type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 26.10.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 297/1
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 986/2012 НА СЪВЕТА
 от 22 октомври 2012 година
 за уточняване на обхвата на действие на окончателното антидъмпингово мито, наложено с Регламент (ЕО) No 383/2009 върху вноса на някои видове тел и въжета за ППН с произход от Китайската народна република
 СЪВЕТЪТ НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1225/2009 на Съвета от 30 ноември 2009 г. за защита срещу дъмпингов внос от страни, които не са членки на Европейската общност (1) („основния регламент“), и по-специално член 11, параграф 3 от него,
 като взе предвид предложението, представено от Европейската комисия („Комисията“) след консултации с консултативния комитет,
 като има предвид, че:
 A. ПРОЦЕДУРА
 1. Действащи мерки
 (1)
 С Регламент (ЕО) No 383/2009 (2) („окончателния регламент“) Съветът наложи окончателно антидъмпингово мито върху вноса на тел и въжета за ППН с произход от Китайската народна република („действащите мерки“).
 2. Искане за междинно преразглеждане
 (2)
 Комисията получи искане за частично междинно преразглеждане от ECN Cable Group S.L. („заявителя“), вносител от Испания, съгласно член 11, параграф 3 от основния регламент.
 (3)
 Заявителят настоява за изключването на някои видове тел и въжета за ППН от обхвата на действащите понастоящем антидъмпингови мерки върху вноса на някои видове тел и въжета от нелегирана стомана за предварително и последващо напрягане (тел и въжета за ППН) с произход от Китайската народна република. Продуктът, за който се настоява да бъде изключен, представлява въжета, състоящи се от седем тела от нелегирана стомана, плакирани или поцинковани, с тегловно съдържание на въглерод от 0,6 % или повече, с максимално напречно сечение, превишаващо 3 mm, и отговарящи на международния стандарт IEC 60888 или на Европейския стандарт (на Европейския комитет за стандартизация в областта на електротехниката — Cenelec) UNE-EN 50189 („въжета, използвани като стоманена сърцевина за проводници“).
 (4)
 Заявителят представи prima facie доказателства за това, че основните физически и технически характеристики на продукта, за който се настоява да бъде изключен, се различават в значителна степен от тези на разглеждания продукт, предмет на действащите мерки.
 3. Започване на преразглеждане
 (5)
 Като установи, че съществуват достатъчно доказателства, които обосновават започването на частично междинно преразглеждане, и след консултации с консултативния комитет Комисията обяви чрез известие, публикувано на 4 октомври 2011 г. в Официален вестник на Европейския съюз
 (3) („известието за започване“), започването на частично междинно преразглеждане в съответствие с разпоредбите на член 11, параграф 3 от основния регламент, което е ограничено до проучване на продуктовия обхват.
 4. Разследване в рамките на преразглеждането
 (6)
 Комисията официално уведоми органите на Китайската народна република („засегнатата държава“) и всички други страни, за които е известно, че са засегнати, т.е. известните производители износители в засегнатата държава, потребители и вносители в Съюза, както и производители в Съюза, за започването на разследването в рамките на частичното междинно преразглеждане. На заинтересованите страни беше предоставена възможността да изложат становищата си в писмен вид и да поискат да бъдат изслушани в срока, посочен в известието за започване.
 (7)
 Комисията изпрати въпросници до всички страни, за които е известно, че са засегнати, както и до всички други страни, които заявиха своя интерес в сроковете, посочени в известието за започване.
 (8)
 Отговори на въпросниците бяха получени от заявителя, от двама производители износители от КНР, от дванайсет производители на тел и въжета за ППН от Съюза, от двама производители на проводници за електрически линии от Съюза, от шестима потребители и от двама вносители от Съюза. Предвид обхвата на частичното преразглеждане не беше определен разследван период за целите на настоящото частично преразглеждане.
 (9)
 Комисията изиска и провери цялата информация, счетена за необходима, за да се прецени дали съществува необходимост от изменение на обхвата на съществуващите антидъмпингови мерки, и проведе проверки на място в помещенията на следните дружества:
 —
 ECN Cable Group S.L. Vitoria Gasteiz, Испания,
 —
 Tycsa – Trenzas y Cables de Acero PSC, S.L., Santander, Испания,
 —
 DWK Drahtwerk Köln GmbH, Köln, Германия,
 —
 Nedri Spanstaal, B.V.,Venlo, Нидерландия,
 —
 Gongyi Hengxing Hardware co., Ltd, Henan Province, Китай,
 —
 Solidal Condutores Eléctricos S.A, Esposende, Португалия,
 —
 Tele-fonika Kable Sp. z o.o. S.K.A, Krakow, Полша.
 Б. РАЗГЛЕЖДАН ПРОДУКТ
 (10)
 Разглежданият продукт е същият като определеният в член 1 от окончателния регламент, а именно непокрита тел от нелегирана стомана, поцинкована тел от нелегирана стомана и въжета от нелегирана стомана (покрити или не) с не повече от 18 отделни тела, с тегловно съдържание на въглерод от 0,6 % или повече, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 и ex 7312 10 69 и с произход от Китайската народна република.
 В. РЕЗУЛТАТИ ОТ РАЗСЛЕДВАНЕТО В РАМКИТЕ НА ПРЕРАЗГЛЕЖДАНЕТО
 1. История на досието
 (11)
 Телта и въжетата за предварително и последващо напрягане са направени от стомана с високо съдържание на въглерод и се използват най-вече в строителната промишленост за армиране на бетон, окачващи елементи и вантови мостове. Телта и въжетата за ППН са изработени от валцдрат от стомана.
 (12)
 Съществуват два основни вида тел и въжета за ППН: единият вид се използва за бетонни покрития, които не са галвализирани, а другият вид — за вантови мостове или висящи мостове, които са галванизирани. Галванизираните въжета, използвани за висящите мостове, представляват едва 1 % от общия пазар на тел и въжета за ППН в Съюза. Съответно основните потребители на тел и въжета за ППН са предприятията, работещи в строителната промишленост.
 (13)
 Заявителят е испански производител на проводници за въздушни електрически линии. Видът на продукта, за който заявителят настоява да бъде изключен от определението на продукта, представлява галванизирано въже, което се състои от седем тела и се използва като стоманена сърцевина за проводници за въздушни електрически линии.
 2. Методология
 (14)
 За да може да се прецени дали въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници за въздушни електрически линии, следва да попадат в обхвата на определението на продукта по член 1 от окончателния регламент, беше проверено дали въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, и другите видове тел и въжета за ППН имат едни и същи физически и технически характеристики и крайни предназначения. За целта беше направена оценка и на това доколко взаимозаменяеми са въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници за въздушни електрически линии, и другите видове тел и въжета за ППН, предмет на разглежданите мерки в Съюза.
 (15)
 Заявителят предложи разграничаването на двата вида продукти да бъде направено чрез използването на стандарти. Според заявителя телта и въжетата за ППН, използвани в строителната промишленост, не отговарят на изискванията на международния стандарт IEC 60888 или на Европейския стандарт (на Европейския комитет за стандартизация в областта на електротехниката — Cenelec) UNE-EN 50189. Тези два стандарта се прилагат по отношение на поцинкованата стоманена тел, която трябва да се използва в усуканите електропроводници.
 3. Констатации
 3.1. Физически и технически характеристики
 (16)
 Стандартите, цитирани в заявлението и посочени в съображение 15 по-горе, се използват единствено по отношение на проводници за електрически линии. Съответно производителите от Съюза на тел и въжета за ППН, предназначени за използване в строителната промишленост, не са били запознати с тези стандарти, вследствие на което техните отговори на въпросника показаха разминаване на мненията за това, дали изискванията на тези стандарти са спазени по отношение на галванизираните въжета, състоящи се от седем тела, използвани за висящи мостове.
 (17)
 При разследването беше установено, че повечето физически характеристики/стандартни спецификации на двата разглеждани продукта са поне частично сравними, но беше установено и наличието на една възможна за доказване особена разлика във физическите характеристики — която позволява двата продукта да бъдат ясно разграничени — при сравняване на стандартите, използвани за проводници за въздушни линии, и на стандартите, прилагани по отношение на стоманата за предварително напрягане, използвана в строителната промишленост.
 (18)
 Съгласно стандарт EN 10337 за стомана за предварително напрягане, използвана в строителната промишленост, „диаметърът на централния тел трябва да е поне с 3 % по-голям от диаметъра на външните увити телове“ (точка 7.1.3 от стандарта), докато съгласно стандарта за проводници за въздушни електрически линии (EN 50182) диаметърът на теловете в галванизираното въже, състоящо се от седем тела и използвано като стоманена сърцевина за проводници, е един и същ.
 (19)
 Разликата в дебелината на централния тел може да бъде проверена с помощта на оборудване, което е в състояние да измерва дебелината на теловете. Съответно този вид на продукта може да бъде разграничен от другите видове на разглеждания продукт.
 (20)
 Беше направена консултация със заинтересованите страни и, най-общо казано, беше постигнато съгласие за това, че разграничаването на двата вида на продукта е възможно по описания по-горе начин.
 3.2. Основно крайно предназначение и взаимозаменяемост
 (21)
 Разследването показа също така, че двата вида на продукта имат различни, ясно разграничени приложения и че се използват в два различни промишлени сектора. Телта и въжетата за ППН се използват в строителната промишленост, докато въжетата, за които се настоява да бъдат изключени, се използват като поддържаща сърцевина за проводници за въздушни електрически линии в кабелната промишленост.
 (22)
 Освен това поради различните спецификации на двата вида на продукта не е възможна взаимозаменяемост в приложенията на тел и въжета за ППН и на въжета, използвани като стоманена сърцевина за проводници.
 (23)
 Въз основа на гореизложеното се счита, че са налице съществени разлики в основните физически и технически характеристики на телта и въжетата за ППН и на въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници за въздушни електрически линии, като тези разлики могат да бъдат доказани.
 3.3. Продукт, обхванат от първоначалното разследване
 (24)
 Нито едно от дружествата, съдействали при първоначалното разследване (седем производители от Съюза, седем производители износители от Китайската народна република, четирима несвързани вносители в ЕС и седем потребители), не участва в производството и/или в търговията с въжета, използвани като стоманена сърцевина за проводници. От първоначалното разследване е явно, че по време на провеждането му не е събрана необходимата информация по отношение на въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници.
 (25)
 Поради това изглежда, че макар въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, да не са били изрично изключени, при проведеното в посочения период разследване намерението не е било те да бъдат включени в разглеждания продукт.
 4. Твърдения за възможно заобикаляне на съществуващите мерки
 (26)
 Някои заинтересовани страни изразиха опасения относно евентуално заобикаляне на мерките, в случай че въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, бъдат изключени от обхвата на мерките.
 (27)
 При все това въжетата, състоящи се от седем тела и използвани в проводниците за въздушни електрически линии, се продават без допълнително покритие, докато галванизираните въжета, състоящи се от седем тела и използвани в строежа на мостове, елементи за окачване и вятърни генератори, обикновено са допълнително покрити с полиетилен и намазани с восък или с грес, за да могат да останат в действие 50 или повече години.
 (28)
 По време на разследването беше установено само едно приложение на галванизирана тел и галванизирани въжета за ППН без допълнително покритие — за временната поддръжка на мостовете по време на строителния процес. Това приложение представлява обаче само незначителна част от и така малкия пазар за всички приложения на галванизирана тел и галванизирани въжета за ППН (вж. съображение 12).
 (29)
 Поради това различните видове въжета в повечето случаи са лесно разграничими едно от друго: галванизирани и негалванизирани, а в групата на галванизираните — с допълнително покритие или без допълнително покритие — като това позволява извършването на контрол.
 (30)
 Освен това, за да гарантират качеството на продукта, повечето държави — членки на ЕС, изискват за стандартните/традиционните „приложения на ППН“ национално одобрение за използването на тел и въжета за ППН. Процедурата за одобрение е много подробна и е задължително да се предостави информация за качеството на валцдрата и за неговия доставчик, за производствените съоръжения, използваните машини, лабораторните изпитвания и т.н.
 (31)
 В някои случаи е възможно националната процедура за одобрение — в съответствие с процедурите, действащи в повечето държави — членки на ЕС — да бъде заменена с „приемане на качеството“ или със „специфично за даден проект одобрение“.
 (32)
 И в двата случая обаче независим технически експерт сертифицира, че предназначените за употреба продукти са в съответствие със стандартните спецификации за ППН. Посочените процедури дават допълнителна гаранция срещу всеки евентуален опит за заобикаляне на мерките.
 (33)
 Освен това различните видове на продукта могат да бъдат разграничени при необходимост с помощта на специални измервателни инструменти/оборудване в случаите, когато галванизирани въжета без допълнително покритие следва да бъдат освободени от митница за свободно обращение.
 (34)
 От гореизложеното може да се заключи, че опасността от заобикаляне на мерките е минимална.
 Г. ЗАКЛЮЧЕНИЯ ОТНОСНО ОБХВАТА НА ПРОДУКТА
 (35)
 Изложените по-горе констатации показват, че въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, и другите видове тел и въжета за ППН, предмет на разглежданите мерки, нямат еднакви основни физически и технически характеристики и крайни предназначения. Двата продукта имат различни крайни предназначения, различни целеви пазари и не са взаимозаменяеми. Освен това въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, не са били разследвани при първоначалното разследване. Въз основа на гореизложеното се прави заключението, че въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, и другите видове тел и въжета за ППН са два различни продукта.
 (36)
 Предвид гореизложеното и тъй като може да бъде установено, че въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, могат да бъдат разграничени от разглеждания продукт, те следва да бъдат изключени от обхвата на продукта, предмет на действащите мерки.
 (37)
 Всички заинтересовани страни бяха уведомени за съществените факти и съображения, на базата на които са направени горните изводи. На страните бе даден срок, в който да могат да представят коментари вследствие на това разгласяване. Не бяха получени изявления, които да водят до по-различно заключение.
 Д. ПРИЛАГАНЕ С ОБРАТНА СИЛА
 (38)
 Тъй като настоящата процедура е ограничена до уточняването на обхвата на продукта и тъй като въжетата, използвани като стоманена сърцевина за проводници, не са били обхванати от първоначалното разследване и последвалите антидъмпингови мерки, се счита за целесъобразно констатациите да се прилагат от датата на влизане в сила на окончателния регламент, включително за вноса, облаган с временни мита между 16 ноември 2008 г. и 13 май 2009 г. Комисията не установи извънредна причина, която да изключва прилагането с обратна сила.
 (39)
 Следователно за стоките, които не са обхванати от член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 383/2009, изменен с настоящия регламент, окончателното антидъмпингово мито, платено или осчетоводено съгласно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 383/2009, и окончателно събраните съгласно член 2 от същия регламент временни антидъмпингови мита следва да бъдат възстановени или опростени. Исканията за възстановяване или опрощаване трябва да се отправят към националните митнически органи в съответствие с приложимото митническо законодателство. В случай че сроковете, предвидени в член 236, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 2913/92 на Съвета от 12 октомври 1992 г. относно създаване на Митнически кодекс на Общността (4), са изтекли преди или на 26 октомври 2012 г. или в случай че изтичат в рамките на шест месеца след тази дата, с настоящото те се удължават така, че да изтекат шест месеца след публикуването на настоящия регламент,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 383/2009 се заменя със следното:
 „1. Налага се окончателно антидъмпингово мито върху вноса на непокрита тел от нелегирана стомана, поцинкована тел от нелегирана стомана и въжета от нелегирана стомана (покрити или не) с не повече от 18 отделни тела, с тегловно съдържание на въглерод от 0,6 % или повече, с максимално напречно сечение, надвишаващо 3 mm, понастоящем класирани в кодове по КН ex 7217 10 90, ex 7217 20 90, ex 7312 10 61, ex 7312 10 65 и ex 7312 10 69 (кодове по ТАРИК 7217109010, 7217209010, 7312106111, 7312106191, 7312106511, 7312106591, 7312106911 и 7312106991), с произход от Китайската народна република. Галванизираните (но без всякакво допълнително покритие) въжета, състоящи се от седем тела, в които диаметърът на централния тел е идентичен на диаметъра на който и да е от другите шест тела или е по-голям с по-малко от 3 % от диаметъра на който и да е от другите шест тела, не попадат в обхвата на окончателното антидъмпингово мито.“
 Член 2
 За стоките, които не са обхванати от член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 383/2009, изменен с настоящия регламент, окончателното антидъмпингово мито, платено или осчетоводено съгласно член 1, параграф 1 от Регламент (ЕО) No 383/2009 в първоначалния му вид, и окончателно събраните съгласно член 2 от същия регламент временни антидъмпингови мита се възстановяват или опрощават. Исканията за възстановяване или опрощаване се отправят към националните митнически органи в съответствие с приложимото митническо законодателство. В случай че сроковете, предвидени в член 236, параграф 2 от Регламент (ЕИО) No 2913/92, са изтекли преди или на 26 октомври 2012 г., или в случай че изтичат в рамките на шест месеца след тази дата, те се удължават така, че да изтекат шест месеца след 26 октомври 2012 г.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила в деня след публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Прилага се от 14 май 2009 г.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Люксембург на 22 октомври 2012 година.
 За Съвета
 Председател
 S. ALETRARIS
 (1) ОВ L 343, 22.12.2009 г., стр. 51.
 (2) ОВ L 118, 13.5.2009 г., стр. 1.
 (3) ОВ C 291, 4.10.2011 г., стр. 6.
 (4) ОВ L 302, 19.10.1992 г., стр. 1.


type: wikipedia

text:
No futebol, os esquemas táticos (ou formações) são as formas de um treinador organizar sua equipe dentro de campo. As duas posições são: goleiro (ou guarda-redes em Portugal) e os jogadores de linha. Mas, com o desenrolar da história desse esporte, foram criados vários tipos de posições, e consequentemente, esquemas táticos, alguns mais ofensivos, outros mais defensivos e com diferentes formas de se tornar equilibrado (atacar e defender com a mesma eficiência).
 Ressalta-se, neste ponto, que a dimensão da tática no futebol não se restringe ao posicionamento dos jogadores no campo de jogo. Na literatura científica, aspectos associados a estas referências espaciais situam-se no plano estratégico do jogo. Neste ponto, embora comumente associe-se o termo "esquemas táticos" à disposição dos jogadores no campo de jogo, sugere-se que o conceito de tática vá além desta mera questão espacial. Especificamente, suporta-se na literatura científica que a tática se apresenta como a solução para as tarefas-problema que emergem no jogo. Assim, recomenda-se o termo "plataforma de jogo" para referir-se à disposição espacial dos jogadores e o termo "tática" para referir-se às tomadas de decisão que ocorrem no jogo.
 Todos os esquemas possuem diferenças em sua configuração (principalmente no meio-campo), e também na forma de como cada jogador é orientado. Os esquemas são tipicamente identificados por três números, que indicam o número de jogadores na defesa, meio-campo e ataque, respectivamente.
 O primeiro esquema tático lógico foi o 1-1-8, quando se acreditava que o objetivo do futebol era marcar gols. Hoje em dia, o futebol se preocupa cada vez mais em não sofrer gols, por isso há muito tempo não se vê uma equipe jogando nesse esquema, que começou a perder espaço para o 4-3-3 e 4-4-2, até que foi extinto pelos treinadores e especialistas. Atualmente, os esquemas táticos mais usados são o 3-5-2, 4-2-3-1 ou o 4-1-3-2
 A FIFA reconhece 9 sistemas táticos (4-3-3; 4-4-2; 3-5-2; 3-4-3; 4-2-3-1; 4-5-1; 5-3-2; 4-1-4-1; 4-1-3-2). Os demais são considerados variações destes já existentes. Segundo Carlos Alberto Parreira "os sistemas de jogo não são a coisa mais importante, mas fazem a diferença. Sem o mínimo de organização, não dá para jogar futebol profissional."
 Nomenclatura
 Líbero, 2o volante, meia de ligação, ala, centro-avante fixo, ponta-de-lança são alguns dos termos usados no contexto de formações táticas específicas. O termo centro-avante, por exemplo, gera alguma confusão com o termo atacante: atualmente, centro-avante é o atacante que tem presença de área, que vem de trás para pegar o rebote e que joga entre os zagueiros. Alguns jogam frequentemente de costas para a meta, se tornando uma espécie de pivô no futebol.
 Lista de esquemas táticos
 "Carrossel" ou "Futebol Total"
 É um esquema tático criado pelo treinador holandês Rinus Michels tem como finalidade que cada jogador assuma uma posição no campo aleatoriamente, ou seja sem posição fixa, menos o goleiro, é claro, e é considerado a maior demonstração de futebol total com todos atacando e defendendo.
 Na copa do Mundo na Alemanha em 1974, a Holanda de Johan Cruyff mostrou ao mundo a grande inovação tática, mas caiu perante a Alemanha Ocidental de Franz Beckenbauer perdendo de 2 a 1 na final.
 1-1-8
 O 1-1-8 foi a primeira estratégia que apareceu no futebol. Tem-se registro dela em 1863. Usada até 1871, essa tática continha apenas um homem de defesa e um meio-campista, enquanto formava-se uma linha de oito jogadores de frente para marcar o gol.
 1-2-7
 A tática primeiramente usada no futebol inglês, delegava outros atletas para o meio campo, que atuavam como armadores e/ou volantes para fazer gols.
 2-2-6
 Marcou o período de 1869 a 1891. Tinha maior preocupação com a defesa, com dois backs e dois meias, ainda tinham 6 homens de frente, mas eles tinham funções ofensivas. Eram dois pontas, dois atacantes internos e dois centroavantes.
 2-3-5, ou Pirâmide
 A partir de 1850, a formação adotada por praticamente todo mundo do futebol foi o 2-3-5, conhecida como “Pirâmide”, ou “Sistema Clássico” por ser o esquema tático que vigorava na época em que o futebol começa a ser 'exportado' da Grã-Bretanha para o mundo. Possuía dois zagueiros, três meias ofensivos e cinco atacantes, sendo dois nas pontas, dois segundos atacantes e um centro-avante, o que denota o início da preocupação dos treinadores em povoar a parte central do campo. O esquema 2-3-5 foi muito utilizado até a Copa de 1938.
 3-2-2-3, 3-4-3 ou WM
 Com a mudança na lei de impedimento no fim dos anos 20 (a partir daquele momento um atacante teria de ficar atrás de dois homens de defesa e não de três como era anteriormente) o professor de geometria e treinador do Arsenal Herbert Charpman armou um esquema que mudaria o futebol e seria base de praticamente todas as equipes do mundo. O WM (3-2-2-3 ou até 3-4-3) consistia em três defensores - sendo dois laterais e um zagueiro -, dois meias de arranque, algo como os volantes, e dois enganches ou meias armadores. Na frente, dois pontas e um centroavante, a colocação dos atletas lembrava um W e um M, por isso o nome da formação. Ainda mais interessante foi que nessa estratégia foi colocado um quadrado mágico no meio, não pelos atletas serem excepcionais, e sim por que a forma do meio campo poderia ser mudada de acordo com a necessidade do time, um meia de arranque poderia ir ajudar na armação e vice-versa.
 3-3-3-1
 "Inventado" por El Loco Marcelo Bielsa na boa seleção chilena de 2010, foi uma das bases usadas por Guardiola no Super-Barcelona. O time constava com três defensores, sendo que os dois do lado podem sair para jogar, um volante, dois meias abertos, uma linha de três meias-atacantes e um centroavante fixo.
 3-3-4
 Neste sistema é utilizado dois zagueiros e um dos laterais na defesa. Compondo o meio-campo, outro lateral fica como meio-campo defensivo, enquanto o volante fica como meio-campo central junto a um dos meias-armadores. O outro meia-armador fica como atacante junto com os três atacantes.
 3-4-3
 A sua primeira aparição foi na Copa do Mundo de 1962, na sua defesa existe um líbero que faz a cobertura das jogadas, nos lados do meio-campo, um ala defensivo, e um ponteiro. Além de três atacantes, sendo dois pontas de lança e um centro avante.
 3-5-2
 O terceiro mais utilizado atualmente, possui um meio-campo com dois volantes e dois laterais avançados e sem obrigação de marcar, assim denominados alas. Com dois centro-avantes que recebem bolas cruzadas na área pelos alas.
 O 3-5-2 é um esquema tático com três jogadores na defesa, cinco jogadores no meio-campo e dois jogadores no ataque.
 Este esquema surgiu na Europa, como opção menos defensiva que o 4-4-2. Na defesa, foi adicionado um zagueiro e o último jogador da defesa é conhecido como líbero. Os laterais foram colocados mais à frente, e passaram a ser chamados de alas.
 O líbero tem importância fundamental neste esquema. É ele o jogador que orienta a defesa, desarma adversários e cria as jogadas de ataque. Para este ataque funcionar, o meio-campo deve ter jogadores com capacidade de marcação.
 No lado defensivo do esquema, cada zagueiro fica incumbido de marcar um atacante, enquanto o líbero, que pode se posicionar na frente ou atrás da defesa, "na sobra", auxiliando o setor defensivo. Os meias protegem a entrada da área e os alas cuidam das laterais.
 Luiz Felipe Scolari,vulgo Felipão. usou esse sistema com a Seleção Brasileira de Futebol que sagrou-se Campeã Mundial na Copa de 2002.
 3-5-2 Dinamarquês
 Sepp Pionek, o alemão que treinava a Dinamarca semifinalista da Euro 84 inovou num esquema de três zagueiros que não era defensivo. O líbero saía para o jogo quando o time estava com a posse de bola, chegando a incorporar o meio campo e, em alguns casos, o ataque. O esquema era composto por uma linha de três defensores, no meio campo havia um volante, dois alas, e dois meias armadores; e dois centroavantes um pouco abertos. O sistema foi muito utilizado na Europa nos anos 90.
 3-6-1
 O 3-6-1, é um esquema tático com três jogadores na defesa, dois como volante, dois no meio-campo, um na lateral-direita, um na lateral-esquerda e somente um atacante.
 É uma tática muito rara em partidas de futebol, pois várias equipes já adotaram o 4-4-2, 3-5-2 e 4-5-1.
 No lado ofensivo, ambos os meias e os laterais sobem ao ataque, um volante fecha o meio-campo e o outro fica de sobra na intermediária. No lado defensivo, os laterais e os volantes voltam, e os meias ficam na intermediária de seu clube.
 A formação adotada pelo técnico Roberto Martínez no comando da Seleção Belga de Futebol a partir de 2016, e durante a Copa do Mundo FIFA de 2018, é comumente descrita como 3-6-1, com Courtois no gol; Alderweireld, Kompany e Vertonghen como zagueiros; Meunier na ala direita, De Bruyne e Witsel como volantes, Carrasco na ala esquerda, e Mertens e E. Hazard como meias-armadores; Lukaku completa a formação na posição de centroavante.
 4-1-3-2
 Formação que consiste em atacar, pois é composta por dois pontas-de-lança, um médio ofensivo e ainda dois médios laterais o que faz com que o jogo corra muito pelas alas.
 4-2-3-1
 Um dos esquemas mais utilizados no século XXI. Considerado moderno e eficaz, faz com que a equipe possa se defender e atacar com seis jogadores. É idealmente utilizado em times que possuem jogadores que saibam defender e atacar com precisão e em conjunto. É composto por quatro defensores (dois zagueiros e dois laterais), dois meio-campistas que ajudam na defesa e no ataque, dois meias laterais, um meia-centralizado e um centro-avante que pode ser fixo ou móvel.É ótimo para atacar e defender.
 4-2-4
 O 4-2-4 é composto por 4 defensores (zagueiros), 2 meio-campo e 4 atacantes. Foi um esquema popular nas décadas de 1940 e 50.
 O esquema funciona com os laterais atuando na defesa além dos zagueiros, então os laterais não avançam muito.No meio-campo, só direita e esquerda onde ambos ficam de sobra, pois na área já tem os 4 atacantes, além disso, eles precisam cuidar para impedir um contra-ataque do oponente.
 4-3-3
 O 4-3-3 é conhecido como um esquema tático com quatro jogadores na defesa, três jogadores no meio-campo (com um ou dois volantes) e três jogadores no ataque (dois pontas e um atacante).
 Este esquema foi popular no final da década de 1960 e início da década de 1970, tendo sido usado pela Holanda na Copa de 1974.
 Do lado ofensivo do esquema, os pontas e os laterais sobem para o ataque, acabando por desarmar a defesa adversária --- já que o lateral adversário se vê obrigado a marcar dois jogadores. E, no aspecto defensivo, os três homens de frente auxiliam na marcação dos laterais/volantes adversários.
 O esquema 4-3-3 mostrou-se mais eficiente nas equipes em que os jogadores de ataque, especialmente os que atuavam pelos flancos do campo, eram velozes, dinâmicos e capazes de ajudar na marcação. O fato de o meio-campo, teoricamente, ser composto por três jogadores faz com que a equipe dependa muito de um meia de ligação talentoso, pois se os outros dois homens de meio forem mais marcadores do que armadores, as jogadas de ataque, em sua maioria, dependerão do jogador de criação. No entanto, muitas das equipes que adotam o esquema na atualidade apresentam volantes (também conhecidos como "volantes modernos"), polivalentes, versáteis e capazes de auxiliar na criação de jogadas ofensivas. Ainda no aspecto ofensivo, é muito conhecida a possibilidade de triangulação entre laterais e atacantes que atuem pelos flancos, criando jogadas de grande eficiência se efetuadas com velocidade e inteligência.
 Possui uma variação , o 4-1-2-3, recuando um dos volantes, deixando-o mais fixo, cobrindo assim a flutuabilidade dos laterais, sem expor a defesa.
 4-3-2-1
 4-3-2-1, ou árvore de natal, é considerado uma variação ofensiva do 4-3-3, utilizado principalmente a partir da Copa do Mundo de 2010. A defesa consiste em uma linha de quatro (dois laterais e dois zagueiros), protegida por dois volantes. A linha de meio campo é composta por um meia armador centralizado e dois meia-atacantes pelos flancos, que podem tanto ajudar na marcação (ao compor a linha de meio campo junto dos volantes) como no apoio (ao posicionarem-se como os pontas do esquema 4-3-3), ao lado do centro-avante.
 4-4-2
 O mais utilizado atualmente, começou a ser usado nos anos 70. É o modo 4-4-2
 4-4-2 Inglês
 O 4-4-2 Inglês, criado pelo Sir Alf Ramsey, utilizou como base o 4-2-4 básico, onde os pontas foram recuados e criou os Wingers - o meia de lado que está em praticamente todos os times da Premier League e na seleção inglesa até hoje. O esquema consistia numa linha defensiva de quatro, outra linha de quatro no meio campo, com dois meias abertos, um volante e um central que armava o jogo. Na frente, dois centroavantes fixos -geralmente altos e fortes.
 4-1-4-1
 Um esquema moderno utilizado pela Seleção Brasileira a partir de 2016. Há controvérsias sobre o início do uso desse esquema, com alguns pesquisadores afirmando que o Flamengo de 1981 e a Seleção Brasileira de 1982 já jogavam com esse esquema. Porém, o primeiro uso prático verificado e confirmado foi feito por Vanderlei Luxemburgo quando montou a equipe do Flamengo campeã brasileira de 1992. O técnico não seguiu no comando por divergências com a diretoria. A partir de 2015, técnicos como Tite e Guardiola passaram a utilizar o esquema em seus clubes. A tática consiste em jogar com duas linhas de quatro jogadores, com um volante a frente da zaga e um centro-avante a frente do meio-campo. Na prática, são quatro defensores (sendo dois zagueiros e dois laterais), um volante de transição, dois meio-campistas centrais, dois meio-campistas laterais ou pontas e um centro-avante.
 4-5-1
 O 4-5-1 é um esquema de jogo razoavelmente moderno dentro do mundo do futebol.
 Esse esquema de jogo consiste em utilizar 4 defensores (2 zagueiros centrais e 2 laterais), 5 jogadores de meio-campo e apenas 1 atacante, além do goleiro. Muitas equipes utilizam um desdobramento do 4-5-1, o 4-4-1-1, que ao invés de jogar com uma linha de 5 jogadores no meio-de-campo, utilizam uma linha de 4 jogadores no meio-de-campo e 1 meia-atacante(como atuou Zidane na Copa do Mundo Fifa de 2006).
 Esse esquema permite uma melhor distribuição dos jogadores em campo na marcação, quando o time não tem a bola. Normalmente é usado o sistema de "back line", isto é: todos os jogadores atrás da linha da bola participando diretamente da marcação, às vezes com exceção do atacante.
 Jogar desta forma também permite às equipes uma transição rápida para o ataque. O meio-campo normalmente se distribui com dois jogadores pelos lados e três mais centralizados. Assim, geralmente quando o time retoma a bola, os meio-campistas das pontas encostam no atacante se tornando praticamente pontas. Os outros três meio-campistas saem com a bola e organizam o jogo na tentativa de chegar ao ataque.
 Assim, o sistema ofensivo de jogo se torna praticamente um 4-3-3 à moda antiga, podendo variar a um 3-4-3 com a subida de um lateral. O sistema defensivo varia entre o 4-5-1, o 4-6-0 (quando o atacante entra no "back line") e um 5-4-1 ou 5-5-0 (se um meio-campista voltar para fazer a função de líbero)
 Os melhores exemplos de equipes que atuam ou atuaram no 4-5-1 são a França, Portugal a Itália e a Noruega, cada uma dentro das suas características próprias de sistemas ofensivo e defensivo.
 Uma variação frequente do 4-5-1 se caracteriza por um meio-campo constituído de 2 volantes e 3 meias ofensivos, sendo dois abertos e um centralizado. A seleção brasileira, vencedora da Copa das Confederações 2013, utilizou esse esquema.
 4-6-0
 O 4-6-0 é um esquema tático com quatro defensores, 6 meio-campo e nenhum atacante.
 É usado quando seu time está sendo pressionado pelo adversário no esquema 4-5-1, sendo que o atacante volta ao meio-campo para ajudar a marcação. Uma tática muito nova, foi criada no final dos anos 90. Ainda é pouco usado, pois as equipes usam o 4-5-1 ou o 5-4-1, para táticas muito defensivas. Tática bastante defensiva usada para combater o favoritismo de uma equipa, para reduzir o poderio ofensivo de uma equipa.
 5-3-2
 Uma tática muito defensiva no futebol, que é nova, criada nos anos 90.
 Uma tática usada apenas quando seu time está na defesa para segurar algum resultado. Mas também é usada por alguns clubes quando se tem um jogo difícil de ganhar ou de empatar. Funciona assim: os defensores contam com os laterais, que ficam mais atrás, há o líbero, e mais dois zagueiros. Os meias, todos avançam junto com os atacantes, porém os meias também voltam, os atacantes não.
 5-4-1
 Formação de caráter extremamente defensivo, é constituída por três zagueiros, dois laterais, dois meias-ofensivos/armadores (normalmente), dois volantes e somente um atacante.
 5-5-0
 O 5-5-0 é uma tática com cinco defensores (2 laterais, 2 zagueiros e um líbero) e cinco no meio-campo (2 volantes e três meias), é uma das mais defensivas táticas de uma equipe, uma tática muito usada para segurar o ataque da equipe adversária(quando sua equipe está ganhando uma partida complicada e com o adversário tentando empatar a partida).
 Tudo acontece quando sua equipe está ganhando a partida por um gol de diferença, na tática 5-4-1 e o adversário pressiona para tentar empatar, então o único atacante de sua equipe fica no "back line", isto é, volta para ajudar na marcação no meio-campo, deixando assim de ser atacante.
 Caso sua equipe sofra o empate, aí o treinador terá que mudar o 5-4-1, para o 4-3-3, 3-4-3, 3-3-4 ou até mesmo o 4-2-4.
 5 x 5 irreversível
 Tática adotada pela equipe do Entrerriense FC no Campeonato Carioca na década de 1990.
 Catenaccio
 Barcelona das Américas
 Gioco all'italiana
 Futebol Científico
 Ligações externas
 Esquemas Táticos
 Tácticas de futebol


text:
 Carriera universitaria
 Jackson frequentò il Trinity Valley Community College per un anno prima iscriversi all'Università di Houston. Nella sue due ultime stagioni fu inserito nella formazione ideale della Atlantic Coast Conference.
 Carriera professionistica
 Cincinnati Bengals
 Jackson fu scelto come 24o assoluto nel Draft NFL 2016 dai Cincinnati Bengals. Il 4 settembre 2016, una settimana prima della prima gara stagione si infortunò a un mescolo del petto, venendo inserito in lista infortunati e perdendo tutta la sua annata da rookie.
 Washington Football Team
 Il 16 marzo 2021 Jackson firmò con il Washington Football Team un contratto triennale del valore di 40,5 milioni di dollari.
 Note
 Altri progetti
 Collegamenti esterni


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 12006E/PRO/31
 Eiropas Kopienas dibināšanas Līguma (Konsolidētā versija) - D. Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam pievienotie protokoli - Protokols (Nr.31) par dalībvalstu ārlietām attiecībā uz ārējo robežu šķērsošanu (1997)
 Oficiālais Vēstnesis C 321 E , 29/12/2006 Lpp. 0312 - 0312
 Protokols (Nr.31)par dalībvalstu ārlietām attiecībā uz ārējo robežu šķērsošanu (1997)AUGSTĀS LĪGUMSLĒDZĒJAS PUSES,ņemot vērā to, ka dalībvalstīm jānodrošina efektīvas kontroles pie ārējām robežām, vajadzības gadījumā sadarbībā ar trešām valstīm,IR VIENOJUŠĀS par šādu noteikumu, ko pievieno Eiropas Kopienas dibināšanas līgumam:Līguma IV sadaļas 62. panta 2. punkta a) apakšpunkta noteikumi par pasākumiem attiecībā uz ārējo robežu šķērsošanu neskar dalībvalstu kompetenci rīkot sarunas un slēgt nolīgumus ar trešām valstīm, ja dalībvalstis ievēro Kopienas tiesību aktus un citus attiecīgus starptautiskus nolīgumus.--------------------------------------------------


text:
Takyoni on hypoteettinen hiukkanen, joka kulkee aina valoa nopeammin. Jos sen energia ja liikemäärä ovat reaalisia, sen lepomassa on imaginaarinen. On vaikea tulkita, mitä kompleksinen massa voisi todellisuudessa olla. Takyonin näkemä aika on myös imaginaarinen. Se ei voi koskaan kulkea valoa hitaammin. Teorian mukaan sen nopeus myös lisääntyy, kun energia vähenee.
 Nimitys takyoni tulee kreikan sanasta ταχύς (takhys), ’nopea’, johon on liitetty yleinen alkeishiukkasten nimissä esiintyvä sananloppu -oni.
 Takyonien tutkimus
 Takyonin olemassaolon esitti ensimmäisen kerran saksalainen fyysikko Arnold Sommerfeld vuonna 1904. Termi takyoni on kuitenkin peräisin Gerald Feinbergiltä, joka ensimmäisenä käytti sanaa tachyon hypoteettisista, valoa nopeammista hiukkaista.
 Takyonit olivat fyysikoiden kiinnostuksen aiheina 1960–1970-luvuilla, mutta mielenkiinto niihin loppui kokeellisen näytön puuttuessa. Ajateltiin myös, että ne rikkoisivat kausaliteettia. Tästä huolimatta takyonit ovat yhä jonkin verran fyysikoiden tutkimuksen kohteena. Jotkin säieteoriat sisältävät takyoneja. Lisäksi takyoneista ollaan kiinnostuneita kvanttioptiikan ja tunneloitumisen yhteydessä.
 Takyoni populaarikulttuurissa
 Takyoni tunnetaan lähinnä Star Trekin, The Flashin ja Babylon 5:n kaltaisista tieteissarjoista, joissa niitä tyypillisesti käytetään selittämään nykytieteelle tuntemattomia tai mahdottomia ilmiöitä kuten aikamatkustusta. Takyonit esiintyvät myös Alan Mooren palkitussa Watchmen-sarjakuvassa.
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Alkeishiukkaset


text:
X is een nummer van de Amerikaanse band Jonas Brothers uit 2020, met een Spaanstalige bijdrage van de Colombiaanse zangeres Karol G.
 Het zomerse nummer werd in diverse landen een hit. In de Amerikaanse Billboard Hot 100 werd een bescheiden 33e positie gehaald. In de Nederlandse Top 40 haalde het nummer de 9e positie, en in de Vlaamse Ultratop 50 de 19e.
 Single uit 2020
 Nummer van Jonas Brothers
 Nummer van Karol G


text:
 11/Sv. 089
 HR
 Službeni list Europske unije
 157
 22008D0128(01)
 L 025/35
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 05.12.2008.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 128/2008
 od 5. prosinca 2008.
 o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 119/2008 od 7. studenoga 2008. (1)
 (2)
 Direktivu Komisije 2008/65/EZ od 27. lipnja 2008. o izmjeni Direktive 91/439/EEZ o vozačkim dozvolama treba unijeti u Sporazum (2),
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U točku 24.a (Direktiva Vijeća 91/439/EEZ) u Prilogu XIII. Sporazumu dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32008 L 0065: Direktiva Komisije 2008/65/EZ od 27. lipnja 2008. (SL L 168, 28.6.2008., str. 36.).”
 Članak 2.
 Tekst Direktive 2008/65/EZ na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuje u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojan je.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 6. prosinca 2008., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a (3).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 5. prosinca 2008.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 H.S.H. Prinz Nikolaus von LIECHTENSTEIN
 (1) SL L 339, 18.12.2008., str. 110.
 (2) SL L 168, 28.6.2008., str. 36.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
 13.5.2019
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 124/32
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2019/724 НА КОМИСИЯТА
 от 10 май 2019 година
 за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 по отношение на определянето на държавите членки докладчици и държавите членки съдокладчици за активните вещества глифосат, ламбда-цихалотрин, имазамокс и пендиметалин и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012 по отношение на възможността група държави членки да изпълняват съвместно ролята на държава членка докладчик
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (1), и по-специално член 19 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 на Комисията (2) извършването на оценка на дадено активно вещество за целите на процедурата по подновяване се възлага на държава членка докладчик и на държава членка съдокладчик. Като се има предвид, че сроковете на одобренията на активните вещества глифосат, ламбда-цихалотрин, имазамокс и пендиметалин изтичат в периода 1 януари 2022 г. — 31 декември 2024 г., а извършването на оценка на тези вещества все още не е възложено на държава членка докладчик или на държава членка съдокладчик, е целесъобразно да се пристъпи към такова възлагане.
 (2)
 Възлагането следва да се извърши по такъв начин, че да се постигне баланс при разпределението на отговорностите и работата между държавите членки.
 (3)
 В изключителни случаи е възможно очакваното работно натоварване и сложността, свързани с оценката на конкретно активно вещество, да надвишават капацитета на една-единствена държава членка, действаща като докладчик, подпомагана от една-единствена държава членка съдокладчик. В тези случаи може да е обосновано допълнително разпределяне на работното натоварване и обединяване на експертния опит на няколко държави членки чрез определяне на група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик. Поради това следва да се поясни, че е възможно ролята на държава членка докладчик да се изпълнява съвместно от група държави членки. В този случай не е необходимо да се определя държава членка съдокладчик. Съответно, когато няколко държави членки съвместно изпълняват ролята на държава членка докладчик, те следва да се споразумеят помежду си за реда и условията на организация на работата. В този контекст оценката на активното вещество глифосат следва да бъде възложена на група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик.
 (4)
 За имазамокс оценката следва да бъде възложена на Гърция в качеството ѝ на държава членка докладчик и на Италия в качеството ѝ на държава членка съдокладчик.
 (5)
 За пендиметалин оценката следва да бъде възложена на Швеция в качеството ѝ на държава членка докладчик и на Нидерландия в качеството ѝ на държава членка съдокладчик.
 (6)
 Също така се счита за необходимо да се промени — със съгласието на съответните държави членки — държавата членка, определена за докладчик за активното вещество ламбда-цихалотрин, като се запази балансът при разпределението на отговорностите и работата между държавите членки. Оценката на ламбда-цихалотрин за целите на процедурата по подновяване следва да се възложи на Гърция в качеството ѝ на държава членка докладчик, без да се променя държавата членка съдокладчик, а именно Франция.
 (7)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012 на Комисията (3) се урежда изпълнението на процедурата по подновяване по отношение на активните вещества в съответствие с Регламент (ЕО) No 1107/2009.
 (8)
 В Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012 се предвижда заявленията и впоследствие подадените допълнителни документи да бъдат обработвани и подлагани на оценка от една държава членка в качеството ѝ на държава членка докладчик, подпомагана от друга държава членка, действаща като държава членка съдокладчик. Следва обаче ясно да се определят процедурните условия за горепосочените изключителни случаи, в които оценката се възлага на група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик в съответствие с Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012. Тази група следва съвместно да изпълнява ролята, отредена на държавата членка докладчик съгласно Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012.
 (9)
 По отношение на процедурата по подновяване следва ясно да бъде посочена възможността да се изискват такси и тарифи в съответствие с член 74 от Регламент (ЕО) No 1107/2009.
 (10)
 Поради това регламенти за изпълнение (ЕС) No 686/2012 и (ЕС) 844/2012 следва да бъдат съответно изменени.
 (11)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Изменения на Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012
 Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 се изменя, както следва:
 1)
 Член 1 се заменя със следното:
 „Член 1
 За целите на процедурата по подновяване оценката на всяко активно вещество, посочено в първата колона на приложението, се разпределя или на държавата членка докладчик, посочена във втората колона на същото приложение, и на държавата членка съдокладчик, посочена в третата колона на същото приложение, или, когато е приложимо, на група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик, посочена в четвъртата колона на същото приложение. В последния случай не се определя съдокладчик.“
 2)
 Приложението се изменя в съответствие с приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Изменения на Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012
 Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012 се изменя, както следва:
 1)
 В член 1 параграф 1 се изменя, както следва:
 а)
 първата алинея се заменя със следното:
 „Без да се засягат разпоредбите на четвъртата алинея, заявление за подновяване на одобрение на активно вещество се подава от производителя на активното вещество до докладващата държава членка, посочена във втората колона на приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 на Комисията (*1), и до съдокладващата държава членка, посочена в третата колона на същото приложение, или до всяка от държавите членки в групата държави членки, действащи съвместно като докладваща държава членка, посочена в четвъртата колона на същото приложение, не по-късно от три години преди изтичане на срока на одобрението.
 (*1) Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 на Комисията от 26 юли 2012 г. за възлагане на държавите членки на извършването на оценка на активните вещества за целите на процедурата по подновяване (ОВ L 200, 27.7.2012 г., стр. 5).“;"
 б)
 добавят се следните четвърта, пета и шеста алинея:
 „Когато група държави членки съвместно изпълняват ролята на докладваща държава членка, посочена в четвъртата колона на приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012, не се определя съдокладваща държава членка. В този случай всички позовавания на „докладващата държава членка“ в настоящия регламент се считат за позовавания на „групата държави членки, действащи съвместно като докладваща държава членка“.
 Преди изтичането на срока за подаване на заявлението държавите членки, действащи съвместно като докладваща държава членка, се договарят за разпределението на всички задачи и на работното натоварване.
 Държавите членки, които са част от групата държави членки, действащи съвместно като докладваща държава членка, се стремят да постигнат консенсус по време на оценяването.“
 2)
 В член 11, параграф 2 буква з) се заменя със следния текст:
 „з)
 точките, по които съдокладващата държава членка не е съгласна с оценката на докладващата държава членка, когато е налице такова несъгласие, или, когато е приложимо, точките, по които не е постигнато съгласие в рамките на групата държави членки, действащи съвместно като докладваща държава членка.“
 3)
 Вмъква се следният член 13а:
 „Член 13а
 Такси и тарифи
 Държавите членки могат да изискват плащането на такси и тарифи в съответствие с член 74 от Регламент (ЕО) No 1107/2009, за да си възстановяват разходите, свързани с извършена от тях дейност в обхвата на настоящия регламент.“
 Член 3
 Влизане в сила
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 10 май 2019 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 на Комисията от 26 юли 2012 г. за възлагане на държавите членки на извършването на оценка на активните вещества за целите на процедурата по подновяване (ОВ L 200, 27.7.2012 г., стр. 5).
 (3) Регламент за изпълнение (ЕС) No 844/2012 на Комисията от 18 септември 2012 г. за определяне на разпоредбите, необходими за изпълнението на процедурата по подновяване по отношение на активните вещества в съответствие с Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита (ОВ L 252, 19.9.2012 г., стр. 26).
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 686/2012 се изменя, както следва:
 1)
 в част Б се добавя четвърта колона със следното наименование:
 „Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)“;
 2)
 част В се изменя, както следва:
 а)
 добавя се четвърта колона със следното наименование: „Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)“;
 б)
 след вписването за гераниол се добавя следното вписване:
 Активно вещество
 Държава членка докладчик
 Държава членка съдокладчик
 Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)
 „Глифосат
 FR, HU, NL, SE“
 в)
 след вписването за Helicoverpa armigera nucleopolyhedrovirus (HearNPV) се добавя следното вписване:
 Активно вещество
 Държава членка докладчик
 Държава членка съдокладчик
 Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)
 „Имазамокс
 EL
 IT“
 г)
 вписването за активното вещество ламбда-цихалотрин се заменя със следното:
 Активно вещество
 Държава членка докладчик
 Държава членка съдокладчик
 Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)
 „Ламбда-цихалотрин
 EL
 FR“
 д)
 след вписването за Paecilomyces fumosoroseus щам Fe9901 се добавя следното вписване:
 Активно вещество
 Държава членка докладчик
 Държава членка съдокладчик
 Група държави членки, действащи съвместно като държава членка докладчик (по азбучен ред на националния език)
 „Пендиметалин
 SE
 NL“


text:
Phineas Nigellus Black poznatiji kao Phineas Nigellus, imaginaran je lik iz romana J. K. Rowling. Praprapradjed Siriusa Blacka, Nigellus je smatran najgorim ravnateljem kojeg je Hogwarts ikad imao. Njegov portret nalazi se u ravnateljevom uredu među ostalim portretima bivših ravnatelja i ravnateljica.
 Kao i ostali portreti Nigellus pomaže trenutačnom ravnatelju. Ne uživa u tome. Nikad se nije slagao sa svojim praprapraunukom, s mladim ljudima, a vjerojatno i s ljudima uopće, no spoznaja o Sirusovoj smrti, smrti posljednjeg muškog Blacka pogodila ga je ili zbog emocionalnih ili zbog nasljednih veza. On je zajedno s Ginny Weasley kritizirao neke Harryjeve postupke u 5. knjizi.
 Još jedan njegov portret nalazi se u obiteljskoj kući Black, i kao i svi portreti u čarobnjačkom svijetu može se kretati među portretima. U 5. knjizi Harry koristi sobu gdje se Nigellusov portret nalazi, a on mu je prenosio Dumbledoreove poruke.
 Nigellusovo obiteljsko stablo
 Black, Phineas Nigellus
 en:Harry Potter universe#Blood purity
 fr:Univers de Harry Potter#Ordre du Phénix
 no:Ansatte ved Galtvort høyere skole for hekseri og trolldom#Finius Persillius
 sv:Familjen Black#Phineas Nigellus Black


type: other

text:
51/B. §196 (1) Az önkormányzatnak az egyes adótörvények és más kapcsolódó törvények, valamint a Nemzeti Adó- és Vámhivatalról szóló 2010. évi CXXII. törvény módosításáról szóló 2016. évi LXVI. törvénnyel beiktatott 7. § g) pontot első alkalommal a 2017. január 1-jén hatályban lévő adórendeleti szabályokra kell alkalmaznia.
 3.197 vagyoni értékű jog: vagyoni értékű jog: a kezelői jog, a vagyonkezelői jog, a tartós földhasználat, a haszonélvezet, a használat joga – ideértve a külföldiek ingatlanhasználati jogát is –, a földhasználat és a lakásbérlet,
 5.198 épület: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény szerinti olyan építmény vagy annak azon része, amely a környező külső tértől szerkezeti elemekkel részben vagy egészben mesterségesen kialakított, elválasztott teret alkot és ezzel az állandó vagy időszakos tartózkodás, illetve használat feltételeit biztosítja, ideértve az olyan önálló létesítményt is, amely részben vagy teljes belmagasságával a környező csatlakozó terepszint alatt van;
 6.199 épületrész: az épület önálló rendeltetésű, a szabadból vagy az épület közös közlekedőjéből nyíló önálló bejárattal ellátott helyisége vagy helyiség-csoportja, amely a 8., a 20., a 45. és 47. pontokban foglaltak szerint azzal felel meg lakásnak, üdülőnek, kereskedelmi egységnek, egyéb nem lakás céljára szolgáló épületnek, hogy az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként nem szerepel;
 7.200 tulajdonos: az ingatlan tulajdonosa az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban tulajdonosként szerepel. Amennyiben az ingatlan tulajdonjogának átruházására irányuló szerződést az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, a szerző felet kell tulajdonosnak tekinteni. Újonnan létrehozott építmény tulajdonjogának – a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőző – átruházása esetén a szerződés ingatlanügyi hatósághoz történő benyújtását követően a szerző felet a használatbavételi engedély jogerőre emelkedésének időpontjától kell tulajdonosnak tekinteni. Egyéb módon történő tulajdonszerzés esetére a Polgári Törvénykönyv vonatkozó szabályai az irányadók;
 8.201 lakás: a lakások és helyiségek bérletére, valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény 91/A. §-a 1–6. pontjában foglaltak alapján ilyennek minősülő és az ingatlan-nyilvántartásban lakóház, lakóépület, lakás, kastély, villa, udvarház megnevezéssel nyilvántartott, vagy ilyenként feltüntetésre váró ingatlan;
 9.202 hasznos alapterület: a teljes alapterületnek olyan része, ahol a belmagasság legalább 1,90 m. A teljes alapterületbe a lakáshoz, üdülőhöz tartozó kiegészítő helyiségek, melléképületek, melléképületrészek kivételével valamennyi helyiség összegzett alapterülete, valamint a többszintes lakrészek belső lépcsőjének egy szinten számított vízszintes vetülete is beletartozik. Az építményhez tartozó fedett és három oldalról zárt külső tartózkodók (lodzsa, fedett és oldalt zárt erkélyek), és a fedett terasz, tornác alapterületének 50%-a tartozik a teljes alapterületbe. A lakások esetében a pinceszinten (a csatlakozó terepszint alatt) kialakított helyiségek alapterületének 70%-át kell a teljes alapterületbe számítani.
 10.203 kiegészítő helyiség: a lakáshoz, üdülőhöz tartozó, jellegénél és kialakításánál fogva csak tárolásra alkalmas padlás, pince, ide nem értve a gépjárműtárolót;
 11.204 nem lakáscélú épület: az az épület, épületrész, amely nem minősül a 8. pont szerinti lakásnak;
 12.205 építmény megszűnése: ha az építményt lebontják, vagy megsemmisül,
 13. korrigált forgalmi érték: az illetékekről szóló törvény206 alkalmazásával megállapított forgalmi érték 50%-a,
 14.207 erdő: az ingatlan-nyilvántartásban erdő művelési ágban nyilvántartott földterület, továbbá az a földterület, amelyet az Országos Erdőállomány Adattárban erdőként tartanak nyilván;
 16.208 telek: az épülettel, épületrésszel be nem épített földterület, ide nem értve
 g)209 a halgazdálkodásról és a hal védelméről szóló törvény szerinti víztározó területét,
 17.210 termőföld: az ingatlan-nyilvántartásban szántó, szőlő, gyümölcsös, kert, rét, legelő (gyep), nádas, fásított terület, halastó művelési ágban nyilvántartott földrészlet;
 19.211 termék-előállító üzem: az az állandó jellegű üzleti létesítmény (épület, műtárgy), amelyet az elhelyezésére szolgáló telek utáni adó alanya saját termék előállítására vagy saját termék előállításával összefüggő célra (ideértve különösen a saját előállítású termék tárolását, szállítását, kiszolgálását, a termeléshez kapcsolódó irányító, kiszolgáló tevékenységeket) használ;
 20.212 üdülő: az ingatlan-nyilvántartásban üdülőként (üdülőépület, hétvégi ház, apartman, nyaraló, csónakház) feltüntetett vagy ilyenként feltüntetésre váró építmény;
 21. állandó lakos, aki a lakcímbejelentés szabályai szerint213 nyilvántartásba vett lakóhellyel, tartózkodási hellyel rendelkezik az önkormányzat illetékességi területén,
 22.214 nettó árbevétel:
 a)215 a számviteli törvényben meghatározott értékesítés nettó árbevétele (egyszeres könyvvitelt vezető vállalkozó esetében: a pénzügyileg rendezett nettó árbevétel és a nem pénzben kiegyenlített értékesítés nettó árbevételének együttes összege), csökkentve a jogdíjból származó, árbevételként elszámolt ellenértékkel, a jövedéki adó fizetésére kötelezett vállalkozó esetében az adóhatósággal elszámolt – az egyéb szolgáltatások értékeként, illetve az egyéb ráfordítások között kimutatott – jövedéki adó összegével, továbbá az egyéb ráfordítások között kimutatott, az adóhatósággal elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadóról szóló törvény szerinti alkoholos ital utáni népegészségügyi termékadó összegével, feltéve, ha az így elszámolt regisztrációs adó, energiaadó, népegészségügyi termékadó összege az értékesítés nettó árbevételét növelte, valamint a külön jogszabály szerinti felszolgálási díj árbevételként elszámolt összegével, a b)-h) alpontokban foglalt eltérésekkel,
 b)216 a hitelintézeteknél és pénzügyi vállalkozásoknál: a kapott kamatok és kamatjellegű bevételek csökkentve a fizetett kamatokkal és kamatjellegű ráfordításokkal és a pénzügyi lízingbe adott eszköz beszerzési értékével, azzal, hogy e beszerzési értékre tekintettel az adóalap nem csökkenthető, növelve az egyéb pénzügyi szolgáltatás bevételeivel, a befektetési szolgáltatások bevételeivel és a nem pénzügyi és befektetési szolgáltatás bevételével. Fedezeti ügyletek esetén az alapügylet (fedezett tétel) nyereségének/veszteségének és az ahhoz tartozó fedezeti ügylet veszteségének/nyereségének nyereségjellegű különbözete tartozik a nettó árbevételbe. A számviteli törvény szerinti kereskedési célú származékos ügyletek esetében azok eredményének összevont különbözete tartozik a nettó árbevételbe, ha az nyereségjellegű,
 h)217 a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás esetén, a kisadózó vállalkozások tételes adójáról és a kisvállalati adóról szóló törvény szerinti kisadózó vállalkozás bevétele;
 23.218 háziorvos, védőnő vállalkozó: az a vállalkozó, aki/amely – gazdálkodó szervezetként vagy egyéni vállalkozóként – külön jogszabály alapján háziorvosi, házi gyermekorvosi, fogorvosi alapellátási vagy védőnői tevékenységet végez és nettó árbevételének legalább 80%-a e tevékenység (tevékenységek) végzésére vonatkozó, az Országos Egészségbiztosítási Pénztárral kötött finanszírozási szerződés alapján az Egészségbiztosítási Alapból származik;
 24.219 építőipari tevékenység: a Gazdasági Tevékenységek Egységes Osztályozási Rendszere 2008. január 1-jétől hatályos (TEÁOR'08) besorolása szerint a 41–43. ágazatokba sorolt tevékenységek összessége;
 25.220 alapkutatás, alkalmazott kutatás, kísérleti fejlesztés közvetlen költsége: a társasági adóról és az osztalékadóról szóló 1996. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tao tv.) 4. § 32. pontja szerinti saját tevékenységi körben megvalósított K+F tevékenység közvetlen költsége;
 26.221 vállalkozó: a gazdasági tevékenységet saját nevében és kockázatára haszonszerzés céljából, üzletszerűen végző
 a) a személyi jövedelemadóról szóló törvényben222 meghatározott egyéni vállalkozó,
 b)223 a személyi jövedelemadóról szóló törvényben meghatározott mezőgazdasági őstermelő, feltéve, hogy őstermelői tevékenységéből származó bevétele az adóévben a 600 000 forintot meghaladja,
 d)224 egyéni cég, egyéb szervezet, ideértve azt is, ha azok felszámolás vagy végelszámolás alatt állnak;
 28.225 szálláshely: egész éven át vagy csak időszakosan, üzletszerűen működtetett olyan létesítmény, amely éjszakai elszállásolásra és tartózkodásra szolgál,
 29.226 szállásdíj: a szálláshely általános forgalmi adóval csökkentett ára a kötelező reggeli és egyéb szolgáltatások nélkül,
 30.227 vendégéjszaka: vendégként eltöltött — éjszakát is magában foglaló vagy így elszámolt — legfeljebb 24 óra,
 31.228 telephely: a) az adóalany olyan állandó üzleti létesítménye – függetlenül a használat jogcímétől –, ahol részben vagy egészben iparűzési tevékenységet folytat, azzal, hogy a telephely kifejezés magában foglalja különösen a gyárat, az üzemet, a műhelyt, a raktárt, a bányát, a kőolaj- vagy földgázkutat, a vízkutat, a szélerőművet (szélkereket), az irodát, a fiókot, a képviseletet, a termőföldet, a hasznosított (bérbe vagy lízingbe adott) ingatlant, az ellenszolgáltatás fejében igénybe vehető közutat, vasúti pályát;
 b)229 azon távközlési tevékenységet végző vállalkozó esetén, amelynek
 ba)230 az adóévben a számviteli törvény szerinti nettó árbevétele legalább 75%-ban vezeték nélküli távközlési tevékenységből [TEÁOR'08 61.2] származik (vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó)
 c)231 a villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyes, továbbá a földgázellátásról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes esetén azon önkormányzat illetékességi területe, ahol villamos energia vagy földgáz értékesítése, illetve a villamos energia vagy földgáz elosztása a végső fogyasztó, a végső felhasználó (a továbbiakban együttesen: a végső fogyasztó) részére történik, feltéve, hogy a villamosenergia-kereskedő, a földgázkereskedő, a villamos energia egyetemes szolgáltató, a földgáz egyetemes szolgáltató, illetve a villamosenergia elosztó hálózati engedélyes, a földgázelosztói engedélyes adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételének legalább 75%-a közvetlenül a végső fogyasztónak történő értékesítésből, illetve a végső fogyasztó számára történő elosztásból származik;
 d)232 a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetén a kezelt vagyonba tartozó hasznosított ingatlan;
 32.233 alvállalkozói teljesítések értéke: az adóalany által továbbadott (számlázott) olyan alvállalkozói teljesítés értéke, amelynek végzése során az adóalany mind megrendelőjével, mind alvállalkozójával a Polgári Törvénykönyv (Ptk.) szerinti – írásban kötött – vállalkozási szerződéses kapcsolatban áll. Ide értendő annak a – közvetített szolgáltatásnak nem minősülő – szolgáltatásnak az ellenértéke is, amelyet az adóalany az általa értékesített új (a használatbavételi engedély jogerőre emelkedését megelőzően vagy azt követően első ízben értékesített) lakás előállításához a Ptk. szerinti, írásban megkötött vállalkozási szerződés alapján vesz igénybe. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
 33.234 szociális intézmény: a szociális ellátásokról szóló törvényben meghatározott személyes szociális gondoskodást nyújtó szervezet, vállalkozás,
 34.235 beszerző, értékesítő szövetkezet: az a szövetkezet, amelynek nettó árbevétele legalább 95%-ban tagjai részére történő értékesítésből vagy tagjai termékeinek értékesítéséből származik;
 35.236 közszolgáltató szervezet: a Magyar Posta Zrt., a Magyar Rádió Zrt., a Magyar Televízió Zrt., a Duna Televízió Zrt., a Magyar Távirati Iroda Zrt., a Diákhitel Központ Zrt., a Tartalékgazdálkodási Kht., illetve annak tevékenységét folytató nonprofit gazdasági társaság. Közszolgáltató szervezet továbbá a vasúti pályahálózatot üzemeltető feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a vasúti pályahálózat működtetéséből származik, valamint a helyi- és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedési szolgáltatást nyújtó feltéve, ha nettó árbevétele legalább 55%-ban a tömegközlekedési szolgáltatás nyújtásából származik;
 36.237 eladott áruk beszerzési értéke: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt és változatlan formában eladott anyagoknak, áruknak – a számvitelről szóló törvény szerint az eladott áruk beszerzési értékeként elszámolt – bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi árubeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett árukészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett árukészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az eladott áruk beszerzési értékét az az érték, amellyel az adóalany a 37. pont szerint anyagköltségként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
 37.238 anyagköltség: a kettős könyvvitelt vezető vállalkozások esetében a vásárolt anyagoknak – a számvitelről szóló törvény szerint – anyagköltségként elszámolt bekerülési (beszerzési) értéke. Az egyszeres könyvvitelt, valamint – a személyi jövedelemadóról szóló törvény hatálya alá tartozó – pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozók esetében a tárgyévi anyagbeszerzésre fordított kiadás, csökkentve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti záró értékével, növelve a kifizetett anyagkészlet leltár szerinti nyitó értékével. Csökkenti az anyagköltséget a saját vállalkozásában végzett beruházáshoz felhasznált anyagok bekerülési (beszerzési) értéke, továbbá az az érték, amellyel az adóalany a 36. pont szerint az eladott áruk beszerzési értékeként, a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítés értékeként, a 40. pont szerint közvetített szolgáltatások értékeként nettó árbevételét csökkentette,
 38.239 anyag, áru: a számvitelről szóló törvény240 szerinti vásárolt készletekből az anyagok, az áruk,
 39.241 az egyszerűsített vállalkozói adónak a számviteli törvény hatálya alá nem tartozó alanya esetében nettó árbevétel: a 22. pont i) alpontja szerinti nettó árbevétel, eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség: a 36. és a 37. pontokban foglalt, pénzforgalmi nyilvántartást vezető vállalkozókra meghatározott eladott áruk beszerzési értéke és anyagköltség,
 40.242 közvetített szolgáltatások értéke: az adóalany által saját nevében vásárolt és a harmadik személlyel (a megrendelővel) írásban kötött szerződés alapján, a szerződésben rögzített módon részben vagy egészben, de változatlan formában továbbértékesített (továbbszámlázott) szolgáltatás értéke. Közvetített szolgáltatásnál az adóalany vevője és nyújtója is a szolgáltatásnak, az adóalany a vásárolt szolgáltatást részben vagy egészben közvetíti úgy, hogy a megrendelővel kötött szerződésből a közvetítés lehetősége, a számlából a közvetítés ténye, vagyis az, hogy az adóalany nemcsak a saját, hanem az általa vásárolt szolgáltatást is értékesíti változatlan formában, de nem feltétlenül változatlan áron, egyértelműen megállapítható. Az e pont szerinti értékkel az adóalany akkor csökkentheti a nettó árbevételét, ha azzal a 22. pont a) alpontja szerint jogdíjként, a 36. pont szerint eladott áruk beszerzési értékeként, a 37. pont szerint anyagköltségként vagy a 32. pont szerint alvállalkozói teljesítések értékeként nettó árbevételét nem csökkentette;
 41.243 székhely: belföldi szervezet esetében az alapszabályában (alapító okiratában), a cégbejegyzésben (bírósági nyilvántartásban), az egyéni vállalkozó esetében az egyéni vállalkozók nyilvántartásában ekként feltüntetett hely, a magánszemélyek esetében az állandó lakóhely. A külföldi székhelyű vállalkozás magyarországi fióktelepe vonatkozásában a székhely alatt a cégbejegyzésben a fióktelep helyeként megjelölt helyet, a bizalmi vagyonkezelésbe adott vagyon esetében a bizalmi vagyonkezelő székhelyét, lakóhelyét kell érteni;
 42.244 saját vállalkozásban végzett beruházás: a számviteli törvény szerinti tárgyi eszköznek minősülő eszközök saját vállalkozásban végzett megvalósítása, létesítése, bővítése, rendeltetésének megváltoztatása, átalakítása, élettartamának növelése, eredeti állagának helyreállítását szolgáló felújítása – ide nem értve a tárgyi eszköz folyamatos, zavartalan, biztonságos üzemeltetését szolgáló javítási, karbantartási munkákat, továbbá az erdőnevelési, erdőfenntartási, erdőfelújítási munkákat – akkor is, ha az adóalany kizárólag a beruházás megvalósításához szükséges anyagot biztosítja,
 43.245 építési tilalom: az épített környezet alakításáról és védelméről szóló törvény alapján elrendelt változtatási, telekalakítási, illetőleg építési tilalom,
 44.246 helyi és helyközi menetrendszerinti tömegközlekedés: a díjfizetés ellenében bárki által igénybe vehető menetrendszerinti személyszállító járatokkal lebonyolított közlekedés,.
 45.247 kereskedelmi egység: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján kereskedelmi üzletnek, boltnak, abc-nek, üzletháznak, játékteremnek, csárdának, bisztrónak, borozónak, sörözőnek, büfének, cukrászdának, kávézónak, kávéháznak, teaháznak, fagylaltozónak, étteremnek, vendéglőnek, presszónak, irodának, műteremnek, szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak, rendelőnek, kórháznak, szanatóriumnak, gyógyszertárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
 46.248 szállásépület: az a kereskedelmi egység, mely szálláshely-szolgáltatás nyújtására alkalmas, így különösen az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján szállodának, hotelnek, panziónak, fogadónak, motelnek, szállónak, vendégháznak, vadászháznak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész;
 47.249 egyéb nem lakás céljára szolgáló épület: az ingatlan-nyilvántartási bejegyzés alapján garázsnak, gépjárműtárolónak, raktárnak, üvegháznak, műhelynek, szerviznek, üzemnek, üzemcsarnoknak, pincének, présháznak, hűtőháznak, gyárnak minősülő vagy ilyenként feltüntetésre váró épület, épületrész, továbbá a melléképület és a melléképületrész;
 48.250 a lakáshoz, üdülőhöz tartozó gépjárműtároló: a lakóépületben lévő épületrész, vagy a lakóépület elhelyezésére szolgáló telken álló épület, amely kialakításánál fogva gépjármű tárolására alkalmas, függetlenül attól, hogy az épület vagy az épületrész az ingatlan-nyilvántartásban önálló ingatlanként szerepel;
 49.251 vagyoni értékű jog jogosítottja: az ingatlanon fennálló vagyoni értékű jog jogosítottja az a személy vagy szervezet, aki/amely az ingatlan-nyilvántartásban a vagyoni értékű jog jogosítottjaként feltüntetésre került. Amennyiben az ingatlant terhelő vagyoni értékű jog alapításáról szóló okiratot az ingatlanügyi hatósághoz benyújtották – melynek tényét az ingatlanügyi hatóság széljegyezte –, az okiratban megjelölt, jogszerzésre feljogosított személyt vagy szervezetet kell a vagyoni értékű jog jogosítottjának tekinteni;
 50.252 melléképület, melléképületrész: a lakás, az üdülő elhelyezésére szolgáló telken lévő és a lakás, üdülő szokásos használatához szükséges, de huzamos emberi tartózkodásra részben és ideiglenesen sem szolgáló, tüzelő, lom, szerszám, kerékpár, babakocsi tárolására szolgáló épület vagy épületrész, ide nem értve a gépjárműtárolót. A többlakásos lakóépületben lévő lakás esetén a lakástulajdonhoz tartozó, 5 m2 hasznos alapterületet meg nem haladó, lomok, szerszámok, tüzelő tárolására szolgáló helyiség, feltéve, hogy az az épületen belül, de a lakástól elkülönítve helyezkedik el, valamint lakóépületben az osztatlan közös tulajdonban lévő közlekedő és tároló-helyiség, akkor, ha azt a tulajdonközösség közösen használja;
 51.253 jogdíj:
 55–59.257
 60.258 lakóépület: olyan épület, amelynek hasznos alapterülete legalább 50 százalékát lakások hasznos alapterülete teszi ki.
 61.259 külföldön létesített telephelyen végzett tevékenységből származó adóalaprész: az iparűzési adóalapnak az a része, amely a 3. számú melléklet – tevékenységre leginkább jellemző – 1.1 vagy 1.2 vagy 2.1 vagy 2.3 pontja alkalmazásával a külföldön létesített telephelyre, telephelyekre jut, azzal, hogy a 3. számú mellékletben említett település, települések kifejezések alatt a külföldön létesített telephelyet, telephelyeket is érteni kell. Ha a vállalkozó adóévet megelőző teljes adóévi adóalapja a 100 millió forintot meghaladta, csak a 3. számú melléklet 2.1 pontja vagy 2.3 pontja szerinti módszer alkalmazható,
 62.260 építőipari tevékenységet folytató vállalkozó: az a vállalkozó, akinek (amelynek) az adóévben a számviteli törvény szerinti értékesítés nettó árbevétele és az adóév utolsó napján készletre vett befejezetlen termelés, félkésztermék, késztermék értékének együttes összege legalább 75%-ban építőipari tevékenységből [52. § 24. pont] származik,
 63.261 távközlési tevékenységet végző vállalkozó: a TEÁOR'08 szerint a 61. ágazatba sorolt tevékenységet (távközlési tevékenység) végző azon vállalkozó, amelynek az adóévet megelőző adóévi számviteli törvény szerinti nettó árbevételéből legalább 75% távközlési tevékenységből származik,
 64.262 előfizető: az elektronikus hírközlésről szóló törvény szerinti előfizető.
 65.263 nemzetközi számviteli standardok: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
 66.264 IFRS-ek: a számvitelről szóló törvény szerinti azonos elnevezésű fogalom;
 67.265 anyag az IFRS-ek szerint beszámolót készítő vállalkozó esetén: IAS 2 Készletek című standard 6. bekezdés c) pontja szerinti készlet.
 VIII. FEJEZET266
 FÜGGELÉK267
 Melléket az 1990. évi C. törvény 39. §-ához268
 1.269 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az iparűzési adóalapja (a továbbiakban: adóalap) nem haladta meg a 100 millió forintot, a következő 1.1., 1.2. vagy 2.1. pont szerinti adóalap-megosztási módszer valamelyikét köteles alkalmazni.
 1.1.270 Személyi jellegű ráfordítással arányos megosztás módszere
 1.2.271 Eszközérték arányos megosztás módszere:
 2.1.272 Az a vállalkozó, akinek a tárgyévet megelőző teljes adóévben az adóalapja meghaladta a 100 millió forintot, köteles a következő adóalap megosztási módszert alkalmazni.
 2.2.273 A villamos energiáról szóló törvény szerinti egyetemes szolgáltató, villamosenergia-kereskedő és villamos energia elosztó hálózati engedélyese, továbbá a földgázellátásról szóló törvény274 szerinti egyetemes szolgáltató, földgázkereskedő és földgázelosztói engedélyes végső fogyasztó részére történő villamos energia, földgáz értékesítése, illetve villamos energia vagy földgáz elosztása esetén – a melléklet 1. és 2.1. pontjában foglaltaktól eltérően – a helyi iparűzési adó alapját [39. § (1) bek.]:
 a)275 egyetemes szolgáltató, villamosenergia- vagy földgázkereskedő esetén az önkormányzat illetékességi területén végső fogyasztó részére eladott villamos energia vagy földgáz értékesítéséből származó számviteli törvény szerinti nettó árbevételnek a villamos energia vagy földgáz végső fogyasztók részére történő értékesítéséből származó összes számviteli törvény szerinti nettó árbevételben képviselt arányában,
 2.3.276 Az építőipari tevékenységet folytató vállalkozó [52. § 62.] – döntésétől függően, az 1.1., 1.2., 2.1. pontokban foglaltaktól eltérően – adóalapját következők szerint is megoszthatja:
 2.4.1.277 A vezeték nélküli távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a Melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között következők szerint köteles megosztani:
 2.4.2.278 A vezetékes távközlési tevékenységet végző vállalkozó – a 3. számú melléklet 1. és 2.1. pontjától eltérően – a helyi iparűzési adóalapját a székhelye, telephelye szerinti települések között a vezetékes távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője részére nyújtott szolgáltatás helyének címe, valamint – ha a vállalkozó vezeték nélküli távközlési szolgáltatást is nyújt – a vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője számlázási címe alapján a településen az adóév első napján, a vezetékes vagy vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetők számának az összes, vezetékes és vezeték nélküli távközlési szolgáltatást igénybe vevő előfizetője adóév első napja szerinti számában képviselt aránya szerint osztja meg.
 5.279 Az adóalap-megosztásra vonatkozó számításokat – a kerekítés általános szabályai alapulvételével – hat tizedesjegy pontossággal kell elvégezni.
 7.280 Az 1.1, 1.2, 2.1 pontok szerinti megosztási módszerek közül nem lehet azt alkalmazni, amelyik a székhely vagy valamelyik telephely szerinti település esetén nulla forint települési adóalapot eredményezne.
 8.281 Amennyiben a vállalkozónak a székhely szerinti településen kívül legalább egy telephelye van és az adóalapot az 1.1. vagy 2.1. pont szerint kell megosztani, akkor a magánszemély vállalkozó, illetve nem magánszemély vállalkozó esetén az ügyvezető, ügyvezetők után figyelembe veendő személyi jellegű ráfordítás legalább 10%-át a székhely szerinti településhez kell kimutatni.
 9.282 Az 1.2 pont szerinti megosztási módszer nem alkalmazható, ha a székhely szerinti településen eszközérték nem mutatható ki.
 196 Az 51/B. §-t a 2016: LXVI. törvény 90. §-a iktatta be.
 197 Az 52. § 3. pontja az 1999: XCIX. törvény 145. §-ával megállapított szöveg.
 198 Az 52. § 5. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 199 Az 52. § 6. pontja a 2013: CC. törvény 116. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 200 Az 52. § 7. pontja a 2008: LXXXI. törvény 64. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 7. pontja szerint módosított szöveg.
 201 Az 52. § 8. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 202 Az 52. § 9. pontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (1) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 7. pontja, a 2013: CC. törvény 117. § 8. pontja szerint módosított szöveg.
 203 Az 52. § 10. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított szöveg. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 204 Az 52. § 11. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (1) bekezdése iktatta be.
 205 Az 52. § 12. pontja az 1999: XCIX. törvény 210. §-a, a 2013: CC. törvény 117. § 2. pontja szerint módosított szöveg.
 206 Lásd az 1990: XCIII. törvényt.
 207 Az 52. § 14. pontját a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 8. pontja hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (3) bekezdése iktatta be.
 208 Az 52. § 16. pontja a 2013: CCXXXVI. törvény 180. §-ával megállapított szöveg.
 209 Az 52. § 16. pont g) alpontja a 2015: CLXXXVII. törvény 55. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
 210 Az 52. § 17. pontját a 2002: XLII. törvény 309. (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2011: CLVI. törvény 179. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 116. § (4) bekezdésével megállapított szöveg.
 211 Az 52. § 19. pontját a 2010: XC. törvény 24. §-a hatályon kívül helyezte, újonnan a 2013: CC. törvény 116. § (5) bekezdése iktatta be.
 212 Az 52. § 20. pontja a 2007: CXXVI. törvény 142. § (1) bekezdésével megállapított és a 2013: CC. törvény 117. § 1. pontja szerint módosított szöveg.
 213 Lásd az 1992: LXVI. törvényt.
 214 Az 52. § 22. pontja a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
 215 Az 52. § 22. pont a) alpontja a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (1) bekezdésével megállapított, a 2016: LXVI. törvény 93. § (2) bekezdés 4. pontja szerint módosított szöveg.
 216 Az 52. § 22. pont b) alpontja a 2012: CLXXVIII. törvény 166. § 4. pontja szerint módosított szöveg.
 217 Az 52. § 22. pont h) alpontját a 2012: CXLVII. törvény 33. § (2) bekezdése iktatta be.
 218 Az 52. § 23. pontját újonnan a 2012: CLXXVIII. törvény 165. § (2) bekezdése iktatta be, újból hatályon kívül helyezte a 2013: CXXXIII. törvény 30. §-a, újonnan a 2015: LXXXI. törvény 37. §-a iktatta be.
 219 Az 52. § 24. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2003: XCI. törvény 126. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 220 Az 52. § 25. pontját az 1997: CIX. törvény 26. §-ának (3) bekezdése hatályon kívül helyezte, újonnan a 2009: LXXVII. törvény 67. § (1) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított, a 2012: CLXXVIII. törvény 167. § 3. pontja szerint módosított szöveg.
 221 Az 52. § 26. pontja a 2002: XLII. törvény 155. §-ával megállapított szöveg, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
 222 Lásd az 1995: CXVII. törvényt.
 223 Az 52. § 26. pontjának b) alpontja a 2003: XCI. törvény 217. § (1) bekezdése szerint módosított szöveg.
 224 Az 52. § 26. pont d) pontja a 2009: CXVI. törvény 38. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 225 Az 52. § 28. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
 226 Az 52. § 29. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
 227 Az 52. § 30. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
 228 Az 52. § 31. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 142. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 229 Az 52. § 31. pont b) alpontja a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 230 Az 52. § 31. pont b) pont ba) alpontja a 2013: CC. törvény 116. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
 231 Az 52. § 31. pont c) alpontja a 2009: LXXVII. törvény 67. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 232 Az 52. § 31. pont d) alpontját a 2014: XV. törvény 52. § (2) bekezdése iktatta be.
 233 Az 52. § 32. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
 234 Az 52. § 33. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta a szövegbe.
 235 Az 52. § 34. pontját újonnan a 2014: LXXIV. törvény 146. § (2) bekezdése iktatta be.
 236 Az 52. § 35. pontját az 1992: LXXVI. törvény 19. §-a iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
 237 Az 52. § 36. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 7. pontja szerint módosított szöveg.
 238 Az 52. § 37. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdésével megállapított, a 2011: CLVI. törvény 180. § (2) bekezdés 8. pontja szerint módosított szöveg.
 239 Az 52. § 38. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg. A 38. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
 240 Lásd a 2000: C. törvényt.
 241 Az 52. § 39. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, a 2000: CXIII. törvény 280. §-a hatályon kívül helyezte; újonnan a 2003: XVIII. törvény 4. §-a iktatta a szövegbe. Ez utóbbi módosító törvény 11. §-a alapján a rendelkezést 2003. január 1-jétől kell alkalmazni. A 39. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
 242 Az 52. § 40. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2011: CLVI. törvény 179. §-ával megállapított szöveg.
 243 Az 52. § 41. pontját az 1997: CIX. törvény 20. § (6) bekezdése iktatta be, szövege a 2014: XV. törvény 52. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 244 Az 52. § 42. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be. A 42. pontot a 2005: CXIX. törvény 192. § (3) bekezdése hatályon kívül helyezte volna 2008. január 1. napjával; a 2006: LXI. törvény 236. §-a alapján nem veszti hatályát.
 245 Az 52. § 43. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövegét újonnan a 2000: CXIII. törvény 146. § (2) bekezdése állapította meg.
 246 Az 52. § 44. pontját az 1999: XCIX. törvény 145. §-a iktatta be, szövege a 2001: L. törvény 79. § (4) bekezdése, a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 9. pontja szerint módosított szöveg.
 247 Az 52. § 45. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 248 Az 52. § 46. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 249 Az 52. § 47. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 250 Az 52. § 48. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 251 Az 52. § 49. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 252 Az 52. § 50. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 253 Az 52. § 51. pontját a 2016: LXVI. törvény 91. § (3) bekezdése iktatta be.
 254 Az 52. § 52. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
 255 Az 52. § 53. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
 256 Az 52. § 54. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be, hatályon kívül helyezte a 2011: CLVI. törvény 180. § (1) bekezdés 10. pontja.
 257 Az 52. § 55–59. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezések 2009. január 1. napján léptek volna hatályba. Az 52. § 55–59. pontját az Alkotmánybíróság a 155/2008. (XII. 17.) AB határozatának 2. pontjával megsemmisítette.
 258 Az 52. § 60. pontját a 2007: CXXVI. törvény 142. § (3) bekezdése iktatta be. E módosító törvény – 2008: LXVIII. törvény 17. § (1) bekezdésével megállapított – 378. § (2) bekezdése alapján a rendelkezés 2009. január 1. napján lépett hatályba.
 259 Az 52. § 61. pontját a 2009: CXVI. törvény 38. § (2) bekezdése iktatta be, szövege a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 260 Az 52. § 62. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
 261 Az 52. § 63. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
 262 Az 52. § 64. pontját a 2010: CXXIII. törvény – 2010: CLIII. törvény 76. §-ával megállapított – 122. § (3) bekezdése iktatta be.
 263 Az 52. § 65. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
 264 Az 52. § 66. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
 265 Az 52. § 67. pontját a 2015: CLXXVIII. törvény 16. § (2) bekezdése iktatta be.
 266 A VIII. Fejezetet (53. §) a 2014: LXXIV. törvény 147. §-a iktatta be.
 267 A Függeléket a 2007: LXXXII. törvény 2. §-ának 67. pontja hatályon kívül helyezte.
 268 A mellékletet az 1992: LXXVI. törvény 20. § (1) bekezdése iktatta be, szövege az 1999: XCIX. törvény 211. §-ával megállapított és a 2000: CXIII. törvény 280. §-a szerint módosított szöveg.
 269 A melléklet 1. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
 270 A melléklet 1.1. pontjának negyedik mondatát a 2002: XLII. törvény 309. § (2) bekezdése iktatta be, e módosító törvény 309. § (1) bekezdése alapján a módosított rendelkezést 2003. január 1. napjától kell alkalmazni.
 271 A melléklet 1.2. pontja a 2001: LXXIV. törvény 162. § (4) bekezdésével megállapított, a 2005: CXIX. törvény 191. §-a, a 2007: CXXVI. törvény 437. §-a szerint módosított szöveg.
 272 A melléklet eredeti 2. pontjának számozását 2.1. pontra változtatta a 2004: CI. törvény 155. §-a.
 273 A melléklet 2.2. pontját a 2004: CI. törvény 155. §-a iktatta be, szövege a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdésével megállapított, bevezető szövegrésze a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd ez utóbbi módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
 274 Lásd a 2008: XL. törvényt.
 275 A melléklet 2.2. pontjának a) alpontja a 2008: LXXXI. törvény 223. §-a szerint módosított szöveg; alkalmazására lásd e módosító törvény 276. § (4)–(5) bekezdését.
 276 A melléklet 2.3. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
 277 A melléklet 2.4.1. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be, szövege a 2013: CC. törvény 119. §-ával megállapított szöveg.
 278 A melléklet 2.4.2. alpontját a 2010: CXXIII. törvény 123. §-a iktatta be.
 279 A melléklet 5. pontja a 2004: CI. törvény 155. §-ával megállapított szöveg.
 280 A melléklet újabb 6. pontját a 2007: CXXVI. törvény 143. § (1) bekezdése iktatta be, számozását a 2008: LXXXI. törvény 222. §-a 7. pontra változtatta.
 281 A melléklet 8. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.
 282 A melléklet 9. pontját a 2010: CXXIII. törvény iktatta be.