 20 oleva Helsinki Senatorsia edustava Tuominen oli juuri niin suvereeni, kuin osattiiin odottaa. Pelaamassaan neljässä ottelussa hän ei menettänyt erääkään ja loppuottelussa Espoon Matias Tuomi teki parhaansa, mutta Tuominen hoiti homman ammattimiehen otteella ja vei vakuuttavan 3-0 voiton.
 Pronssiottelussa kohtasivat Senatorseja edustavat kokenut Mika Monto ja nuori lupaus Tatu Knuutila. Kokemus vei vielä tällä kertaa voiton, mutta Monto joutui aika ajoin ahtaalle 3-1 päättyneessä ottelussa.
 Naisten sarjassa Mikkelin Saara Valtola pääsi melko helpolla, kun vahvimmaksi haastajaksi povattu Espoon Elina Kononen joutui perumaan osallistumisensa loukkaantumisen vuoksi. Loppuottelussa Valtola tosin menetti erän Kuopion Riina Koskiselle, mutta voiitto ei missään vaiheessa ollut uhattuna.
 Tulokset Tournamentsoftwaressa
 Pääkentän ottelut YouTubessa
 Olli Tuominen Senators – Anssi Määttänen YlivSq 11/2 11/5 11/2
 Markus Vanhanen MiSq – Jami Äijänen JSK 11/9 11/5 13/11
 Tatu Knuutila Senators – Topias Aalto ESRC 11/8 11/5 11/3
 Aleksi Leskinen HSRC – Tommi Ryyppö YlivSq 6/11 11/5 11/6 11/7
 Mika Monto Senators – Miko Äijänen JSK 11/7 11/5 11/8
 Kristian Rautiainen ESRC – Janne Koskelin SC Ruka 11/8 12/10 11/8
 Jaakko Vähämaa ESRC – Kenneth Wennström HSRC 11/7 11/3 11/5
 Matias Tuomi ESRC – Teuvo Määttänen YlivSq 11/3 11/4 11/3
 Olli Tuominen – Markus Vanhanen 11/4 11/5 11/0
 Tatu Knuutila – Aleksi Leskinen 11/9 11/4 11/5
 Mika Monto – Kristian Rautiainen 12/10 12/10 11/5
 Matias Tuomi – Jaakko Vähämaa 11/9 11/8 11/7
 Olli Tuominen – Tatu Knuutila 11/2 11/6 11/2
 Matias Tuomi – Mika Monto 11/7 11/9 11/7
 Mika Monto – Tatu Knuutila 9/11 15/13 14/12 11/9
 Olli Tuominen – Matias Tuomi 11/5 11/5 11/7
 Aleksi Leskinen – Markus Vanhanen w.o.
 Kristian Rautiainen – Jaakko Vähämaa 11/7 8/11 1/11 11/6 11/9
 Jaakko Vähämaa w.o.
 Kristian Rautiainen w.o.
 Jami Äijänen – Anssi Määttänen 5/11 11/7 11/9 11/3
 Topias Aalto – Tommi Ryyppö 11/8 11/7 11/6
 Miko Äijänen – Janne Koskelin 11/7 11/8 11/3
 Kenneth Wennström – Teuvo Määttänen 12/10 7/11 11/5 8/11 11/6
 Jami Äijänen – Topias Aalto 12/10 11/4 11/2
 Miko Äijänen – Kenneth Wennström w.o.
 Topias Aalto w.o.
 Tommi Ryyppö, Teuvo Määttänen, Janne Koskelin ja Anssi Määttänen
 Nea Falck ESRC – Saana Pohjavaara TSK 11/6 11/5 14/12
 Maarit Ekholm HSRC – Elina Kononen ESRC w.o.
 Riina Koskinen SqK – Ayuna Khantaeva RUS 12/10 11/0 11/8
 Saara Vvaltola – Nea Falck 11/6 11/2 11/6
 Riina Koskinen – Maarit Ekholm 11/6 11/0 11/8
 Nea Falck – Maarit Ekholm 11/4 11/4 10/12 15/13
 Saara Valtola – Riina Koskinen 13/11 11/2 14/16 11/4
 Saana Pohjavaara – Ayuna Khantaeva 11/4 11/7 9/11 11/4
 Arttu Turtonen NääsSq – Mirko Muukkonen MiSq 11/6 11/5 11/7
 Sami Mäkinen TSK – Jonas Selkälä NääsSq 11/5 11/8 11/4
 Tommi Ekholm HSRC bye
 Petteri Tiitinen TSSq bye
 Jukka Nummi NääsSq – Jouko Puustinen KSQ 5/11 12/10 11/4 11/4
 Jan Wichmann TSK – Lauri Tuominen LSQ 11/2 11/7 11/4
 Matti Eskelinen TSK bye
 Lauri Selänne LSQ – Karri Kauppi HSRC 11/2 11/8 11/1
 Jani Stengård TSSq – Justus Putsela MiSq 9/11 12/10 11/8 11/5
 Juha Heinonen NääsSq bye
 Jack Westren-Doll JSK bye
 Kale Leskinen HSRC – Erkki Pyynönen NääsSq 11/4 11/6 12/10
 Jussi Kostiainen TSK – Erik Mäki NääsSq 9/11 11/2 11/6 11/8
 Jaakko-Antti Peltola ESRC bye
 Ville Karsikas – Arttu Turtonen 11/0 11/9 11/9
 Sami Mäkinen – Tommi Ekholm 11/8 8/11 10/12 11/4 11/4
 Jukka Nummi – Petteri Tiitinen 11/9 9/11 11/9 11/6
 Jan Wichmann – Jarmo Karjala 11/2 11/6 11/3
 Matti Eskelinen – Lauri Selänne 11/5 2/11 11/4 11/4
 Juha Heinonen – Jani Stengård 6/11 12/10 11/0 11/5
 Kale Leskinen – Jack Westren-Doll 8/11 11/9 11/3 11/5
 Jaakko-Antti Peltola – Jussi Kostiainen 9/11 11/9 11/5 5/11 11/7
 Ville Karsikas – Sami Mäkinen 13/11 11/3 11/5
 Jan Wichmann – Jukka Nummi w.o.
 Matti Eskelinen – Juha Heinonen 6/11 12/10 11/4 8/11 15/13
 Jaakko-Antti Peltola – Kale Leskinen 11/8 11/9 17/15
 Ville Karsikas – Jan Wichmann 11/8 11/6 8/11 11/6
 Matti Eskelinen – Jaakko-Antti Peltola 11/13 12/14 11/6 11/2 11/9
 Jaakko-Antti Peltola – Jan Wichmann 11/8 11/8 11/5
 Ville Karsikas – Matti Eskelinen 11/5 11/2 11/3
 Jukka Nummi ja Kale Leskinen
 Juha Heinonen – Sami Mäkinen w.o.
 Lasse Sulku NääsSq bye
 Petri Luoma TSK – Jari Kaartinen SqJu 11/5 11/3 11/2
 Mikko Sillanpää LSQ – Tomi Lindholm TSK 11/7 10/12 11/3 12/10
 Jonne Stengård SquNa bye
 Frans Lehmusvaara JSK bye
 Esa Sorvali TSK – Roope Suutari MiSq 11/5 5/11 11/5 11/6
 Peter Hernberg Spånga SK – Riina Koskinen SqK 11/7 11/9 11/4
 Raoul Öhman Sq-88 bye
 Ari Kuoppa NääsSq bye
 Gilberto De Oliveira BRA – Topi Nieminen TSK w.o.
 Keijo Liikala SqJu – Sami Kivilä TSSq 11/2 11/7 11/3
 Sami Lindell TSK bye
 Mikko Laitila YlivSq bye
 Jari Mether HSRC – Janne Juurinen TSK 11/7 13/11 8/11 11/8
 Teemu Sainio NääsSq – Mika Hakkari TSK 11/6 11/7 11/4
 Juhani Heinonen NääsSq bye
 Petri Luoma – Lasse Sulku 2/11 11/5 11/8 11/8
 Jonne Stengård – Mikko Sillanpää 8/11 11/7 11/8 2/11 11/7
 Esa Sorvali – Frans Lehmusvaara 11/9 7/11 11/7 11/9
 Peter Hernberg – Raoul Öhman 11/3 8/11 11/7 11/9
 Gilberto De Oliveira – Ari Kuoppa 11/8 11/4 11/4
 Sami Lindell – Keijo Liikala 11/5 11/5 11/4
 Jari Mether – Mikko Laitila 11/5 11/7 8/11 11/1
 Teemu Sainio – Juhani Heinonen 11/8 11/3 11/3
 Petri Luoma – Jonne Stengård 11/7 4/11 11/6 11/4
 Peter Hernberg – Esa Sorvali 11/6 11/5 11/7
 Gilberto De Oliveira – Sami Lindell 11/8 9/11 9/11 11/4 11/7
 Teemu Sainio – Jari Mether 11/4 11/6 11/7
 Peter Hernberg – Petri Luoma 11/8 4/11 11/7 11/7
 Gilberto De Oliveira – Teemu Sainio 4/11 9/11 12/10 11/5 11/2
 Teemu Sainio – Petri Luoma 11/6 11/5 13/15 3/11 11/8
 Gilberto De Oliveira – Peter Hernberg 11/2 11/7 11/6


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,23.4.2018
 COM(2018) 230 final
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú a shlógadh tar éisiarratas ón bhFrainc – EGF/2017/009 FR/Air France
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 COMHTHÉACS AN TOGRA
 1.Leagtar síos na rialacha is infheidhme maidir le ranníocaíochtaí airgeadais ón gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú (CED) i Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Nollaig 2013 maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú (2014-2020) agus lena naisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1927/2006
 1
 (an ‘Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú’).
 2.Tar éis iomarcaíochtaí
 2
 a theacht chun cinn in Air France sa Fhrainc, chuir an Fhrainc iarratas EGF/2017/009 FR/Air France ar ranníocaíocht airgeadais ó CED isteach an 23 Deireadh Fómhair 2017.
 3.Tar éis dó measúnú a dhéanamh ar an iarratas sin, bhain an Coimisiún de chonclúid as, i gcomhréir leis na forálacha uile is infheidhme den Rialachán maidir le CED, gur comhlíonadh na coinníollacha maidir le ranníocaíocht airgeadais ó CED a dhámhachtain.
 ACHOIMRE AR AN IARRATAS
 Iarratas ar CED
 EGF/2017/009 FR/Air France
 Ballstát
 an Fhrainc
 An réigiún/na réigiúin lena mbaineann (Leibhéal 2 NUTS
 3
 )
 Île-de-France (FR10)
 Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82)
 4
 An dáta a cuireadh an tiarratas isteach
 23 Deireadh Fómhair 2017
 An dáta a admhaíodh go bhfuarthas an tiarratas
 6 Samhain 2017
 An dáta a bhí an taistriúchán ar an iarratas i seilbh an Choimisiúin
 7 Nollaig 2017
 An dáta a iarradh faisnéis bhreise
 21 Nollaig 2017
 An spriocdháta leis an bhfaisnéis bhreise a sholáthar
 1 Feabhra 2018
 An spriocdháta leis an measúnú a chur i gcrích
 26 Aibreán 2018
 Critéar idirghabhála
 Airteagal 4(1)(a) den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú
 An príomhfhiontar
 Air France
 An líon fiontar lena mbaineann
 1
 An earnáil/na hearnálacha a bhaineann le gníomhaíocht eacnamaíoch
 (Rannán NACE Athbhreithniú 2)
 5
 Rannán 51 (Aeriompar)
 An tréimhse thagartha (ceithre mhí):
 1 Aibreán 2017 – 31 Iúil 2017
 An líon iomarcaíochtaí le linn na tréimhse tagartha (a)
 1 086
 An líon iomarcaíochtaí roimh an tréimhse thagartha nó ina diaidh (b)
 772
 An líon iomlán iomarcaíochtaí (a + b)
 1 858
 An líon iomlán tairbhithe incháilithe
 1 858
 An líon iomlán tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú
 1 858
 An líon daoine óga ar a bhfuiltear ag díriú nach bhfuil fostaithe, in oideachas nó faoi oiliúint (NEETanna)
 0
 An buiséad do sheirbhísí pearsantaithe (EUR)
 16 410 805
 An buiséad le haghaidh CED
 6
 a chur chun feidhme (EUR)
 80 000
 Buiséad iomlán (EUR)
 16 490 805
 Ranníocaíocht ó CED (60 %) (EUR)
 9 894 483
 MEASÚNÚ AR AN IARRATAS
 Nós imeachta
 4.Chuir an Fhrainc an tiarratas EGF/2017/009 FR/ Air France isteach an 23 Deireadh Fómhair 2017, faoi cheann 12 sheachtain ón dáta a comhlíonadh na critéir idirghabhála a leagtar amach in Airteagal 4 den Rialachán maidir le CED. D’admhaigh an Coimisiún go bhfuarthas an tiarratas an 6 Samhain 2017. D’iarr an Coimisiún faisnéis bhreise ón bhFrainc an 21 Nollaig 2017, faoi cheann coicíse ón dáta a bhí an taistriúchán ar an iarratas ina sheilbh aige. Soláthraíodh an fhaisnéis bhreise sin faoi cheann sé seachtaine ó iarradh í. An spriocthréimhse 12 sheachtain ó fháil an iarratais chomhlánaithe ar lena linn ba cheart don Choimisiún a mheasúnú a chur i gcrích ar an gcaoi a bhfuil na coinníollacha maidir le ranníocaíocht airgeadais a sholáthar á gcomhlíonadh leis an iarratas, rachaidh sí in éag an 26 Aibreán 2018.
 Incháilitheacht an iarratais
 Na fiontair agus na tairbhithe lena mbaineann
 5.Baineann an tiarratas le 1 858 oibrí a cuireadh ar iomarcaíocht in Air France. Oibríonn an fiontar sin san earnáil eacnamaíoch a aicmítear faoi Rannán 51 NACE Athbhreithniú 2 (Aeriompar). Tá na hiomarcaíochtaí arna ndéanamh ag Air France lonnaithe go príomha [/a]>i réigiúin leibhéal 2 NUTS de chuid Île-de-France (FR10) agus in Provence-Alpes-Côte d'Azur (FR82).
 Critéir idirghabhála
 6.Chuir an Fhrainc an tiarratas isteach faoi na critéir idirghabhála a leagtar amach in Airteagal 4(1)(a) den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú, lena gceanglaítear go ndéanfaí ar a laghad 500 oibrí iomarcach le linn tréimhse thagartha ceithre mhí i bhfiontar atá lonnaithe i mBallstát, lena náirítear oibrithe ar chuir soláthraithe agus táirgeoirí iartheachtacha ar iomarcaíocht iad agus/nó daoine féinfhostaithe a bhfuil deireadh tagtha lena ngníomhaíocht.
 7.Maireann an tréimhse thagartha ceithre mhí don iarratas ón 1 Aibreán 2017 go dtí an 31 Iúil 2017. Cuireadh 1 086 oibrí ar iomarcaíocht in Air France le linn na tréimhse tagartha.
 Iomarcaíochtaí agus deireadh le gníomhaíocht a ríomh
 8.Rinneadh na 1086 oibrí a cuireadh ar iomarcaíocht le linn na tréimhse tagartha a ríomh ó dháta fhógra aonair
 7
 an fhostóra lenar léiríodh go raibh an toibrí le leagan as nó go raibh conradh fostaíochta an oibrí le foirceannadh.
 Tairbhithe incháilithe
 9.I dteannta na noibrithe a ndearnadh tagairt dóibh cheana féin, áirítear leis na tairbhithe incháilithe 772 oibrí a cuireadh ar iomarcaíocht roimh an tréimhse thagartha ceithre mhí nó ina diaidh. Cuireadh gach duine de na hoibrithe sin ar iomarcaíocht tar éis an fhógra ghinearálta maidir leis na hiomarcaíochtaí réamh-mheasta i gcruinniú na comhairle fostaithe lárnaí an 23 Aibreán 2015. Is féidir nasc cúisíoch soiléir a aithint leis an eachtra a spreag na hiomarcaíochtaí le linn na tréimhse tagartha.
 10.Dá bhrí sin, is é 1 858 nduine an líon iomlán tairbhithe incháilithe.
 An nasc idir na hiomarcaíochtaí agus na mórathruithe struchtúracha i bpatrúin na trádála domhanda de bharr an domhandaithe
 11.Chun an nasc a bhunú idir na hiomarcaíochtaí agus athruithe móra struchtúracha ar phatrúin na trádála domhanda de thoradh an domhandaithe, tá an cás á dhéanamh ag an bhFrainc go ndeachaigh earnáil an aeriompair idirnáisiúnta trí mhórshuaitheadh eacnamaíoch, go háirithe mar gheall ar thitim i sciar den mhargadh atá ag an Aontas Eorpach. Le linn na tréimhse 2008-2015, tháinig méadú 5.3 % in aghaidh na bliana ar an trácht domhanda, méid atá á mheas de réir paisinéirí in aghaidh an chiliméadair íoctha, mar chuid de threocht fáis fhadtéarmaigh atá le sonrú ó 1970 i leith. Mar sin féin, ó 2008 i leith, níl an trácht idir an Eoraip agus an chuid eile den domhan ag fás chomh tapa céanna leis an trácht domhanda. Idir 2008 agus 2015, ba é 3.4 % an fás a tháinig ar an trácht ‘An Eoraip-an chuid eile den Domhan’, figiúr atá 36 % níos ísle ná meánfhás bliantúil an tráchta dhomhanda
 8
 .
 12.Seo a leanas an fás a tháinig ar an trácht de réir gach réigiúin: tháinig fás 1.4 % ar an trácht idir an Eoraip agus Meiriceá Thuaidh, ; an Eoraip-Meiriceá Láir agus Meiriceá Theas - 3.4 %; an Eoraip-an Afraic - 2.9 %; an Eoraip-an Áis - 2.7 %; agus tháinig fás 11.2 %
 9
 ar an trácht idir an Eoraip agus an Meánoirthear . Tá na haerlínte móra ón Mheánoirthear (Emirates, Qatar Airways agus Etihad Airways) tar éis sciar nach beag den mhargadh cianaistir a ghabháil ó iompróirí líonra as an Eoraip trí sheirbhís aon stad a sholáthar ón Eoraip go dtí cinn scríbe amhail an India, an Astráil agus an Áis Thoir Theas, áit a bhfuil buntáiste geografach níos mó ag iompróirí an Mheánoirthir.
 13.Na héifeachtaí is díobhálaí a bhaineann le domhandú aerthaistil ar chuideachtaí an Aontais, is féidir iad a leagan ar an méadú an-suntasach a tháinig ar thoilleadh Emirates, Qatar Airways agus Etihad Airways, rud atá ag leanúint leis ó bhí 2012 ann. Tháinig méadú faoi thrí ar líon aerárthach cianaistir na dtrí iompróir a luadh (seasann na heitiltí cianaistir do chabhlaigh uile na gcuideachtaí sin nach mór) in imeacht 8 mbliana, le linn na tréimhse 2005-2013, méadú ó bheagán le cois 100 aerárthach go dtí breis agus 300 in 2013, lena náirítear roinnt A380anna
 10
 an-mhór, líon atá ag méadú leis. Idir 2013 agus 2017, tháinig méadú faoi 1.5 arís ar a gcabhlaigh sin (isteach agus amach le 500 aerárthach) agus táthar ag tuar go mbeidh breis agus 700 aerárthach ann faoi 2021 bunaithe ar orduithe atá faighte ó Aibreán 2017 i leith; rud a léiríonn go bhfuil an cabhlach á méadú faoi 2.33 le linn na tréimhse 2013-2021.
 Plean cabhlaigh corp leathan
 11
 do phaisinéirí Emirates, Qatar agus Etihad
 (seanorduithe + orduithe ó Aibreán 2017 ar aghaidh)
 Foinse: Cairt arna táirgeadh ag Air France ó shonraí de chuid Ascend
 12
 14.Tá an cás á dhéanamh ag an bhFrainc go bhfuil na horduithe ollmhóra arna ndéanamh ag Emirates, Qatar Airways agus Etihad Airways ag teacht salach ar bhunphrionsabail an aerthaistil. Cé gurb é is aidhm le cuid de straitéis na bhfiontar sin cur lena gcumas paisinéirí a iompar idir an Meánoirthear agus an chuid eile den domhan, is é príomhchuspóir na dtrí iompróir sin cumhacht a gcóras comhfhreagrais ar shreafa 'cianaistir'–'cianaistir’ a mhéadú go mór chun sciar ceannasach de na sreafa idir an Eoraip, an Afraic agus Meiriceá Thuaidh agus Theas a ghabháil ar thaobh amháin, trína moil in Dubai, in Doha agus in Abú Daibí, agus sreafa idir an Áis agus an Aigéine ar an taobh eile, chomh maith le sreafa idir an Eoraip agus an Afraic.
 15.Tá dúshlán ar leith roimh na cuideachtaí Eorpacha agus roimh a nardáin chomhfhreagrais le tamall, maidir leis na sreafa arb ionann iad agus na méideanna is mó trácht (mar shampla an Eoraip-an Áis) agus maidir le sreafa ardfháis araon, (go háirithe an Afraic-an Áis).
 Fás thairiscint na naerlínte idir an Eoraip agus Stáit na Murascaille
 (2004-2015)
 Foinse: Cairt arna táirgeadh ag Air France ó shonraí de chuid OAG
 13
 16.Tá na billiúin dollar d’fhóirdheontais rialtas á ndíriú ag Catar agus ag Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha ar a naerlínte féin atá faoi úinéireacht stáit, rud a shaobhann an margadh eitlíochta idirnáisiúnta agus a bhaineann an bonn amach as faoin iomaíocht chóir. Is iad Emirates, Qatar Airways agus Etihad atá i gcroílár straitéis fhorbartha a stát sciarshealbhóra, straitéis a bhfuil claonadh inti fás gasta a niompróirí a chur chun cinn chun freastal ar fhorbairt náisiúnta, rud a fhágann go bhfuil tacaíocht gan teorainn nach mór le fáil acu. I staidéar a rinne mórchuideachtaí aerlínte Stáit Aontaithe Mheiriceá in 2015 (American Airlines, Delta, United)
 14
 rinneadh meastachán go bhfuair Emirates, Etihad, agus Qatar Airways USD 42 billiún statchabhrach idir 2004 agus 2014. Mheas na hiompróirí céanna, i litir a cuireadh chuig Státrúnaí Stáit Aontaithe Mheiriceá i bhFeabhra 2017
 15
 , gur sháraigh an chabhair a fuair cuideachtaí stáit na Murascaille USD 50 billiún, méadú d’ocht billiún dollar ar an meastachán a bhí ann roimhe.
 17.Baineann státchabhair agus sochair arna ndeonú ar Emirates, Qatar Airways agus Etihad leis an gcóras sóisialta agus cánach (timpeallacht shaor ó cháin: níl cáin chorparáideach, muirir slándála sóisialta, cánacha áitiúla, etc. ann), tá maoiniú ann le haghaidh aerárthaigh a cheannach (ráthaíochtaí stát agus saoráidí creidmheasa allmhairithe), déantar bonneagair aerfort a mhaoiniú trí bhíthin infheistíochtaí ollmhóra (EUR 6 800 milliún in Dubai, EUR 4 900 milliún in Doha), agus tá na táillí aerfoirt ar an gcuid is ísle ar domhan (e.g. má dhéantar comparáid ar tháillí agus muirir in 2016 idir Páras (CDG) agus Dubai (DXB) le haghaidh B777-300 a thabhairt i dtír, is é 2.2 an comhéas eatarthu (EUR 16 766 i bPáras / EUR 7 599 in Dubai)
 16
 .
 18.I gcreat dlí ina raibh claonadh trom le sonrú i dtreo seirbhísí aeir a léirscaoileadh, tá comhaontuithe sínithe ag 24 as 28 mBallstát an Aontais le Catar agus le hAontas na nÉimíríochtaí Arabacha, lena dtugtar rochtain leathan dá naeriompróirí ar an margadh Eorpach. Mar sin féin, cé go noibríonn an tAontas Eorpach de réir an phrionsabail go bhfuil toirmeasc ar státchabhair a shaobhann iomaíochas nó ina bhfuil baol iomaíochas a shaobhadh, státchabhair a dhéanann difear do thrádáil idir na Ballstáit, ní ann do rialachán dá shórt i gCatar ná in Aontas na nÉimíríochtaí Arabacha, mar is léir ón státchabhair gan teorainn nach mór go dtí seo.
 19.Go dtí seo, is é an earnáil aerthaistil a bhí faoi chaibidil i dtrí cinn d’iarratais CED, agus iad ar fad bunaithe ar dhomhandú a bhaineann le trádáil
 17
 .
 Eachtraí as ar tháinig na hiomarcaíochtaí agus an deireadh le gníomhaíocht
 20.Is é an méadú as cuimse a tháinig ar thoilleadh
 18
 na naerlínte ar tugadh fóirdheontais dóibh agus atá bunaithe i dtíortha ina bhfuil dálaí infheistíochta agus táirgeachta níos fearr ba chúis leis na hiomarcaíochtaí sin, agus dá thoradh sin, bhí titim ghéar ar chuideachtaí an Aontais Eorpaigh ó thaobh sciar den mhargadh de. Idir 2008 agus 2016, má thugtar spléachadh ar an éabhlóid a tháinig ar sciartha den mhargadh, idir an áit bhunaidh agus an ceann scríbe, idir an Eoraip, ar lámh amháin agus an Afraic fho-Shahárach, an Meánoirthear agus an Áis, ar an lámh eile, léirítear cúlchéimniú de bheagnach 10 bpointe, rud a théann chun sochair do Emirates, Qatar Airways, Etihad agus do Turkish Airlines (cé gur fágadh an ceann deireanach seo gan fás ó 2015 i leith de bharr an chomhthéacs pholaitiúil), mar a léirítear sa ghraf seo thíos.
 Éabhlóid scaireanna den mhargadh maidir leis an Afraic fho-Shahárach, an Meánoirthear agus an Áis
 (2008-2016)
 AFKL
 19
 Iompróirí eile
 Iomlán AE
 GCC
 20
 TK
 21
 Foinse: Cairt arna táirgeadh ag Air France ó shonraí de chuid MIDT
 22
 21.Mar a léiríodh cheana, tá dúshlán ar leith roimh na cuideachtaí Eorpacha agus a nardáin chomhfhreagrais le tamall, maidir leis na sreafa arb ionann agus na méideanna is mó trácht (amhail an Eoraip-an Áis) agus maidir le sreafa ardfháis, (amhail an Afraic-an Áis). Go traidisiúnta, bhí Air France seanbhunaithe riamh ar an gcuid is mó de na sreafa sin a bhuí lena mhol i bPáras-CDG, ach is é a fágadh go sonrach gan chosaint ar na hatreoruithe tráchta seo, rud ba chúis leis na hiomarcaíochtaí seo.
 An tionchar a mheastar a bheidh ag na hiomarcaíochtaí ar an ngeilleagar áitiúil, réigiúnach nó náisiúnta agus ar an bhfostaíocht
 22.Is in Île-de-France a tháinig ann don líon is mó iomarcaíochtaí (76,2 %) agus in Provence-Alpes-Côte d' Azur — PACA — (11,7 %). An tionchar lena bhfuiltear ag dréim ar an dá chríoch sin, tá sé nasctha leis na deacrachtaí a bhaineann le hath-imlonnú oibrithe atá os cionn 50 bliain d’aois. Tá 79 % de líon iomlán na niomarcaíochtaí le sonrú san aoisghrúpa sin. In PACA baineann na deacrachtaí le líon na gcuardaitheoirí post a bheith níos airde ná an gnáthmheán náisiúnta.
 23.De ghnáth, bíonn na leibhéil dífhostaíochta in Île-de-France níos ísle ná na leibhéil a bhíonn ann i mbailte móra na Fraince, mar go bhfuil réigiún Pháras san áireamh ann. Sa tríú ráithe de 2017, is ag 8.4 %
 23
 a bhí an ráta dífhostaíochta, pointe céatadáin níos ísle ná an meánráta dífhostaíochta sa Fhrainc (9.4 %). Mar sin féin, tá fadhbanna ag baint leis an gcríoch de dheasca dífhostaíocht fhadtéarmach agus cuardaitheoirí poist a bheith os cionn 50 bliain d’aois. De réir na staitisticí
 24
 is déanaí, tháinig méadú 19 480 duine (11 %)
 25
 ar líon na gcuardaitheoirí poist fadtéarmacha (idir 12 mhí agus 24 mhí) in 2017 in Île-de-France, i gcomparáid leis an mbliain roimhe. Na cuardaitheoirí poist atá dífhostaithe le bliain amháin ar a laghad, is ionann iad agus 43,7 % de líon iomlán na gcuardaitheoirí poist sa réigiún
 26
 . Ina theannta sin, tháinig méadú 4.7 % (5,6 % i dtaobh na mban) ar líon na gcuardaitheoirí poist atá os cionn 50 bliain d’aois sa ráithe dheireanach in 2017 i gcomparáid leis an ráithe dheireanach in 2016
 27
 .
 24.Ar an lámh eile, in PACA ba é 11.1 %
 28
 an ráta dífhostaíochta, beagnach dá phointe céatadáin níos airde ná an ráta sa Fhrainc. Sa réigiún sin, tháinig méadú 6 % ar líon na gcuardaitheoirí poist atá os cionn 50 bliain d’aois sa tríú ráithe in 2017 i gcomparáid leis an ráithe chéanna in 2016
 29
 ; agus tháinig méadú 7 % ar líon na gcuardaitheoirí poist atá dífhostaithe ar feadh 12 mhí ar a laghad, is é sin le rá 14 010 duine le linn na tréimhse céanna
 30
 .
 Na tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú agus na gníomhaíochtaí atá beartaithe
 Na tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú
 25.Táthar ag súil go nglacfaidh na 1 858 noibrí dhífhostaithe páirt sna bearta. Is mar seo a leanas atá an miondealú ar na hoibrithe de réir gnéis, saoránachta agus aoisghrúpa:
 Catagóir
 An líon
 tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú
 Gnéas:
 Fir:
 974
 (52,4 %)
 Mná:
 884
 (47,6 %)
 Saoránacht:
 saoránaigh de chuid an Aontais Eorpaigh:
 1 849
 (99,5 %)
 saoránaigh nach saoránaigh de chuid an Aontais Eorpaigh iad:
 9
 (0,5 %)
 Aoisghrúpa:
 15-24 bliana:
 0
 (0,0 %)
 25-29 bliana:
 0
 (0,0 %)
 30-54 bliana:
 661
 (35,6 %)
 55-64 bliana:
 1 196
 (64,4 %)
 os cionn 64 bliana:
 1
 (0,0 %)
 Incháilitheacht na ngníomhaíochtaí atá beartaithe
 26.Is é an tsaoire ath-imlonnaithe ("congé de reclassement")
 31
 an beart dá bhfuil na húdaráis Fhrancacha ar lorg comhchistiú ó CED. Is le haghaidh oibrithe atá an beart seo ceaptha, oibrithe nach bhfuil pleananna beachta acu go fóill le haghaidh a nath-imlonnaithe i dtráth a nimeachta deonaigh agus gur mian leo leas a bhaint as bearta athoiliúna, as comhairle, as treoir nó as cabhair chun gnó a bhunú nó a ghlacadh ar láimh, etc., agus sin ar feadh tréimhse a d’fhéadfadh leanúint ar aghaidh go ceann dhá mhí dhéag agus, faoi chúinsí áirithe, go ceann cúig mhí dhéag
 32
 .
 27.Tá na gníomhaíochtaí seo a leanas i gceist leis na seirbhísí pearsantaithe a sholáthrófar d’oibrithe iomarcacha le linn na saoire ath-imlonnaithe:
 –Seirbhísí comhairliúcháin agus gairmthreorú d’oibrithe. Déanfar na hoibrithe a thionlacan agus a chur i dtreo a gcuid tionscadal féin le haghaidh a nath-imlonnaithe ina noibrithe nó ina ndaoine féinfhostaithe. Beidh na rannpháirtithe in ann teacht ar chomhairle idir dhá phost agus ar threoir, ar thacaíocht le haghaidh cuardach poist, ar chóitseáil, ar fhaisnéis maidir le hoiliúint atá ar fáil, ar chur chun cinn fiontraíochta agus ar chomhairle maidir le gnó a bhunú (is féidir cuardach cistithe, cúnamh le haghaidh plean gnó agus seirbhísí tacaíochta eile i dtreo fiontraíochta a bheith san áireamh), etc.
 –Gairmoiliúint. Cuirfear cineálacha éagsúla oiliúna faoi bhráid na noibrithe, oiliúint a chuirfear in oiriúint dá gcuid riachtanas, de réir mar a shainíonn na comhairleoirí a chuireann na seirbhísí comhairleacha ar fáil. Tabharfar aird ar leith ar na 'parcours encadrés' ar tréimhsí oiliúna fadtéarmacha iad le haghaidh poist mhóréilimh. Seo a leanas roinnt samplaí de ghairmoiliúint a d’fhéadfaí a bheith ann: oiliúint maidir le fíniúin agus fíon (déantóir fíona), beachaireacht, seirbhísí bia agus dí de réir CPA
 33
 , báicéir de réir CPA, altra de réir CPA, oiliúint le haghaidh DAEFLE (céim oilteachta chun an Fhraincis a theagasc mar theanga iasachta), oiliúint le haghaidh teastas cáilíochta do thiománaithe le haghaidh suas le naonúr paisinéirí, etc.
 –Ranníocaíocht le haghaidh téarnamh gnó nó tionscnamh gnó. Na hoibrithe a thionscnaíonn a ngnó féin (téarnamh gnó nó tionscnamh gnó), gheobhaidh siad suas le EUR 15 000 chun costais tionscanta, infheistíocht i sócmhainní agus costais reatha a chumhdach. Íocfar an ranníocaíocht i dtráthchodanna éagsúla a luaithe a bheidh clocha míle áirithe bainte amach. Íocfar an chéad tráthchuid de EUR 3 000 chomh luath agus a thabharfar cruthúnas a thionscanta nó cruthúnas gnó a bheith glactha ar láimh acu, amhail admháil an chlárúcháin. Tabharfar an dara agus an tríú tráthchuid de EUR 6 000 an ceann amach nuair a thaispeánfar an chéad agus an dara tuairisceán cáin bhreisluacha ar dhíolacháin ina léireofar láimhdeachas íosta de EUR 500 ar a laghad agus EUR 1 000 faoi seach. Na daoine féinfhostaithe (sa Fhraincis ‘auto-entrepreneurs’ nó ‘micro-entrepreneurs’) agus na húinéirí aonair a bhaineann leas as oibleagáidí riaracháin, cánach agus sóisialta simplithe (‘entreprise individuelle avec toutes ses dérogations’), gheobhaidh siad an dara agus an tríú tráthchuid de EUR 6 000 nuair a chuirfidh siad an chéad agus an dara ráiteas gníomhaíochta faoi bhráid an RSI
 34
 , ina léireofar láimhdeachas ar fiú EUR 200 agus EUR 500 iad faoi seach mar aon le cruthúnas gur íocadh an méid dlite.
 –Liúntas cuardaigh poist. 70 % den ollphá deireanach a fuair an toibrí atá sa liúntas míosúil seo agus íocfar é go deireadh na saoire ath-imlonnaithe. Déantar an méid sin a ríomh trí ghlacadh leis go mbeidh an toibrí rannpháirteach agus gníomhach ar bhonn lánaimseartha i mbearta mhargadh an tsaothair; más amhlaidh nach mbeidh siad chomh rannpháirteach céanna, íocfaidh CED liúntas le hoibrithe i gcomhréir le fíorleibhéal na rannpháirteachíochta.
 –Liúntas soghluaiseachta. An spriocoibrí a ghlacann le post, ar dá bharr a bheidh air a áit chónaithe a aistriú níos mó ná 100 km óna áit chónaithe reatha, gheobhaidh sé cnapshuim EUR 3 000 chun na costais riachtanacha a chumhdach. Tiocfaidh méadú EUR 500 air sin le haghaidh céile neamhscartha, páirtí PACS
 35
 nó páirtíocht aontí ('concubinage') agus EUR 500 breise in aghaidh an pháiste.
 28.Na gníomhaíochtaí atá beartaithe, a bhfuil tuairisc orthu anseo, is bearta gníomhacha an mhargaidh saothair iad laistigh de na gníomhaíochtaí incháilithe a leagtar amach in Airteagal 7 den Rialachán maidir le CED. Ní chuirfear na gníomhaíochtaí sin in ionad bearta éighníomhacha cosanta sóisialta.
 29.Sholáthair an Fhrainc an fhaisnéis a theastaíonn maidir le gníomhaíochtaí atá éigeantach don fhiontar lena mbaineann de bhua an dlí náisiúnta nó de bhun comhaontuithe comhchoiteanna. Dheimhnigh sí nach dtiocfadh ranníocaíocht airgeadais ó CED in ionad na ngníomhaíochtaí sin.
 Buiséad measta
 30.Is é EUR 16 490 805 na costais mheasta iomlána, a chuimsíonn caiteachas EUR 16 410 805 ar sheirbhísí pearsantaithe agus caiteachas EUR80 000 ar ghníomhaíochtaí ullmhúcháin, bainistíochta, faisnéise agus poiblíochta, rialaithe agus tuairiscithe.
 31.Is é EUR 9 894 483 (60 % de na costais iomlána) an ranníocaíocht airgeadais iomlán a iarradh ó CED.
 Gníomhaíochtaí
 An líon measta rannpháirtithe
 An costas measta in aghaidh an rannpháirtí
 (EUR)
 Costais mheasta iomlána
 (EUR)
 36
 Seirbhísí pearsantaithe (Gníomhaíochtaí faoi Airteagal 7(1)(a) agus (c) den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú)
 Seirbhísí comhairleacha agus gairmthreoir d’oibrithe.
 (orientation professionelle, services de reclassement)
 1 485
 1 951
 2 897 150
 Gairmoiliúint
 (formation)
 363
 2 562
 929 873
 Ranníocaíocht le haghaidh téarnamh gnó nó tionscnamh gnó.
 (aides à la creation d'entreprise)
 456
 15 000
 6 840 000
 Fo-iomlán (a):
 An céatadán den phacáiste de sheirbhísí pearsantaithe
 –
 10 667 023
 (65 %)
 Liúntais agus dreasachtaí (Gníomhaíochtaí faoi Airteagal 7(1)(b) den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú)
 Liúntas cuardaigh poist
 (allocation de congé de reclassement)
 1 750
 3 188
 5 579 622
 Liúntas soghluaiseachta
 (aides à la mobilité geographique)
 57
 2 880
 164 160
 Fo-iomlán (b):
 An céatadán den phacáiste de sheirbhísí pearsantaithe:
 –
 5 743 782
 (35 %)
 Gníomhaíochtaí faoi Airteagal 7(4) den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú
 1. Gníomhaíochtaí ullmhúcháin
 –
 0
 2. Bainistíocht
 –
 0
 3. Faisnéis agus poiblíocht
 –
 0
 4. Rialú agus tuairisciú
 –
 80 000
 Fo-iomlán (c):
 An céatadán de na costais iomlána:
 –
 80 000
 (0,49 %)
 Costais iomlána (a + b + c):
 –
 16 490 805
 Ranníocaíocht ó CED (60 % de na costais iomlána)
 –
 9 894 483
 32.Costais na ngníomhaíochtaí atá sainaitheanta sa tábla thuas mar ghníomhaíochtaí faoi Airteagal 7(1)(b) den Rialachán maidir le CED, ní bheidh siad os cionn 35 % de na costais iomlána don phacáiste comhordaithe de sheirbhísí pearsantaithe. Dheimhnigh an Fhrainc go bhfuil na gníomhaíochtaí sin ag brath ar rannpháirtíocht ghníomhach na dtairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú i ngníomhaíochtaí a bhaineann le cuardach poist nó le hoiliúint.
 33.Dheimhnigh an Fhrainc nach sáródh costais na ninfheistíochtaí le haghaidh féinfhostaíochta, túsbhunú gnóthais nuathionscanta agus táthcheangail ó fhostaithe EUR 15 000 in aghaidh an tairbhithe.
 Tréimhse incháilitheachta caiteachais
 34.An 19 Bealtaine 2015, chuir an Fhrainc tús leis na seirbhísí pearsantaithe a sholáthar do na tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú. Dá bhrí sin, tá an caiteachas ar na gníomhaíochtaí incháilithe le haghaidh ranníocaíocht airgeadais ó CED ón 19 Bealtaine 2015 go dtí an 23 Deireadh Fómhair 2019.
 35.An 23 Deireadh Fómhair 2017, thosaigh an Fhrainc ag tabhú an chaiteachais riaracháin chun CED a chur chun feidhme. Dá bhrí sin, beidh an caiteachas ar ghníomhaíochtaí ullmhúcháin, bainistíochta, faisnéise agus poiblíochta, rialaithe agus tuairiscithe incháilithe le haghaidh ranníocaíocht airgeadais ó CED ón 23 Deireadh Fómhair 2017 go dtí an 23 Aibreán 2020.
 Comhlántacht maidir le gníomhaíochtaí arna maoiniú ó chistí náisiúnta nó ó chistí an Aontais
 36.Is é Air France an fhoinse réamh-mhaoinithe náisiúnta nó cómhaoinithe náisiúnta.
 37.Níor thug na húdaráis Fhrancacha le fios cén dóigh a bhfuil na bearta ag teacht le gníomhaíochtaí arna gcistiú ag na Cistí Struchtúracha. Mar sin féin, maidir leis na bearta a bhfuil tuairisc orthu thuas agus atá ag fáil ranníocaíocht airgeadais ó CED, dheimhnigh siad nach bhfaighidís ranníocaíochtaí airgeadais freisin ó chistí náisiúnta nó ó ionstraimí airgeadais eile de chuid an Aontais. Mhínigh an Fhrainc nach bhfuil plean acu aon idirghabháil phoiblí a dhéanamh chun tacaíocht a thabhairt d’iar-oibrithe Air France. Ós rud é gur cuideachta in bonis é Air France (i.e. cuideachta nach bhfuil faoi leachtú) a bhfuil 1 000 fostaí nó níos mó aici, is faoin bhfostóir atá sé costais iomlána na mbeart tacaíochta a íoc chun ath-imlonnú na bhfostaithe arna leagan as a áirithiú (féach fonóta no31 maidir le saoire ath-imlonnaithe, i mír 26).
 Nósanna imeachta le haghaidh dul i gcomhairle leis na tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú nó lena nionadaithe nó leis na comhpháirtithe sóisialta agus le húdaráis áitiúla agus réigiúnacha
 38.Chuir an Fhrainc in iúl gur dréachtaíodh an pacáiste comhordaithe de sheirbhísí pearsantaithe i gcomhairle le hionadaithe na dtairbhithe ar a bhfuiltera ag díriú agus leis na comhphairtithe sóisialta. An 10 Feabhra 2015, tháinig Air France agus na ceardchumainn ar chomhaontú maidir leis an bplean Perform 2020 le haghaidh imeacht deonach na foirne talún in 2015. Tionóladh roinnt cruinnithe leis an gComhairle Fostaithe Lárnach (Comité Central d'Entreprise) in 2015 agus sa chéad ráithe de 2016 maidir leis an bplean Perform 2020 i ndáil le himeacht deonach na foirne cábáin agus na foirne talún in 2015 agus in 2016.
 Córais bhainistíochta agus rialaithe
 39.Déantar cur síos san iarratas ar an gcóras bainistíochta agus rialaithe lena sonraítear freagrachtaí na gcomhlachtaí lena mbaineann. Thug an Fhrainc fógra don Choimisiún go ndéanfadh an Délégation générale à l’emploi et à la formation professionnelle (DGEFP) ón Aireacht Saothair, Fostaíochta, Gairmoiliúna agus Idirphlé Sóisialta, an ranníocaíocht a bhainistiú, go sonrach an taonad Fonds national de l'emploi (DGEFP - MFNE). Is é an taonad Affaires financières (DGEFP - MAFI) laistigh den DGEFP a dhéanfaidh na híocaíochtaí. Is é an taonad Organisation des contrôles (DGEFP -MOC) a dhéanann an rialú riaracháin agus airgeadais i ndáil leis an údarás iniúchóireachta. Is é Commission interministérielle de coordination des contrôles (CICC) údarás iniúchóireachta na Fraince le haghaidh CED.
 Na gealltanais a thug an Ballstát lena mbaineann
 40.Thug an Fhrainc na dearbhuithe go léir a theastaíonn maidir leis na nithe seo:
 –cloífear leis na prionsabail um chóir chomhionann agus neamh-idirdhealú maidir leis an rochtain ar na gníomhaíochtaí atá beartaithe agus maidir le cur chun feidhme na ngníomhaíochtaí sin,
 –comhlíonadh na ceanglais atá leagtha síos sa dlí náisiúnta agus i ndlí an Aontais maidir le hiomarcaíochtaí comhchoiteanna,
 –rinne Air France, a lean lena ghníomhaíochtaí tar éis dó na daoine lena mbaineann a leagan as, a chuid oibleagáidí dlíthiúla lena rialaítear na hiomarcaíochtaí a chomhlíonadh agus riar sé dá chuid oibrithe dá réir,
 –ní bhfaighidh na gníomhaíochtaí atá beartaithe tacaíocht airgeadais as cistí eile nó as ionstraimí airgeadais eile de chuid an Aontais agus coiscfear aon mhaoiniú dúbailte,
 –cloífidh an ranníocaíocht airgeadais ó CED le rialacha nós imeachta agus ábhartha an Aontais maidir le Státchabhair.
 IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Togra buiséadach
 41.Ní sháróidh CED uasmhéid bliantúil EUR 150 milliún (praghsanna 2011), mar a leagtar síos in Airteagal 12 de Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014 go 2020
 37
 .
 42.Tar éis dó an tiarratas a scrúdú i dtaca leis na coinníollacha a leagtar amach in Airteagal 13(1) den Rialachán maidir le CED, agus tar éis dó an líon tairbhithe ar a bhfuiltear ag díriú, na gníomhaíochtaí atá beartaithe agus na costais mheasta a chur san áireamh, tá sé beartaithe ag an gCoimisiún CED a shlógadh le haghaidh EUR 9 894 483, suim arb ionann í agus 60 % de chostais iomlána na ngníomhaíochtaí atá beartaithe, chun ranníocaíocht airgeadais a sholáthar don iarratas.
 43.Is iad Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle i gcomhpháirt le chéile a dhéanfaidh an cinneadh atá beartaithe CED a shlógadh, mar a leagtar síos i bpointe 13 den Chomhaontú Idirinstitiúideach an 2 Nollaig 2013 idir Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an Coimisiún maidir le smacht buiséadach, le comhar i gcúrsaí buiséid agus le bainistíocht fhónta airgeadais
 38
 .
 Gníomhartha gaolmhara
 44.An tráth céanna a thíolacfaidh sé an togra seo le haghaidh cinneadh CED a shlógadh, déanfaidh an Coimisiún togra a thíolacadh do Pharlaimint na hEorpa agus don Chomhairle le haghaidh EUR 9 894 483 a aistriú chuig an líne bhuiséadach iomchuí.
 45.An tráth céanna a ghlacfaidh sé an togra seo le haghaidh cinneadh CED a shlógadh, glacfaidh an Coimisiún cinneadh maidir le ranníocaíocht airgeadais trí bhíthin gníomh cur chun feidhme, cinneadh a thiocfaidh i bhfeidhm ar an dáta a ghlacfaidh Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle an cinneadh atá beartaithe CED a shlógadh.
 Togra le haghaidh
 CINNEADH Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú a shlógadh tar éis
 iarratas ón bhFrainc – EGF/2017/009 FR/Air France
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh,
 Ag féachaint do Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 17 Nollaig 2013 maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú (2014-2020) agus lena naisghairtear Rialachán (CE) Uimh. 1927/2006
 39
 , agus go háirithe Airteagal 15(4) de,
 Ag féachaint don Chomhaontú Idirinstitiúideach an 2 Nollaig 2013 idir Parlaimint na hEorpa, an Chomhairle agus an Coimisiún maidir le smacht buiséadach, le comhar i gcúrsaí buiséid agus le bainistíocht
 40
 fhónta airgeadais, agus go háirithe pointe 13 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)Is é an aidhm atá leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú (CED) tacaíocht a thabhairt d’oibrithe a cuireadh ar iomarcaíocht agus do dhaoine féinfhostaithe a bhfuil deireadh tagtha lena ngníomhaíocht i ngeall ar mhórathruithe struchtúracha ar phatrúin na trádála domhanda de thoradh an domhandaithe nó mar gur lean an ghéarchéim dhomhanda airgeadais agus eacnamaíochta ar aghaidh nó i ngeall ar ghéarchéim dhomhanda airgeadais agus eacnamaíochta nua, agus cabhrú le hath-imeascadh na noibrithe sin sa mhargadh saothair.
 (2)Ní sháróidh CED uasmhéid bliantúil EUR 150 milliún (praghsanna 2011), mar a leagtar síos in Airteagal 12 de Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013
 41
 ón gComhairle.
 (3)An 23 Deireadh Fómhair 2017, chuir an Fhrainc iarratas isteach chun CED a shlógadh i dtaca le hiomarcaíochtaí in Air France sa Fhrainc. Mar fhorlíonadh ar an iarratas sin, bhí faisnéis bhreise a soláthraíodh i gcomhréir le hAirteagal 8(3) de Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013. Comhlíontar san iarratas sin na ceanglais le haghaidh ranníocaíocht airgeadais ó CED a shocrú, mar a leagtar síos in Airteagal 13 de Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013.
 (4)Dá bhrí sin, ba cheart CED a shlógadh chun ranníocaíocht airgeadais EUR 9 894 483 a sholáthar i leith an iarratais a chuir an Fhrainc isteach.
 (5)Chun íoslaghdú a dhéanamh ar an am a thógfar chun úsáid a bhaint as CED, ba cheart feidhm a bheith ag an gcinneadh sin ó dháta a ghlactha,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Le haghaidh bhuiséad ginearálta an Aontais don bhliain airgeadais 2018, bainfear úsáid as an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú chun méid EUR 9 894 483 a sholáthar i leithreasuithe faoi chomhair gealltanas agus i leithreasuithe íocaíochta.
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Cinneadh seo i bhfeidhm lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh. Beidh feidhm aige ón [the date of its adoption]*.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 855.
 (2)
 De réir bhrí Airteagal 3 den Rialachán maidir leis an gCiste Eorpach um Choigeartú don Domhandú.
 (3)
 Rialachán (AE) Uimh. 1046/2012 ón gCoimisiún an 8 Samhain 2012 lena gcuirtear chun feidhme Rialachán (CE) Uimh. 1059/2003 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le haicmiú comhchoiteann na n-aonad críche le haghaidh staitisticí (NUTS) a bhunú i dtaca le tarchur na hamshraithe le haghaidh an mhiondealaithe réigiúnaigh nua (IO L 310, 9.11.2012, lch. 34).
 (4)
 Baineann an t-iarratas le 15 réigiún. Tá 88 % de na hiomarcaíochtaí a luadh le fáil in dhá réigiún.
 (5)
 IO L 393, 30.12.2006, lch. 1.
 (6)
 I gcomhréir leis an gceathrú mír d’Airteagal 7 de Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013.
 (7)
 Is é an 'convention de rupture à l'amiable’ an doiciméad tacaíochta a bheidh ann.
 (8)
 ICAO (
 www.icao.int
 )
 (9)
 Ionchas an Mhargaidh Reatha Boeing 2016.
 (10)
 Scaird-aerlínéar is ea Airbus A380 ina bhfuil deic dhúbailte, corp leathan agus ceithre inneall agus is é an monaróir Eorpach Airbus a dhéanann é. Is é an t-aerlínéar paisinéirí is mó ar domhan é. Tá suíocháin le haghaidh 525 dhuine ann agus iad leagtha amach i gcumraíocht thipiciúil de thrí ghrád nó suas le 853 dhuine i gcumraíocht d’aon ghrád barainne amháin.
 (11)
 Is é is aerárthach coirp leathain ann aerlínéar a bhfuil cabhail aige atá leathan go leor chun dhá phasáiste paisinéirí a chur ann, aerárthach dé-phasáiste a thugtar air freisin, ina bhfuil seacht suíochán nó níos mó taobh le taobh.
 (12)
 Déanann Ascend faisnéis margaidh eitlíochta a sholáthar.
 http://ascend.flightglobal.com
 (13)
 Cuideachta faisnéise aerthaistil is ea OAG a chuireann sceidil chruinne aerlínte, anailís aercúrsaí, anailísíocht eitlíochta, rianú eitiltí agus sonraí eitiltí ar fáil.
 www.oag.com
 (14)
 http://www.openandfairskies.com/wp-content/themes/custom/media/White.Paper.pdf
 (15)
 http://www.openandfairskies.com/wp-content/uploads/2017/02/Tillerson-Letter-020117.pdf
 (16)
 Foinse: Seirbhís cánacha agus táillí aerfoirt Air France. Bunaithe ar tháillí agus ar chánacha Air France arna n-íoc ag na haerfoirt lena mbaineann.
 (17)
 EGF/2017/009 FR/Air France (cás ábhartha an togra seo le haghaidh cinnidh), chomh maith le, EGF/2013/014 FR Air France, COM(2014) 701 agus EGF/2015/004 IT Alitalia, COM(2015) 397.
 (18)
 Soláthar na Suíochán in aghaidh an Chiliméadair.
 (19)
 Air France – KLM.
 (20)
 Emirates, Qatar Airways agus Etihad.
 (21)
 Turkish Airlines.
 (22)
 Seasann MITD do Théipeanna Sonraí Faisnéise Margaíochta.
 (23)
 https://www.insee.fr/fr/statistiques/2012804#tableau-TCRD_025_tab1_regions2016
 (24)
 Q4 2017 le haghaidh Île-de-France agus Q3 2017 le haghaidh PACA.
 (25)
 http://idf.direccte.gouv.fr/sites/idf.direccte.gouv.fr/IMG/pdf/defm_12_2017_ile-de-france.pdf
 (26)
 Ibid.
 (27)
 Ibid.
 (28)
 https://www.insee.fr/fr/statistiques/2012804#tableau-TCRD_025_tab1_regions2016
 (29)
 http://paca.direccte.gouv.fr/sites/paca.direccte.gouv.fr/IMG/pdf/2018-01_-_synthese_paca.pdf
 (30)
 Ibid.
 (31)
 Maidir leis an tsaoire ath-imlonnaithe (‘congé de reclassement’), in Airteagal L1233-71 de Chód na Fraince maidir le Saothar, déantar foráil maidir le cuideachta a bhfuil breis agus míle duine fostaithe aici, go gceanglaítear ar an gcuideachta sin na bearta a leagtar amach ann a mholadh ar feadh tréimhse ceithre mhí. Dá bhrí sin, de réir na reachtaíochta thuasluaite, tá an tréimhse dar tús an cúigiú mí roghnach mar sin agus féadfaidh sí a bheith faoi réir ranníocaíocht ó CED i gcomhréir le hAirteagal 9(1) de Rialachán (AE) Uimh. 1309/2013. Chinn Air France an beart seo a mholadh ar feadh íostréimhse sé mhí agus uastréimhse dhá mhí dhéag. San iarratas, ní dhéantar foráil maidir le haon ranníocaíochtaí le haghaidh na chéad cheithre mhí den tsaoire ath-imlonnaithe, a fhreagraíonn don íostréimhse a shonraítear sa dlí.
 (32)
 Go heisceachtúil, na hoibrithe atá ag gabháil do ‘parcours encadré’ (i.e. gairmoiliúint fhadtéarmach le haghaidh poist mhóréilimh), is féidir síneadh a chur lena saoire ath-imlonnaithe ‘congé de reclassement’ go dtí 15 mhí chun tréimhse chur i gcrích an parcours encadré a chumhdach agus is féidir trí mhí bhreise a chur leis an tréimhse sin le haghaidh cuardach poist faoi thionlacan.
 (33)
 Seasann CPA do Dheimhniú ar Infheidhmeacht Gairme
 (34)
 Régime Social des Indépendants (scéim shóisialta le haghaidh daoine féinfhostaithe).
 (35)
 Páirtithe atá faoi cheangal ag comhshocrú dlúthpháirtíochta sibhialta (pact civil de solidarité (PACS)). Tá oibleagáidí cómhalartacha ar pháirtithe PACS. Tá éifeachtaí ag PACS freisin ar chearta sóisialta agus ar chearta tuarastail, ar réadmhaoin, ar thithíocht páirtithe agus ar ghnóthaí cánach.
 (36)
 Mar gheall ar shlánú, ní réitíonn na suimeanna iomlána le chéile.
 (37)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 884.
 (38)
 IO C 373, 20.12.2013, lch. 1.
 (39)
 IO L 347, 20.12.2013, lch. 855.
 (40)
 IO C 373, 20.12.2013, lch. 1.
 (41)
 Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 1311/2013 ón gComhairle an 2 Nollaig 2013 lena leagtar síos an creat airgeadais ilbhliantúil do na blianta 2014 go 2020 (IO L 347, 20.12.2013, lch. 884).


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 26.2.2020.
 COM(2020) 70 final
 2020/0030(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
 OBRAZLOŽENJE
 Ugovorom o funkcioniranju Europske unije propisuje se da države članice svoje ekonomske politike i promicanje zapošljavanja trebaju smatrati pitanjima od zajedničkog interesa te usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća. Njime se propisuje da Vijeće treba donositi smjernice za zapošljavanje (članak 148.) koje moraju biti u skladu s općim smjernicama ekonomskih politika (članak 121.).
 Valjanost općih smjernica ekonomskih politika nije vremenski ograničena, a smjernice za zapošljavanje moraju se sastavljati svake godine. Smjernice, kojima se podupire strategija Europa 2020., prvi su put zajedno donesene („integrirani paket”) 2010. i nisu se znatno mijenjale do 2014. Revidirane integrirane smjernice donesene su 2015. Godine 2018. smjernice za zapošljavanje usklađene su s načelima europskog stupa socijalnih prava koji su u studenome 2017. proglasili Europski parlament, Vijeće i Komisija u cilju provedbe reformi na nacionalnoj razini i pružanja smjernica za ponovnu uspostavu konvergencije u cijeloj Europi, te se 2019. nisu mijenjale. U smjernicama se osim formuliranja područja primjene i smjera usklađivanja politika država članica određuje i osnova preporuka za pojedine zemlje u odgovarajućim područjima. Smjernice za zapošljavanje su zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika predstavljene kao Odluka Vijeća o smjernicama za politike zapošljavanja država članica (II. dio integriranih smjernica).
 Smjernice za politike zapošljavanja država članica izmijenjene su kako bi se uskladio tekst tako da se obuhvate četiri dimenzije Godišnje strategije održivog rasta, a posebno dimenzija održivosti okoliša uzimajući u obzir komunikaciju „Jaka socijalna Europa za pravednu tranziciju” i uključujući UN-ove ciljeve održivog razvoja.
 Revidirane su sljedeće „smjernice za zapošljavanje”:
 Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom
 Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama
 Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
 Smjernica br. 8: Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalnog uključivanja te suzbijanje siromaštva
 2020/0030 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 148. stavak 2.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 1
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 2
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora regija
 3
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Odbora za zapošljavanje
 4
 ,
 budući da:
 (1)Države članice i Unija trebaju raditi na razradi usklađene strategije zapošljavanja te, posebice, na promicanju kvalificirane, obrazovane i prilagodljive radne snage te tržištâ rada koja mogu odgovoriti na gospodarske promjene kako bi se ostvarili ciljevi pune zaposlenosti i društvenog napretka, uravnoteženog rasta i visoke razine zaštite i poboljšanja kvalitete okoliša utvrđenih u članku 3. Ugovora o Europskoj uniji. Države članice smatraju promicanje zapošljavanja pitanjem od zajedničkog interesa te u tom pogledu usklađuju svoje djelovanje u okviru Vijeća, uzimajući u obzir nacionalne prakse povezane s odgovornostima socijalnih partnera.
 (2)Unija treba suzbijati socijalnu isključenost i diskriminaciju te promicati socijalnu pravdu i zaštitu te ravnopravnost žena i muškaraca, međugeneracijsku solidarnost i zaštitu prava djeteta. Pri utvrđivanju i provedbi svojih politika i aktivnosti Unija treba uzeti u obzir zahtjeve povezane s promicanjem visoke razine zapošljavanja, jamstvom dostatne socijalne zaštite, borbom protiv siromaštva i društvene isključenosti te visokom razinom obrazovanja i osposobljavanja, kako je utvrđeno u članku 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.
 (3)U skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) Unija je razvila i provodi instrumente za usklađivanje ekonomskih politika i politika zapošljavanja. U okviru tih instrumenata ove Smjernice za politike zapošljavanja država članica zajedno s općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Unije utvrđenima u Preporuci Vijeća (EU) 2015/1184(
 5
 ) tvore integrirane smjernice. One trebaju usmjeravati provedbu politika u državama članicama i Uniji, odražavajući međuovisnost država članica. Skup usklađenih europskih i nacionalnih politika i reformi koji iz toga proizlazi treba predstavljati primjerenu kombinaciju općih održivih ekonomskih politika i politika zapošljavanja kojima bi se trebali ostvariti pozitivni učinci prelijevanja.
 (4)Smjernice za politike zapošljavanja u skladu su s Paktom o stabilnosti i rastu, postojećim zakonodavstvom Unije i raznim njezinim inicijativama, uključujući Preporuku Vijeća od 22. travnja 2013. o uspostavi Garancije za mlade(
 6
 ), Preporuku Vijeća od 15. veljače 2016. o integriranju dugotrajno nezaposlenih osoba na tržište rada(
 7
 ), Preporuku Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja(
 8
 ), Preporuku Vijeća od 15. ožujka 2018. o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja(
 9
 ), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje(
 10
 ), Preporuku Vijeća od 22. svibnja 2019. o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja(
 11
 ) i Preporuku Vijeća od 8. studenoga 2019. o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti(
 12
 ).
 (5)U okviru europskog semestra različiti se instrumenti kombiniraju unutar krovnog okvira za integrirano multilateralno usklađivanje ekonomskih politika i politika zapošljavanja. Postavivši za ciljeve okolišnu održivost, produktivnost, pravednost i stabilnost, europski semestar obuhvaća načela europskog stupa socijalnih prava, uključujući čvrstu suradnju sa socijalnim partnerima, civilnim društvom i drugim dionicima. U okviru njega podupire se ostvarivanje ciljeva održivog razvoja(
 13
 ). Politike zapošljavanja i ekonomske politike Unije i država članica trebale bi ići ruku pod ruku s prelaskom Europe na klimatski neutralno, okolišno održivo digitalno gospodarstvo, pri čemu bi trebalo poboljšavati konkurentnost, poticati inovacije, promicati socijalnu pravdu i jednake mogućnosti te suzbijati nejednakosti i regionalne razlike.
 (6)Klimatske promjene i izazovi povezani s okolišem, globalizacija, digitalizacija i demografske promjene preobrazit će europska gospodarstva i društva. Unija i njezine države članice trebale bi surađivati na učinkovitom rješavanju pitanja povezanih s tim strukturnim čimbenicima i, prema potrebi, prilagoditi postojeće sustave, imajući u vidu izrazitu međuovisnost gospodarstava, tržišta rada država članica i povezanih politika. Za to je potrebno usklađeno, ambiciozno i učinkovito djelovanje u okviru politika na razini Unije i na nacionalnoj razini, u skladu s UFEU-om i odredbama Unije o gospodarskom upravljanju. Takvim bi političkim djelovanjem trebalo obuhvatiti poticanje održivih ulaganja, obnovljenu obvezu u pogledu strukturnih reformi koje se odvijaju prema odgovarajućem rasporedu i kojima se poboljšavaju produktivnost, socijalna i teritorijalna kohezija, uzlazna konvergencija i izvršavanje fiskalne odgovornosti te povećavaju gospodarski rast i otpornost. U okviru tih politika trebalo bi kombinirati mjere koje se odnose na ponudu i potražnju i pritom voditi računa o njihovu utjecaju na okoliš, zapošljavanje i društvo.
 (7)Europski parlament, Vijeće i Komisija potpisali su Međuinstitucijski proglas o europskom stupu socijalnih prava(
 14
 ). U okviru tog stupa utvrđeno je dvadeset načela i prava kao potpora pravednim tržištima rada i sustavima socijalne skrbi te njihovu dobrom funkcioniranju, koji su razvrstani u tri kategorije: jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost. Ta načela i prava usmjeravaju našu strategiju i omogućuju tranzicije na klimatsku neutralnost i održivost okoliša, digitalizaciju i demografske promjene koje su društveno poštene i pravedne. Stup predstavlja referentni okvir za praćenje uspješnosti država članica u području zapošljavanja i socijalnih pitanja, za poticanje reformi na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini i za postizanje ravnoteže između „socijalnog” i „tržišnog” u današnjem modernom gospodarstvu, među ostalim promicanjem socijalnog gospodarstva.
 (8)Reforme tržišta rada, uključujući reforme nacionalnih mehanizama određivanja plaća, trebale bi slijediti nacionalne prakse socijalnog dijaloga i omogućiti potrebnu priliku za opće razmatranje društveno-ekonomskih pitanja, uključujući poboljšanja u pogledu održivosti, konkurentnosti, inovacija, stvaranja radnih mjesta, politika cjeloživotnog učenja i osposobljavanja, radnih uvjeta, obrazovanja i vještina, javnog zdravlja i stvarnih prihoda.
 (9)Države članice i Unija trebale bi osigurati da su transformacije poštene i socijalno pravedne i pritom snažnije poticati izgradnju uključivog i otpornog društva u kojemu su građani zaštićeni i znaju predviđati promjene i upravljati njima te u kojima mogu aktivno sudjelovati u društvenom i gospodarskom životu. Trebalo bi suzbijati svaki oblik diskriminacije. Trebalo bi osigurati pristup i mogućnosti za sve te smanjiti siromaštvo i socijalnu isključenost (uključujući onu koja se odnosi na djecu), posebno osiguravanjem djelotvornog funkcioniranja tržištâ rada i sustavâ socijalne zaštite te uklanjanjem prepreka obrazovanju, osposobljavanju i sudjelovanju na tržištu rada, uključujući putem ulaganja u rani predškolski odgoj i obrazovanje. U kontekstu društva koje stari posebno je važan pravodoban i jednak pristup povoljnim zdravstvenim uslugama, uključujući prevenciju i promicanje zdravlja. Trebalo bi dodatno ostvariti potencijal osoba s invaliditetom da doprinesu gospodarskom rastu i društvenom razvoju. Usvajanjem novih gospodarskih i poslovnih modela na radnim mjestima u Uniji mijenjaju se i radni odnosi. Države članice trebale bi osigurati da se radnim odnosima koji proizlaze iz novih oblika rada održava i jača europski socijalni model.
 (10)Integrirane smjernice trebale bi biti osnova preporuka za pojedine zemlje koje Vijeće može uputiti državama članicama. Države članice trebale bi u potpunosti iskoristiti Europski socijalni fond plus i ostale fondove Unije, uključujući Fond za pravednu tranziciju i InvestEU, kako bi promicale zapošljavanje, socijalna ulaganja, socijalno uključivanje, dostupnost, mogućnosti dokvalifikacije i prekvalifikacije radnika, cjeloživotno učenje te obrazovanje i osposobljavanje visoke kvalitete i za sve, uključujući digitalnu pismenost i vještine. Iako su integrirane smjernice upućene državama članicama i Uniji, trebalo bi ih provoditi u partnerstvu sa svim nacionalnim, regionalnim i lokalnim tijelima, u bliskoj suradnji s parlamentima, kao i sa socijalnim partnerima te predstavnicima civilnoga društva.
 (11)Odbor za zapošljavanje i Odbor za socijalnu zaštitu trebali bi pratiti kako se odgovarajuće politike provode s obzirom na smjernice za politike zapošljavanja, u skladu sa svojim ovlastima na temelju Ugovora. Ti bi odbori i druga pripremna tijela Vijeća koja su uključena u usklađivanje ekonomskih i socijalnih politika trebali blisko surađivati. Trebalo bi održavati dijalog o politikama između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije, posebice u pogledu smjernica za politike zapošljavanja država članica.
 (12)Provedeno je savjetovanje s Odborom za socijalnu zaštitu,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Donose se smjernice za politike zapošljavanja država članica, kako su navedene u Prilogu. Te su smjernice dio integriranih smjernica.
 Članak 2.
 U svojim politikama zapošljavanja i programima reformi, o kojima izvješćuju u skladu s člankom 148. stavkom 3. UFEU-a, države članice u uzimaju u obzir smjernice navedene u Prilogu.
 Članak 3.
 Ova je Odluka upućena državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL C , , str. .
 (2)
 SL C , , str. .
 (3)
 SL C , , str. .
 (4)
 SL C , , str. .
 (5)
 Preporuka Vijeća (EU) 2015/1184 od 14. srpnja 2015. o općim smjernicama ekonomskih politika država članica i Europske unije (SL L 192, 18.7.2015., str. 27.).
 (6)
 SL C 120, 26.4.2013., str. 1.
 (7)
 SL C 67, 20.2.2016., str. 1.
 (8)
 SL C 484, 24.12.2016., str. 1.
 (9)
 SL C 153, 2.5.2018., str. 1.
 (10)
 SL C 189, 4.6.2018., str. 1.–13.
 (11)
 SL C 189, 5.6.2019., str. 4.–14.
 (12)
 SL C 387, 15.11.2019., str. 1.–8.
 (13)
 Rezolucija UN-a A/RES/70/1.
 (14)
 SL C 428, 13.12.2017., str. 10.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 26.2.2020.
 COM(2020) 70 final
 PRILOG
 PrijedloguODLUKE VIJEĆA
 o smjernicama za politike zapošljavanja država članica
 PRILOG
 Smjernica br. 5: Povećanje potražnje za radnom snagom
 Države članice trebale bi aktivno promicati održivo socijalno tržišno gospodarstvo te olakšavati i poticati ulaganja u stvaranje kvalitetnih radnih mjesta. U tu svrhu trebale bi smanjiti prepreke s kojima se poduzeća susreću pri zapošljavanju, poticati odgovorno poduzetništvo i stvarno samozapošljavanje te, posebice, podupirati osnivanje i rast mikropoduzeća te malih i srednjih poduzeća, među ostalim pristupom financiranju. Države članice trebale bi aktivno promicati razvoj socijalnog gospodarstva, poticati socijalne inovacije i socijalna poduzeća te podupirati te inovativne oblike rada, a pritom trebaju stvarati mogućnosti za kvalitetna radna mjesta i socijalne koristi na lokalnoj razini.
 Porezno opterećenje trebalo bi preusmjeriti s rada na druge izvore oporezivanja kojima se više podupiru zapošljavanje i uključiv rast te koji su pritom usklađeni s klimatskim i okolišnim ciljevima, uzimajući u obzir učinak preraspodjele poreznog sustava te istodobno štiteći prihode potrebne za primjerenu socijalnu zaštitu i rashode kojima se potiče rast.
 Države članice s uspostavljenim nacionalnim mehanizmima za utvrđivanje propisanih minimalnih plaća trebale bi osigurati učinkovito sudjelovanje socijalnih partnera na transparentan i predvidljiv način i tako omogućiti odgovarajuće prilagođavanje plaća promjenama produktivnosti te osigurati pravedne plaće za dostojan životni standard, pri čemu bi posebnu pozornost trebale posvetiti skupinama s nižim i srednjim prihodima radi postizanja uzlazne konvergencije. U okviru tih mehanizama trebali bi se uzeti u obzir gospodarski rezultati u svim regijama i sektorima. Države članice trebale bi promicati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje s ciljem određivanja plaća. Poštujući nacionalne prakse, države članice i socijalni partneri trebali bi osigurati da svi radnici imaju pravo na primjerene i pravedne plaće putem kolektivnih ugovora ili odgovarajućih propisanih minimalnih plaća, uzimajući u obzir njihov učinak na konkurentnost, stvaranje radnih mjesta i siromaštvo unatoč zaposlenju.
 Smjernica br. 6: Poboljšanje ponude radne snage i pristupa zapošljavanju, vještinama i kompetencijama
 U kontekstu tehnoloških, okolišnih i demografskih promjena države članice trebale bi promicati održivost, produktivnost, zapošljivost i ljudski kapital, poticanjem stjecanja relevantnog znanja, vještina i kompetencija tijekom cijelog života kako bi se odgovorilo na sadašnje i buduće potrebe tržišta rada. Države članice trebale bi također prilagoditi svoje sustave obrazovanja i osposobljavanja te u njih ulagati kako bi osigurale visokokvalitetno i uključivo obrazovanje, a među ostalim strukovno obrazovanje i osposobljavanje. Države članice trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima, pružateljima obrazovanja i osposobljavanja, poduzećima i drugim dionicima kako bi se uklonile strukturne slabosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te poboljšale njihova kvaliteta i relevantnost na tržištu rada, a i radi ostvarenja tranzicije u području okoliša. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti izazovima nastavničke struke. U sustavima obrazovanja i osposobljavanja svi bi učenici trebali steći glavne kompetencije, uključujući osnovne i digitalne vještine, te transverzalne kompetencije kako bi se postavili temelji za kasniju prilagodljivost u životu. Države članice trebale bi nastojati osigurati prijenos prava na osposobljavanje pri promjeni radnog mjesta, prema potrebi i putem pojedinačnih računa za učenje. Svima bi trebale pomoći da predviđaju potrebe tržišta rada i bolje im se prilagode, posebno stalnom dokvalifikacijom i prekvalifikacijom, radi podupiranja pravednih i poštenih tranzicija za sve, jačanja socijalnih ishoda, nošenja s pomanjkanjem radne snage i poboljšanja opće otpornosti gospodarstva na šokove.
 Države članice trebale bi poticati jednake mogućnosti za sve uklanjanjem nejednakosti u sustavima obrazovanja i osposobljavanja, među ostalim osiguravanjem pristupa kvalitetnom ranom i predškolskom obrazovanju. Trebale bi podići razine cjelokupnog obrazovanja, smanjiti broj mladih koji rano napuštaju školovanje, povećati pristup tercijarnom obrazovanju, završavanje tercijarnog obrazovanja i sudjelovanje odraslih u kontinuiranom učenju, posebno među polaznicima u nepovoljnom položaju s najmanje kvalifikacija. Uzimajući u obzir nove zahtjeve u digitalnim, zelenim i sve starijim društvima, države članice trebale bi u svojim sustavima strukovnog obrazovanja i osposobljavanja pospješiti učenje kroz rad (uključujući u okviru kvalitetnog i učinkovitog naukovanja) te povećati broj osoba sa svjedodžbom ili diplomom u području znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM), na srednjoj razini strukovnog obrazovanja i osposobljavanja te u tercijarnom obrazovanju. Nadalje, države članice trebale bi povećati relevantnost tercijarnog obrazovanja i istraživanja na tržištu rada, poboljšati praćenje i predviđanje vještina, učiniti vještine vidljivijima i omogućiti bolju usporedbu kvalifikacija, uključujući one stečene u inozemstvu, te povećati mogućnosti za priznavanje i potvrđivanje vještina i kompetencija stečenih izvan formalnog obrazovanja i osposobljavanja. Trebale bi modernizirati i povećati ponudu i pohađanje fleksibilnog kontinuiranog strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. Države članice također bi trebale pomoći niskokvalificiranim odraslim osobama da održe ili unaprijede svoju dugoročnu zapošljivost poboljšanjem pristupa kvalitetnim mogućnostima za učenje i većim iskorištavanjem tih prilika provedbom inicijative o oblicima usavršavanja, uključujući procjenu znanja i vještina, ponudu obrazovanja i osposobljavanja prilagođenu prilikama na tržištu rada te vrednovanje i priznavanje stečenih vještina.
 Države članice trebale bi nezaposlenim i neaktivnim osobama pružiti učinkovitu, pravodobnu, usklađenu i prilagođenu pomoć koja se sastoji od pružanja potpore u traženju posla, osposobljavanju i prekvalifikaciji te pristupa drugim uslugama podrške. Kako bi se znatno smanjila i spriječila dugoročna i strukturna nezaposlenost, trebalo bi provoditi sveobuhvatne strategije koje uključuju detaljne pojedinačne procjene nezaposlenosti. Nezaposlenost mladih i pitanje mladih koji nisu zaposleni, ne obrazuju se i ne osposobljavaju trebalo bi i dalje rješavati sprječavanjem ranog napuštanja školovanja i strukturnim poboljšanjem prelaska iz škole na posao, među ostalim potpunom provedbom Garancije za mlade(
 1
 ).
 Države članice trebale bi nastojati ukloniti prepreke sudjelovanju na tržištu rada i čimbenike koji odvraćaju od sudjelovanja na tržištu rada te osigurati poticaje za sudjelovanje na njemu, posebno za one s niskim prihodima, primatelje drugog dohotka u kućanstvu i one koji su najudaljeniji od tržišta rada. Države članice trebale bi podupirati prilagođeno radno okruženje za osobe s invaliditetom, među ostalim s pomoću ciljane financijske potpore i usluga koje im omogućuju da sudjeluju na tržištu rada i u društvu.
 Države članice trebale bi osigurati rodnu ravnopravnost i veće sudjelovanje žena na tržištu rada, među ostalim osiguravanjem jednakih mogućnosti i napredovanja u karijeri te uklanjanjem prepreka radu na vodećim pozicijama na svim razinama donošenja odluka. Trebalo bi riješiti pitanje rodne razlike u plaćama. Treba osigurati jednaku plaću za jednak rad ili rad jednake vrijednosti te transparentnost plaća. Potrebno je promicati usklađivanje poslovnog, obiteljskog i privatnog života i za žene i muškarce, posebno putem pristupa povoljnoj kvalitetnoj dugoročnoj skrbi te uslugama ranog predškolskog odgoja i obrazovanja. Države članice trebale bi osigurati da se roditeljima i ostalim osobama koje skrbe o drugima omogući pristup primjerenom obiteljskom dopustu i fleksibilnim radnim aranžmanima kako bi ostvarili ravnotežu između poslovnog, obiteljskog i privatnog života te kako bi i žene i muškarci ravnopravno ostvarivali ta prava.
 Smjernica br. 7: Poboljšanje funkcioniranja tržišta rada i djelotvornosti socijalnog dijaloga
 Kako bi države članice iskoristile dinamičnu i produktivnu radnu snagu, nove obrasce rada i poslovne modele, trebale bi surađivati sa socijalnim partnerima na uspostavi pravednih, transparentnih i predvidljivih radnih uvjeta te pritom uravnotežiti prava i obveze. Trebale bi smanjiti i sprječavati segmentaciju tržišta rada, suzbijati neprijavljeni rad i poticati prijelaz na otvorene oblike zapošljavanja. Propisi o zaštiti prava radnika, radno pravo i institucije trebali bi osigurati i prikladno okruženje za zapošljavanje i potrebnu fleksibilnost poslodavaca da se brzo prilagode promjenama u gospodarskom kontekstu te pritom očuvati zdravo, sigurno i dobro prilagođeno radno okruženje za radnike te štititi radnička prava i osigurati socijalnu zaštitu. Trebalo bi sprječavati radne odnose s nesigurnim radnim uvjetima, među ostalim u slučaju radnika koji rade putem platforme, a i borbom protiv zlouporabe nestandardnih ugovora. U slučaju neopravdanog otkaza trebalo bi osigurati pristup djelotvornom i nepristranom rješavanju sporova i pravo na pravnu zaštitu, što uključuje primjerenu naknadu.
 Politikama bi se trebalo nastojati poboljšati i poduprijeti sudjelovanje na tržištu rada, promjene radnog odnosa te usklađivanje s potrebama tržišta rada. Države članice trebale bi djelotvorno poticati i podupirati osobe koje mogu sudjelovati na tržištu rada. Trebale bi poboljšati djelotvornost aktivnih politika tržišta rada tako da ih bolje usmjere, povećaju njihov doseg i područje primjene te ih bolje povežu s potporom dohotku za nezaposlene dok traže posao i na temelju njihovih prava i odgovornosti. Države članice trebale bi nastojati ostvariti djelotvornije i efikasnije javne službe za zapošljavanje osiguravanjem pravodobne i prilagođene pomoći tražiteljima zaposlenja, podupirući potražnju na tržištu rada i upravljanje na temelju rezultata.
 Države članice trebale bi nezaposlenim osobama osigurati primjerenu naknadu za nezaposlenost tijekom razumno dugog razdoblja, u skladu s njihovim doprinosima i nacionalnim pravilima o ispunjavanju uvjeta za primanje naknade. Tim naknadama ne bi se smio destimulirati brz povratak na tržište rada i trebale bi biti popraćene aktivnim politikama tržišta rada.
 Mobilnost učenika/polaznika i radnika trebalo bi podržati na odgovarajući način u cilju povećanja zapošljivosti i vještina te kako bi se iskoristio puni potencijal europskog tržišta rada, a da se pritom osiguraju pravedni uvjeti za sve koji obavljaju prekograničnu djelatnost te snažnija administrativna suradnja nacionalnih uprava u pogledu mobilnih radnika. Trebalo bi ukloniti prepreke mobilnosti u obrazovanju i osposobljavanju, kod strukovnih i osobnih mirovina te priznavanja kvalifikacija, te bi trebalo olakšati priznavanje kvalifikacija. Države članice trebale bi poduzeti mjere kako bi se osiguralo da administrativni postupci nisu nepotrebna prepreka radnicima iz drugih država članica koji se zapošljavaju, uključujući prekogranične radnike. Države članice također bi trebale spriječiti zlouporabu postojećih pravila i pozabaviti se temeljnim uzrocima „odljeva mozgova” iz određenih regija, među ostalim odgovarajućim mjerama regionalnog razvoja.
 Nadovezujući se na postojeće nacionalne prakse i kako bi se ostvarili djelotvorniji socijalni dijalog i bolji društveno-gospodarski ishodi, države članice trebale bi osigurati pravodobno i smisleno sudjelovanje socijalnih partnera u osmišljavanju i provedbi reformi i politika zapošljavanja, socijalnih reformi i politika te, ako je relevantno, gospodarskih reformi i politika, među ostalim potporom povećanju kapaciteta socijalnih partnera. Države članice trebale bi poticati socijalni dijalog i kolektivno pregovaranje. Socijalne partnere trebalo bi poticati da pregovaraju o kolektivnim ugovorima i sklapaju ih u svim područjima koja su im relevantna, poštujući u potpunosti njihovu neovisnost i pravo na zajedničko djelovanje.
 Ako je relevantno i nadovezujući se na postojeće nacionalne prakse, države članice trebale bi uzeti u obzir iskustvo relevantnih organizacija civilnoga društva u vezi sa zapošljavanjem i socijalnim pitanjima.
 Smjernica br. 8: Promicanje jednakih prilika za sve, poticanje socijalnog uključivanja te suzbijanje siromaštva
 Države članice trebale bi promicati uključiva tržišta rada koja su otvorena za sve tako što će uspostaviti učinkovite mjere za borbu protiv svih oblika diskriminacije i za promicanje jednakih mogućnosti za nedovoljno zastupljene skupine na tržištu rada te pritom obratiti dužnu pozornost na regionalnu i teritorijalnu dimenziju. Trebale bi osigurati jednako postupanje u pogledu zapošljavanja, socijalne zaštite, zdravlja i dugoročne skrbi, obrazovanja i pristupa robi i uslugama, bez obzira na rod, rasnu ili etničku pripadnost, vjeru ili uvjerenje, invaliditet, dob ili spolnu orijentaciju.
 Države članice trebale bi osuvremeniti sustave socijalne zaštite radi pružanja odgovarajuće, djelotvorne, učinkovite i održive socijalne zaštite tijekom svih faza ljudskog života, promičući socijalno uključivanje i uzlaznu društvenu mobilnost, potičući sudjelovanje na tržištu rada i rješavajući pitanje nejednakosti, među ostalim osmišljavanjem poreznog sustava i sustava naknada. Nadopunjavanjem univerzalnih pristupa selektivnim pristupima poboljšat će se djelotvornost sustavâ socijalne zaštite. Osuvremenjivanjem sustavâ socijalne zaštite trebale bi se poboljšati njihova dostupnost, kvaliteta, prikladnost i održivost.
 Države članice trebale bi razraditi i integrirati tri sastavnice aktivnog uključivanja: odgovarajuću potporu dohotku, uključiva tržišta rada i pristup kvalitetnim uslugama potpore prilagođenih individualnim potrebama. U okviru sustavâ socijalne zaštite trebale bi osigurati primjerene naknade u obliku minimalnog dohotka za sve osobe koje nemaju dovoljno sredstava i promicati socijalno uključivanje tako da se građane potiče na aktivno sudjelovanje u društvu i na tržištu rada, među ostalim ciljanim socijalnim uslugama.
 Dostupnost povoljnih, pristupačnih i kvalitetnih usluga kao što su rani predškolski odgoj i obrazovanje, izvanškolska skrb, obrazovanje, osposobljavanje, stanovanje, zdravstvene usluge i dugotrajna skrb važan je preduvjet za osiguravanje jednakih mogućnosti. Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti borbi protiv siromaštva i socijalne isključenosti, uključujući siromaštvo unatoč zaposlenju i siromaštvo djece. Države članice trebale bi svima osigurati pristup osnovnim uslugama, među ostalim djeci. Države članice trebale bi osobama kojima je potrebna pomoć ili ranjivim osobama osigurati pristup primjerenim socijalnim stanovima ili pomoći za stanovanje. U vezi s tim uslugama trebalo bi uzeti u obzir konkretne potrebe osoba s invaliditetom, među ostalim pristupačnost. Posebno bi trebalo razmotriti problem beskućništva.
 Države članice trebale bi osigurati pravodoban pristup povoljnoj preventivnoj i kurativnoj zdravstvenoj i dugotrajnoj skrbi dobre kvalitete te pritom osigurati dugoročnu održivost sustava.
 U kontekstu sve duljeg životnog vijeka i demografskih promjena, države članice trebale bi osigurati prikladnost i održivost mirovinskih sustava za radnike i samozaposlene osobe, pružajući jednake mogućnosti za žene i muškarce u kontekstu stjecanja mirovinskih prava, među ostalim sustavima dopunskog mirovinskog osiguranja kako bi se osigurao primjeren dohodak. Mirovinske reforme trebalo bi poduprijeti mjerama za produljenje radnog vijeka, kao što je povećanje efektivne dobne granice za umirovljenje, te bi ih trebalo uključiti u strategije aktivnog starenja. Države članice trebale bi uspostaviti konstruktivan dijalog sa socijalnim partnerima i drugim relevantnim dionicima te omogućiti odgovarajuće postupno uvođenje reformi.
 (1)
 ()
 SL C 120, 26.4.2013., str. 1.


text:
 Biografia
 Gordon Davidson nacque a Brooklyn e studiò ingegneria elettrica alla Cornell University, laureandosi nel 1956. Successivamente ottenne la laurea magistrale in teatro alla Case Western Reserve University nel 1957. Nel 1963 si trasferì a Los Angeles e cominciò a dirigere il gruppo teatrale della UCLA; quattro anni più tardi divenne direttore artistico del Mark Taper Forum, che inaugurò con un allestimento de I diavoli di John Whiting.
 Nel corso della sua carriera diresse oltre quaranta drammi, tra cui Figli di un dio minore nel 1982 e Prima dell'ombra a Broaway nel 1977, che gli valse il Tony Award alla miglior regia di un'opera teatrale. Sotto la sua direzione artistica il Mark Taper Forum vinse il Tony Award per il miglior teatro regionale. Nel corso della sua carriera è stato candidato a sedici Tony Award come regista e produttore.
 Fu sposato con Judith Swiller dal 1959 alla morte e la coppia ebbe due figli: Rachel Davidson Janger ed Adam Davidson.
 Filmografia parziale
 Regista
 Visions – serie TV, 1 episodio (1980)
 Attore
 Will & Grace – serie TV, 1 episodio (2003)
 Note
 Collegamenti esterni
 Studenti della Cornell University
 Registi teatrali statunitensi
 Direttori artistici statunitensi
 Tony Award alla miglior regia di un'opera teatrale


text:
Az alkáliföldfémek a periódusos rendszer 2-es csoportjában (régi rendszer szerinti II.A csoportjában) található elemek. Többnyire szürke színű, kis sűrűségű, puha fémek. A berillium (Be), magnézium (Mg), kalcium (Ca), stroncium (Sr), bárium (Ba) és a rádium (Ra) tartozik ebbe a csoportba. A „föld” régi elnevezés, vízben rosszul oldódó nemfémes anyagokra használták (először csak az oxidok voltak ismertek).
 Tulajdonságaik
 Az alkáliföldfémek kis sűrűségű, viszonylag puha, de az alkálifémeknél keményebb fémek, keménységük a periódusos rendszerben lefelé csökken. Szürke színűek, kivéve a stronciumot, amely sárgás árnyalattal is rendelkezik. Az elektromos áramot jól vezetik, standardpotenciáljuk rendkívül negatív.
 A csoportban lefelé haladva az atomtömegükkel együtt a reakcióképességük is nő. A magnézium kevésbé reakcióképes, mivel felületén – a levegő oxigénjével érintkezve – összefüggő oxidréteg alakul ki, mely megóvja a további oxidációtól. A másik érdekes elem a rádium, mely radioaktív tulajdonságokkal rendelkezik. Az alkáliföldfémek közül külön kell említeni a berilliumot, mely a csoport többi elemétől erősen eltérő fizikai és kémiai tulajdonságokat mutat. Rideg, kemény fém, kevésbé reakcióképes, mint a csoport többi eleme. Kénnel, nitrogénnel, és a berillium kivételével a hidrogénnel is közvetlenül reakcióba lépnek. Vízzel való reakciójuk nem annyira heves, mint az alkálifémek esetében. Ennek során erős bázisokat (alkáli-hidroxidokat) képeznek. Kivétel ez az alól a berillium, mely a vízzel sem reagál, illetve a magnézium csak vízgőzzel, a kalcium pedig csak meleg vízzel lép reakcióba. Halogénekkel ionos sókat képeznek, kivéve a berilliumot, melynek halogenidjeiben kovalens kötés található. Gyorsan oxidálódnak, levegőn egyedül a magnézium állandó a védő oxidrétege miatt. Levegőn történő égésük alkalmával az oxidok mellett nitridek is képződnek.
 Külső elektronhéjukon 2 db s-elektron található, ezek leadásával érik el a stabil, zárt elektronszerkezetet, kétszeres pozitív töltésű kationokat hozva létre. Ezek az elektronok azonban egy teljesen feltöltött s-pályáról kell, hogy távozzanak, másrészt az első elektron távozása után a második leszakításához már jóval nagyobb energia kell, ezért ezek az elemek kevésbé reakcióképesek az alkálifémekhez képest.
 Az alkáliföldfémek fémrácsos anyagok, a berillium és a magnézium hexagonális rácsot, a kalcium és a stroncium lapon középpontos kockarácsot, a bárium és a rádium térben középpontos kockarácsot alkot.
 Fontosabb vegyületeik
 MgO (keserűföld, égetett magnézia): tűzálló, ionos vegyület
 MgCO3·CaCO3 (dolomit)
 CaCO3 (mészkő, márvány, kréta): hevítésével égetett meszet hozunk létre
 égetett mész + víz → mészhidrát (exoterm reakció, mészoltás)
 mészhidrát + víz → mészpép + víz → mésztej (meszelésnél használják) + víz, majd ülepítés → meszes víz (szén-dioxid kimutatására)
 CaSO4·2 H2O (gipsz, máriaüveg)
 CaSO4·1/2 H2O (bolti gipsz, feles gipsz):
 vízzel keverve sűrű szuszpenzió, mely vízben nem oldódik jól
 felveszi a kristályvizét → térfogatnövekedés
 ha túlhevítjük, összes kristályvizét elveszíti → anhidrit
 Ca3(PO4)2 : foszforműtrágyák, foszforgyártás
 Ca(NO3)2 : mész- vagy norvégsalétrom
 CaCl2 : nagyon jó vízfelvevő tulajdonság → kiizzítva szárítószerként használható (CaCl2·6 H2O)
 Lángfestés
 kalcium: téglavörös
 stroncium: bíborvörös
 bárium: fakózöld
 rádium: kárminvörös
 berillium, magnézium: nem festi a lángot
 Jegyzetek


text:
"Come fare l’Europa" è il nome attribuito a un discorso pronunciato a Perugia, il 18 luglio 1948, dal Ministro degli esteri italiano Carlo Sforza, in qualità di rettore dell'Università per stranieri, nel quale l’uomo politico si dichiarò favorevole all'idea di un'Europa federale, da attuarsi per gradi, con la Germania in piano di parità con gli altri Stati.
 Presupposti
 Carlo Sforza proveniva dalla carriera diplomatica, dalla quale si era dimesso con l’avvento del fascismo. Le sue posizioni politiche si erano formate allo scoppio della prima guerra mondiale, quando si collocò nelle file dell'interventismo democratico. La sua visione della guerra era conforme a quella mazziniana e risorgimentale, secondo cui il risveglio delle nazionalità oppresse avrebbe ineluttabilmente portato alla dissoluzione dell'Impero austro-ungarico. Per Sforza, tuttavia, le nazionalità avrebbero dovuto creare un ordinamento federativo europeo ancor più stretto della mazziniana Giovine Europa del 1834.
 Nel 1919 fu nominato per la prima volta Ministro degli Esteri nel Governo Giolitti V. Costretto a emigrare in Francia per le persecuzioni del regime fascista (1927), rafforzò le proprie convinzioni sulla necessità dell'integrazione europea. Nel 1929 il Presidente del Consiglio francese Aristide Briand presentò una proposta di Stati Uniti d'Europa. In una conferenza sul tema alla Fondazione Universitaria di Bruxelles, Sforza si dichiarò favorevole all'eliminazione delle dogane e propose la libera disponibilità delle materie prime e la libera circolazione dei lavoratori all’interno della futura Unione. Nel libro The Makers of Modern Europe (1930) - che in Italia verrà tradotto col titolo di Costruttori e Distruttori - prese però in esame il fallimento della proposta Briand. Questi: «Non aveva abbastanza diffidato delle parole e delle formule che fatalmente erano intorno a lui messe in circolazione. La frase "Stati Uniti d'Europa" è un ostacolo all'idea. L'organizzazione dell'Europa appartiene a quel genere di avvenimenti la cui realizzazione embrionale deve precedere la enunciazione».
 Con l’invasione nazista della Francia, Sforza si trasferì negli Stati Uniti d’America. Intervenne ai lavori del Congresso italo-americano, che si tenne dal 14 al 17 agosto 1942, a Montevideo, presentando un programma in otto punti, che fu approvato dagli oltre 10.000 presenti. Esso comprendeva, tra l’altro, l'adesione dell'Italia a un sistema organizzato di cooperazione e solidarietà internazionale:
 Sforza ebbe la grande occasione di concretizzare i suoi ideali sovranazionali quando fu nominato per la seconda volta Ministro degli Esteri da Alcide De Gasperi che condivideva il suo europeismo. Durante la conferenza europea per l’accettazione del Piano Marshall, tenuta Parigi dal 12 luglio 1947, Sforza prese la parola due volte e, in entrambi i casi, dette al suo discorso un taglio eminentemente europeista.
 Nei mesi immediatamente precedenti al suo intervento all’Università di Perugia aveva presentato una proposta di Unione doganale italo-francese. Nelle sue intenzioni, tale Unione doganale doveva essere il primo embrione di una federazione europea, stante il perdurare dell’occupazione della Germania, da parte delle quattro potenze vincitrici e la salita al potere dei laburisti nel Regno Unito, contrari all’integrazione europea. Le riunioni bilaterali italo-francesi, peraltro, non sembravano giungere a risultati concreti.
 Passi principali del discorso
 In apertura del discorso, Sforza si ritiene lieto di poter parlare di fronte a un consesso culturale e non nelle stanze politiche di Palazzo Madama o di Montecitorio. Di fronte ai presenti, infatti, può esprimere liberamente il proprio pensiero senza vincoli o preoccupazioni di natura politica. Entra poi nel merito ritenendo imminente il sorgere dell'Unione europea.
 Proseguendo, l’oratore esprime il concetto che il progressivo emanciparsi degli Stati Uniti dal tradizionale modo di vivere europeo, costringe gli europei stessi a considerarsi figli di una patria comune. Parimenti la fine del colonialismo, affrettata dalle guerre mondiali, non può che condurre, secondo il ministro, all’unità dell’Europa, quanto meno per interesse.
 L’interesse per un’Unione europea, secondo l’oratore è vantaggioso soprattutto per l’Italia.
 Proseguendo:
 Sforza dichiara di accogliere la soluzione federativa per il futuro dell’Europa, non mancando di far rilevare con orgoglio di italiano che tale soluzione sia stata proposta nel Manifesto di Ventotene dagli oppositori al fascismo ivi confinati.
 Ribadisce inoltre i concetti già sostenuti in passato per quanto riguarda i motivi del fallimento del piano di Aristide Briand concernente gli Stati Uniti d'Europa.
 Sforza ritiene indispensabile, per la pace europea, offrire alla Germania di sedersi su un piano di parità con gli altri paesi in un consesso federale europeo
 Prosegue ancora ribadendo la dannosità delle barriere doganali tra gli Stati del continente e l'indispensabile necessità di eliminarle per la crescita del livello di vita degli europei.
 Conclude infine con una citazione ottimistica, ritenendo che l'integrazione europea sia scritta nel corso della storia.
 Reazioni e conseguenze
 Il discorso di Sforza a Perugia destò particolare impressione in molti ambienti ma in particolare in Francia. Sforza prese la palla al balzo e, il 24 ottobre 1948, inviò un memorandum al governo francese, nel quale confermò la propria opinione che soltanto gli ideali di organica intesa e di interdipendenza europea avrebbero potuto salvare la pace e la democrazia nel mondo; ribadì inoltre: a) la necessità di graduare il processo di unificazione europea, partendo da premesse economiche, per arrivare ad una collaborazione politica; b) auspicò la trasformazione dell'OECE in un organismo permanente dei 16 Stati europei aderenti; c) propose la creazione di una corte di giustizia europea.
 Il 27 ottobre successivo, inviò un secondo memorandum a tutti i paesi dell'OECE, esprimendo gli stessi concetti. Le idee del ministro italiano e quelle espresse da altri uomini politici europei al Congresso europeo dell'Aja (7-11 maggio 1948) furono sintetizzate nel Piano Bevin, che il ministro britannico presentò alle cancellerie europee il 1o dicembre 1948.
 Tale piano concepiva come catalizzatore di tutti i progetti di unione europea la creazione di un Consiglio d'Europa, con funzioni consultive, ma dotato di un segretariato generale. Era nato il primo organismo europeo con il compito di riunire almeno una volta all'anno i governi degli stati aderenti, per discutere in comune dei problemi politici europei. Il 5 maggio 1949, l'Italia fu accolta tra i 10 Stati fondatori del Consiglio d'Europa.
 Ciò indusse il Ministro degli Esteri francese Robert Schuman a rilanciare sul progetto di unione doganale italo-francese proposto da Sforza e, il 9 maggio 1950, rilasciando la Dichiarazione Schuman propose la creazione di una "comunità del carbone e dell'acciaio" con la quale Francia, Italia, paesi del Benelux e Repubblica Federale Tedesca avrebbero messo in comune la gestione di tali risorse strategiche.
 Note
 Bibliografia
 B. Bagnato, Carlo Sforza. Passione e realismo di un diplomatico, in La Politica estera dei Toscani - Ministri degli Esteri nel Novecento, a cura di P.L. Ballini, ed. Polistampa, 2012
 Antonio Varsori, De Gasperi, Nenni, Sforza and the Role in Post-War Italian Foreign Policy, in Power in Europe? Great Britain, France, Italy and Germany in a Postwar World, 1945-1950, a cura di J. Becker, F. Knipping, Berlin-New York, 1986
 B. Vigezzi, De Gasperi, Sforza, la diplomazia italiana e la percezione della politica di potenza dal trattato di pace al Piano Marshall (1947-1950), in Storia contemporanea, IV, 1985, Bologna, Il Mulino,
 Voci correlate
 Storia dell'integrazione europea
 Integrazione europea
 Padri fondatori dell'Unione europea
 Cronologia dell'integrazione europea
 Unione europea
 Europa dei piccoli passi
 Collegamenti esterni
 Testo completo del discorso
 Discorsi di politici italiani
 Discorsi sull'Unione europea
 Discorsi del XX secolo


type: caselaw

text:
 7.11.2016
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 410/27
 Προσφυγή της 21ης Σεπτεμβρίου 2016 – C=Holdings κατά EUIPO – Trademarkers (C=commodore)
 (Υπόθεση T-672/16)
 (2016/C 410/38)
 Γλώσσα του δικογράφου της προσφυγής: η αγγλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγουσα: C=Holdings BV (Oldenzaal, Κάτω Χώρες) (εκπρόσωποι: P. Maeyaert, K. Neefs, δικηγόροι)
 Καθού: Γραφείο Διανοητικής Ιδιοκτησίας της Ευρωπαϊκής Ένωσης (EUIPO)
 Αντίδικος ενώπιον του τμήματος προσφυγών: Trademarkers NV (Αμβέρσα, Βέλγιο)
 Στοιχεία σχετικά με τη διαδικασία ενώπιον του EUIPO
 Δικαιούχος του επίδικου σήματος: Η προσφεύγουσα
 Επίδικο σήμα: Διεθνής καταχώριση με ισχύ στην Ευρωπαϊκή Ένωση εικονιστικού σήματος που περιέχει το λεκτικό στοιχείο «C=commodore» — Υπ’ αριθ. 907 082 διεθνής καταχώριση με ισχύ στην Ευρωπαϊκή Ένωση
 Διαδικασία ενώπιον του EUIPO: Διαδικασία για την κήρυξη ακυρότητας
 Προσβαλλόμενη απόφαση: Απόφαση του τετάρτου τμήματος προσφυγών του EUIPO της 13ης Ιουλίου 2016 στην υπόθεση R 2585/2015-4
 Αιτήματα
 Η προσφεύγουσα ζητεί από το Γενικό Δικαστήριο:
 —
 να ακυρώσει την προσβαλλόμενη απόφαση καθόσον απέρριψε την προσφυγή της προσφεύγουσας και να αναπέμψει την υπόθεση στο τμήμα προσφυγών·
 —
 να καταδικάσει το EUIPO στα δικαστικά έξοδα στα οποία υποβλήθηκε η προσφεύγουσα.
 Προβαλλόμενος λόγος
 —
 Παράβαση των άρθρων 51, παράγραφος 1, στοιχείο α', και 75 του κανονισμού 207/2009.