type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 16.5.2019
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 128/23
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 131/2017
 z dnia 7 lipca 2017 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG [2019/738]
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym („Porozumienie EOG”), w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 W Porozumieniu EOG należy uwzględnić rozporządzenie Komisji (UE) 2017/542 z dnia 22 marca 2017 r. zmieniające rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1272/2008 w sprawie klasyfikacji, oznakowania i pakowania substancji i mieszanin poprzez dodanie załącznika w sprawie zharmonizowanych informacji związanych z pomocą w nagłych przypadkach zagrożenia zdrowia (1).
 (2)
 Należy zatem odpowiednio zmienić załącznik II do Porozumienia EOG,
 PRZYJMUJE NINIEJSZĄ DECYZJĘ:
 Artykuł 1
 W pkt 12zze (rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 1272/2008) w rozdziale XV załącznika II do Porozumienia EOG dodaje się tiret w brzmieniu:
 —
 „—
 32017 R 0542: rozporządzeniem Komisji (UE) 2017/542 z dnia 22 marca 2017 r. (Dz.U. L 78 z 23.3.2017, s. 1).”.
 Artykuł 2
 Teksty rozporządzenia (UE) 2017/542 w języku islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 8 lipca 2017 r. pod warunkiem dokonania wszystkich notyfikacji przewidzianych w art. 103 ust. 1 Porozumienia EOG (*1).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 7 lipca 2017 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Sabine MONAUNI
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 78 z 23.3.2017, s. 1.
 (*1) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


type: wikipedia

text:
Dlíodóir, leabharlannaí, bailitheoir ceoil agus staraí Éireannach ab ea Séamas Ó hArgadáin nó James Hardiman; (t. 1782- 13 Samhain 1855). In 1820 foilsíodh, ar a chostas féin, a mhórshaothar, Stair Chathair agus Chontae na Gaillimhe.
 Saol
 Rugadh an Argadánach timpeall na bliana 1782 i gContae Mhaigh Eo, áit a raibh eastát beag ag a athair is cosúil. Ní heol cár cuireadh oideachas air. Bhí aistrithe go Gaillimh ag an teaghlach agus siopa ag an athair ann.
 Sa bhliain 1811, chuaigh sé ag obair i gCaisleán Átha Cliath mar fhochoimisinéir in Oifig na dTaifead Poiblí. 19 bliain a chaith sé ann (1811-1830).
 Fuair an Argadánach oiliúint an dlíodóra. Cháiligh sé mar aturnae sa bhliain 1815 agus b'fhéidir níos mó ná 30 bliain air ag an am.
 B'í an leabhar Stair Chathair agus Chontae na Gaillimhe, a fhoilsigh an Argadánach sa bhliain 1820, ba mhó a thuill clú don Argadánach. Tá an leabhar ar fáil anseo ar an Idirlíon. Chruinnigh sé go leor eile, mar shampla, ‘A Collection of Lyrical Compositions consisting of Songs, Jacobite Relics, etc., in the Irish Language; By the most celebrated Bards of the Province of Munster during the Eighteenth Century’.
 Nuair a cuireadh deireadh le hOifig na dTaifead Poiblí in 1830 d’aistrigh Hardiman go Gaillimh. D'éirigh sé ina dhlíodóir oifigiúil ag Coimisinéirí na Gaillimhe.
 Bhí sé ar dhuine de bhunaitheoirí an Irish Archaeological Society in 1840 agus den Chumann Ceilteach in 1846.
 Sa bhliain 1845, bunaíodh Coláiste na Ríona i gCathair na Gaillimhe - inniu, Coláiste Ollscoile na Gaillimhe. Tairgeadh ollúnacht na Gaeilge dó nuair a bhí Coláiste na Banríona á bhunú i nGaillimh ach níor ghlac sé leis. Ina ionad sin ceapadh é ina leabharlannaí sa Choláiste
 Bhí sé ina bhall ghníomhach d'Acadamh Ríoga na hÉireann, agus rinne sé cion fir ag cur cheol traidisiúnta na hÉireann i míotar agus i dtaisce le haghaidh na nglúnta a tháinig ina dhiaidh.
 "Leabharlann James Hardiman" atá ar an leabharlann inniu féin, i ndilchuimhne ar an Argadánach.
 Tagairtí
 Argadáin, Séamas Ó h
 Argadáin, Séamas Ó h
 Argadáin, Séamas Ó h
 Staraithe Éireannacha
 Dlíodóirí Éireannacha
 Bailitheoirí amhrán Éireannacha
 Aturnaetha Éireannacha


text:
 30.4.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 111/3
 ACORD MODIFICAT
 de instituire a Comisiei generale pentru pescuit în Marea Mediterană
 Părțile contractante,
 REAMINTIND dreptul internațional astfel cum rezultă din dispozițiile relevante ale Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982,
 REAMINTIND, DE ASEMENEA, Acordul pentru punerea în aplicare a dispozițiilor dreptului mării din 10 decembrie 1982 referitoare la conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a rezervelor de pești mari migratori din 4 decembrie 1995, Acordul privind promovarea respectării măsurilor internaționale de conservare și gestionare de către navele de pescuit în marea liberă din 24 noiembrie 1993, precum și alte instrumente internaționale relevante cu privire la conservarea și gestionarea resurselor marine vii,
 ȚINÂND SEAMA DE Codul de conduită pentru un pescuit responsabil adoptat de Conferința Organizației pentru Alimentație și Agricultură cu ocazia celei de a 28-a sesiuni din 31 octombrie 1995 și de instrumentele conexe adoptate de Conferința Organizației pentru Alimentație și Agricultură,
 AVÂND UN INTERES COMUN ÎN dezvoltarea și utilizarea adecvată a resurselor marine vii din Marea Mediterană și din Marea Neagră (denumite în continuare „zona de aplicare”),
 RECUNOSCÂND particularitățile diferitelor subregiuni din zona de aplicare,
 HOTĂRÂTE să asigure conservarea pe termen lung și utilizarea durabilă a resurselor marine vii și a ecosistemelor marine în zona de aplicare,
 RECUNOSCÂND beneficiile economice, sociale și nutriționale ce derivă din utilizarea durabilă a resurselor marine vii în zona de aplicare,
 RECUNOSCÂND, DE ASEMENEA, că în conformitate cu dreptul internațional, statele sunt obligate să coopereze în ceea ce privește conservarea și gestionarea resurselor marine vii și protecția ecosistemelor acestora,
 AFIRMÂND că acvacultura responsabilă diminuează presiunea asupra resurselor marine vii și îndeplinește un rol important în promovarea și utilizarea mai bună a resurselor acvatice vii, inclusiv în ceea ce privește securitatea alimentară,
 CONȘTIENTE DE necesitatea de a evita producerea unor prejudicii asupra mediului marin, de a conserva biodiversitatea și de a reduce la minimum riscul efectelor pe termen lung sau ireversibile ale utilizării și exploatării resurselor marine vii,
 CONȘTIENTE de faptul că gestionarea și conservarea eficientă trebuie să aibă la bază cele mai fiabile date științifice disponibile și aplicarea principiului precauției,
 CONȘTIENTE DE importanța comunităților de pescuit costiere și de necesitatea de a implica pescarii, organizațiile societății civile și organizațiile profesionale relevante în procesele de luare a deciziilor,
 HOTĂRÂTE să coopereze eficient și să ia măsuri pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului neraportat și nereglementat,
 RECUNOSCÂND nevoile speciale ale statelor în curs de dezvoltare de a fi asistate în vederea unei participări eficiente la conservarea, gestionarea și exploatarea resurselor marine vii,
 CONVINSE de faptul că utilizarea durabilă și conservarea resurselor marine vii în zona de aplicare, precum și protejarea ecosistemelor marine în care aceste resurse se găsesc, îndeplinesc un rol major în contextul creșterii albastre și dezvoltării durabile,
 RECUNOSCÂND nevoia de a înființa în acest scop Comisia generală pentru pescuit în Marea Mediterană (al cărui acronim este „CGPM”) în cadrul Organizației pentru Alimentație și Agricultură, în conformitate cu dispozițiile articolului XIV din actul constitutiv al organizației,
 CONVIN DUPĂ CUM URMEAZĂ:
 Articolul 1
 (Definiții)
 În sensul prezentului acord:
 (a)
 „convenția din 1982” înseamnă Convenția Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982;
 (b)
 „acordul din 1995” înseamnă Acordul de punere în aplicare a dispozițiilor Convenției Organizației Națiunilor Unite privind dreptul mării din 10 decembrie 1982 pentru conservarea și gestionarea populațiilor transzonale de pești și a stocurilor de pești mari migratori din 4 decembrie 1995;
 (c)
 „acvacultură” înseamnă creșterea resurselor acvatice vii;
 (d)
 „parte contractantă” înseamnă orice stat și organizație regională de integrare economică care intră în componența comisiei conform articolului 4;
 (e)
 „parte cooperantă necontractantă” înseamnă un membru sau un membru asociat al organizației și acele state nemembre care sunt membre ale Organizației Națiunilor Unite sau ale oricăreia dintre agențiile specializate ale Organizației și care nu sunt asociate în mod formal în calitate de parte contractantă cu comisia care se supune măsurilor prevăzute la articolul 8 litera (b);
 (f)
 „pescuit” înseamnă căutarea, atragerea, localizarea, capturarea, prinderea sau recoltarea resurselor marine vii sau orice activitate care poate duce, în mod rezonabil, la atragerea, localizarea, capturarea, prinderea sau recoltarea resurselor marine vii;
 (g)
 „capacitate de pescuit” înseamnă cantitatea maximă de pește care poate fi recoltată în cadrul unei activități de pescuit sau de o singură unitate de pescuit (de exemplu, un pescar, o comunitate, o navă sau flotă) într-o anumită perioadă (de exemplu, într-un sezon sau în decursul unui an), dată fiind biomasa și structura de vârstă a stocurilor de pești și stadiul actual al tehnologiei, în absența unor limitări de captură reglementate și dacă mijloacele disponibile sunt utilizate în totalitate;
 (h)
 „efortul de pescuit” înseamnă volumul de utilizare a unor unelte de pescuit de un anumit tip în zonele de pescuit într-o anumită unitate de timp (de exemplu, ore de pescuit prin traulare pe zi, numărul de cârlige fixate într-o zi sau numărul de ridicări de năvoade de plajă pe zi). Atunci când se utilizează două sau mai multe tipuri de unelte, eforturile corespunzătoare respectivelor unelte trebuie ajustate la un anumit tip standard înainte să fie însumate;
 (i)
 „activități legate de pescuit” înseamnă orice operațiune de sprijin sau de pregătire a pescuitului, inclusiv debarcarea, ambalarea, procesarea, transbordarea sau transportul peștelui, precum și asigurarea personalului, a carburantului, a uneltelor de pescuit și a altor provizii pe mare;
 (j)
 „pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat” înseamnă activitățile enumerate la alineatul (3) din Planul internațional de acțiune pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat adoptat de FAO în 2001;
 (k)
 „producție maximă sustenabilă” înseamnă cea mai mare producție echilibrată teoretică care poate fi extrasă în mod continuu (în medie) dintr-un stoc în condițiile de mediu existente (în medie), fără a afecta în mod semnificativ procesul de reproducție;
 (l)
 „stocuri transzonale” înseamnă stocuri care se află atât în zonele economice exclusive, cât și în zonele aflate dincolo de și adiacente zonelor economice exclusive;
 (m)
 „navă” înseamnă orice navă, vapor de orice tip sau barcă utilizată, echipată sau prevăzută pentru a fi utilizată pentru pescuit sau activități legate de pescuit.
 Articolul 2
 (Obiectiv)
 (1) Părțile contractante instituie prin prezentul acord, în cadrul actului constitutiv al Organizației pentru Alimentație și Agricultură (denumită în continuare „organizația”), o comisie denumită Comisia generală pentru pescuit în Marea Mediterană (denumită în continuare „comisia”), care este însărcinată cu exercitarea funcțiilor și asumarea responsabilităților stabilite în prezentul acord.
 (2) Obiectivul acordului este de a asigura conservarea și utilizarea durabilă, la nivel biologic, social, economic și de mediu, a resurselor marine vii, precum și dezvoltarea durabilă a acvaculturii în zona de aplicare.
 (3) Sediul comisiei se află la Roma, în Italia.
 Articolul 3
 (Zona de aplicare)
 (1) Zona geografică de aplicare a acestui acord cuprinde toate apele marine din Marea Mediterană și Marea Neagră.
 (2) Nicio dispoziție a prezentului acord și niciun act sau activitate desfășurată în conformitate cu prezentul acord nu constituie o recunoaștere a revendicărilor sau pozițiilor niciunei părți contractante cu privire la statutul juridic și întinderea apelor și zonelor revendicate de părțile contractante în cauză.
 Articolul 4
 (Statutul de membru)
 (1) Aderarea la comisie este deschisă membrilor și membrilor asociați ai organizației și acelor state nemembre ale organizației care sunt membre ale Organizației Națiunilor Unite sau ale oricărei agenții specializate ale acesteia din urmă,
 (a)
 și anume:
 (i)
 state costiere sau membri asociați ale căror teritorii sunt situate integral sau parțial în zona de aplicare;
 (ii)
 state sau membri asociați ale căror nave pescuiesc în regiune sau intenționează să pescuiască în zona de aplicare pentru stocurile care fac obiectul prezentului acord; sau
 (iii)
 organizații de integrare economică regională în care oricare stat menționat la punctele (i) sau (ii) este membru și cărora statul respectiv le-a delegat competențe în privința aspectelor care intră sub incidența prezentului acord;
 (b)
 și care acceptă prezentul acord în conformitate cu dispozițiile articolului 23 de mai jos.
 (2) În sensul prezentului acord, expresia „ale căror nave” în raport cu o parte contractantă care este o organizație de integrare economică regională se referă la navele unui stat membru al unei astfel de părți contractante care este organizație de integrare economică regională.
 Articolul 5
 (Principii generale)
 Pentru punerea în practică a obiectivului prezentului acord, comisia:
 (a)
 adoptă recomandări cu privire la măsurile de conservare și gestionare destinate să asigure sustenabilitatea pe termen lung a activităților de pescuit, în scopul de a conserva resursele marine vii, viabilitatea economică și socială a pescuitului și acvaculturii; prin adoptarea unor astfel de recomandări, comisia urmărește în special măsurile de prevenire a supraexploatării prin pescuit și de reducere la minimum a capturilor aruncate înapoi în mare. Comisia acordă, de asemenea, o atenție deosebită impactului potențial asupra pescuitului la scară redusă și asupra comunităților;
 (b)
 elaborează, în conformitate cu articolul 8 litera (b), măsuri adecvate fundamentate pe cele mai pertinente date științifice disponibile, având în vedere factorii economici, sociali și de mediu relevanți;
 (c)
 aplică principiul precauției în conformitate cu acordul din 1995 și cu Codul de conduită pentru un pescuit responsabil adoptat de FAO;
 (d)
 consideră acvacultura, inclusiv pescuitul pe bază de culturi, un mijloc de promovare a diversificării veniturilor și regimului alimentar, asigurându-se în acest fel utilizarea responsabilă a resurselor marine vii, conservarea diversității genetice și reducerea la minimum a impactului negativ asupra mediului și comunităților locale;
 (e)
 încurajează, după caz, o abordare subregională a gestionării pescuitului și dezvoltării acvaculturii în scopul de a răspunde mai bine specificităților Mării Mediterane și Mării Negre;
 (f)
 adoptă măsurile necesare pentru a asigura respectarea recomandărilor sale cu privire la descurajarea și eradicarea pescuitului ilegal, neraportat și nereglementat;
 (g)
 promovează transparența în procesele de luare a deciziilor și cu privire la celelalte activități ale sale; și
 (h)
 desfășoară alte activități relevante care sunt necesare pentru realizarea de către comisie a principiilor sale așa cum sunt definite mai sus.
 Articolul 6
 (Comisia)
 (1) Fiecare parte contractantă este reprezentată la sesiunile comisiei de un singur delegat, care poate fi însoțit de un supleant, de experți și de consilieri. Participarea supleanților, a experților și a consilierilor la reuniunile comisiei nu le conferă acestora drept de vot, cu excepția cazului în care supleantul înlocuiește delegatul în absența acestuia.
 (2) Sub rezerva dispozițiilor alineatului (3), fiecare parte contractantă dispune de un vot. În lipsa unor dispoziții contrare ale prezentului acord, deciziile comisiei se adoptă prin întrunirea majorității voturilor exprimate. Majoritatea membrilor comisiei constituie cvorumul.
 (3) O organizație de integrare economică regională care este parte contractantă în cadrul comisiei are dreptul, în orice reuniune a comisiei sau a unui organism subordonat acesteia, la un număr de voturi egal cu cel al statelor sale membre care au drept de vot la reuniunile respective.
 (4) O organizație de integrare economică regională care este parte contractantă în cadrul comisiei își exercită drepturile de membru în alternanță cu statele sale membre care sunt parți contractante în cadrul comisiei în domeniile lor de competență. De fiecare dată când o organizație de integrare economică regională care este parte contractantă în cadrul comisiei își exercită dreptul de vot, statele sale membre nu le exercită pe ale lor și viceversa.
 (5) Orice parte contractantă în cadrul comisiei poate să solicite unei organizații de integrare economică regională care este parte contractantă în comisie sau statelor sale membre care sunt părți contractante în cadrul comisiei să precizeze cine are competență în privința unei anumite probleme – organizația de integrare economică regională care este parte contractantă sau statele sale membre. Organizația de integrare economică regională sau statele membre în cauză furnizează aceste informații la cerere.
 (6) Înaintea oricărei reuniuni a comisiei sau a unuia dintre organismele sale subordonate, o organizație de integrare economică regională care este parte contractantă în cadrul comisiei sau statele sale membre care sunt părți contractante în comisie precizează care dintre organizația de integrare economică regională și statele sale membre are competență în privința oricărei chestiuni specifice care urmează să fie examinată în ședință și cine dintre organizația de integrare economică regională și statele sale membre exercită dreptul de vot privind un punct anume de pe ordinea de zi. Niciuna dintre dispozițiile prezentului alineat nu aduce atingere dreptului organizației de integrare economică regională care este parte contractantă în cadrul comisiei sau al statelor sale membre care sunt părți contractante în comisie de a face o declarație unică în sensul prezentului alineat, care rămâne valabilă pentru chestiunile și punctele de pe ordinea de zi care vor fi examinate la toate reuniunile ulterioare, sub rezerva excepțiilor și modificărilor care ar putea fi precizate înaintea unei reuniuni anume.
 (7) În cazul în care un punct de pe ordinea de zi are legătură, în același timp, cu chestiuni pentru care competența a fost transferată organizației de integrare economică regională și cu chestiuni pentru care competența este a statelor sale membre, atât organizația de integrare economică regională, cât și statele sale membre pot participa la deliberări. În astfel de cazuri, reuniunea ține seama, în cadrul luării deciziilor, numai de intervenția părții contractante cu drept de vot.
 (8) Pentru a se constitui cvorumul în orice ședință a comisiei, delegația unei organizații de integrare economică regională care este parte contractantă în comisie nu este luată în considerare decât în cazul în care are drept de vot la ședința pentru care trebuie să se constituie cvorumul.
 (9) Principiul eficienței costurilor se aplică frecvenței, duratei și programării sesiunilor și celorlalte reuniuni și activități desfășurate sub auspiciile comisiei.
 Articolul 7
 (Biroul)
 Comisia alege un președinte și doi vicepreședinți cu o majoritate de două treimi. Cei trei constituie biroul comisiei care funcționează în conformitate cu mandatul stabilit în regulamentul de procedură.
 Articolul 8
 (Funcțiile comisiei)
 În conformitate cu obiectivele și principiile sale generale, comisia are următoarele funcții:
 (a)
 să urmărească în mod regulat și să evalueze starea resurselor marine vii;
 (b)
 să elaboreze și să recomande, în conformitate cu dispozițiile articolului 13, măsurile adecvate:
 (i)
 de conservare și gestionare a resurselor marine vii și a ecosistemelor marine în zona de aplicare;
 (ii)
 de reducere la minimum a impactului activităților de pescuit asupra resurselor marine vii și asupra ecosistemelor lor;
 (iii)
 de adoptare a unor planuri de gestionare multianuale aplicate pe teritoriul tuturor subregiunilor relevante, pe baza unei abordări ecosistemice în domeniul pescuitului în scopul de a garanta menținerea stocurilor peste nivelurile care permit obținerea unei producții maxime sustenabile, precum și în concordanță cu acțiunile deja întreprinse la nivel național;
 (iv)
 de stabilire a unor zone de pescuit cu acces restricționat în vederea protejării ecosistemelor marine vulnerabile, cum ar fi, între altele, zonele de creștere și înmulțire, pe lângă sau pentru a completa măsurile similare care pot fi deja incluse în planurile de gestionare;
 (v)
 de asigurare, dacă este posibil, prin mijloace electronice, a colectării, prezentării, verificării, stocării și difuzării de date și informații, în conformitate cu politicile și cerințele în domeniul confidențialității datelor;
 (vi)
 de prevenire, descurajare și eliminare a pescuitului ilegal, neraportat și nereglementat, cum ar fi instituirea unor mecanisme de monitorizare, control și supraveghere eficiente;
 (vii)
 de rezolvare a situațiilor de neconformitate, inclusiv printr-un sistem adecvat de măsuri. Comisia definește acest sistem de măsuri și modalitatea de punere în aplicare a măsurilor în regulamentul său de procedură;
 (c)
 să promoveze dezvoltarea durabilă a acvaculturii;
 (d)
 să reexamineze în mod regulat aspectele socioeconomice ale industriei pescuitului, inclusiv prin obținerea și evaluarea datelor și informațiilor economice sau de altă natură relevante pentru activitatea comisiei;
 (e)
 să promoveze dezvoltarea capacității instituționale și a resurselor umane, în special prin educație, formare și activități profesionale în domeniile de competență ale comisiei;
 (f)
 să îmbunătățească comunicarea și consultarea cu societatea civilă interesată de acvacultură și pescuit;
 (g)
 să încurajeze, să recomande, să coordoneze și să desfășoare activități de cercetare și dezvoltare, inclusiv proiecte de cooperare în domeniul pescuitului și al protecției resurselor marine vii;
 (h)
 să adopte și să modifice, cu o majoritate de două treimi dintre membrii săi, propriul regulament de procedură, regulament financiar și alte astfel de regulamente administrative care ar putea fi necesare pentru îndeplinirea funcțiilor sale;
 (i)
 să aprobe propriul buget și program de lucru și să exercite orice alte funcții care pot fi necesare pentru atingerea obiectivului prezentului acord.
 Articolul 9
 (Organismele subordonate comisiei)
 (1) Comisia poate înființa, după caz, organisme subordonate provizorii, speciale sau permanente în scopul de a studia și raporta aspectele ce țin de obiectivele comisiei, precum și grupuri de lucru însărcinate cu studierea problemelor tehnice speciale și cu formularea de recomandări. Mandatul organismelor subordonate înființate este stabilit în regulamentul de procedură, luând în considerare necesitatea unei abordări subregionale. Comisia poate stabili, de asemenea, mecanisme specifice pentru regiunea Mării Negre ale căror obiective sunt să asigure participarea deplină a tuturor statelor riverane, în conformitate cu statutul lor în cadrul comisiei, la luarea deciziilor cu privire la gestionarea pescuitului.
 (2) Organismele subordonate și grupurile de lucru menționate la alineatul (1) de mai sus sunt convocate de președintele comisiei la datele și în locurile stabilite de președinte împreună cu directorul general al organizației, după caz.
 (3) Înființarea de către comisie a organismelor subordonate și a grupurilor de lucru menționate la alineatul (1) este condiționată de disponibilitatea fondurilor necesare și, înainte de a lua orice decizie care atrage după sine cheltuieli, comisia trebuie să primească un raport de la secretarul executiv cu privire la impactul financiar și administrativ.
 (4) Fiecare parte contractantă are dreptul să desemneze un reprezentant în oricare dintre organismele subordonate și grupurile de lucru, care poate fi însoțit la sesiuni de un supleant, de experți și de consilieri.
 (5) Părțile contractante furnizează informațiile disponibile relevante pentru funcționarea fiecărui organism subordonat și grup de lucru, astfel încât să le permită acestora să își îndeplinească responsabilitățile.
 Articolul 10
 (Secretariatul)
 (1) Secretariatul este format din secretarul executiv și din personalul care deservește comisia. Secretarul executiv și personalul secretariatului este numit și condus în conformitate cu termenii, condițiile și procedurile stabilite în manualul administrativ și în regulamentul și normele privind personalul ale organizației, astfel cum le sunt aplicabile în principiu celorlalți membrii ai personalului organizației.
 (2) Secretarul executiv al comisiei este numit de către directorul general cu aprobarea comisiei sau, în cazul care numirea are loc între sesiunile ordinare ale comisiei, cu aprobarea părților contractante.
 (3) Secretarul executiv răspunde de monitorizarea punerii în aplicare a politicilor și activităților comisiei și raportează în acest sens comisiei, în conformitate cu mandatul stabilit în regulamentul de procedură. Secretarul executiv îndeplinește această funcție și în slujba altor organisme subordonate înființate de comisie, dacă este cazul.
 Articolul 11
 (Dispoziții financiare)
 (1) La fiecare sesiune ordinară, comisia adoptă propriul buget autonom pe trei ani, care poate fi revizuit anual în cadrul sesiunilor ordinare. Bugetul se adoptă prin consensul părților contractante, cu condiția însă ca, în cazul în care, după depunerea tuturor eforturilor în acest sens, nu se ajunge la un consens în cadrul sesiunii respective, problema să fie supusă la vot, iar bugetul să fie adoptat cu o majoritate de două treimi dintre părțile contractante.
 (2) Fiecare parte contractantă se angajează să contribuie anual cu cota sa din bugetul autonom pe baza unui barem al contribuțiilor stabilit în conformitate cu o schemă pe care comisia o adoptă sau modifică prin consens. Schema este prevăzută în regulamentul financiar.
 (3) Orice nemembru al organizației care devine parte contractantă are obligația de a face contribuții, astfel cum sunt stabilite acestea de către comisie, la cheltuielile acoperite de organizație cu privire la activitățile comisiei.
 (4) Contribuțiile se plătesc în valute liber convertibile, cu excepția cazului în care se prevede altfel de către comisie cu acordul directorului general al organizației.
 (5) Comisia poate accepta donații și alte forme de asistență din partea organizațiilor, persoanelor fizice și altor surse în scopuri conexe îndeplinirii oricăreia dintre funcțiile sale. Comisia poate accepta, de asemenea, contribuții voluntare în general sau în conexiune cu proiecte sau activități specifice ale comisiei, efectuate de secretariat. Contribuțiile voluntare, donațiile și celelalte forme de asistență primite sunt virate într-un cont de depozit creat și administrat de organizație în conformitate cu regulamentul financiar și cu normele de gestiune financiară ale organizației.
 (6) Partea contractantă care are restanțe la plata contribuțiilor sale financiare către comisie nu are drept de vot în cadrul comisiei în cazul în care cuantumul restanțelor este egal cu sau depășește cuantumul contribuțiilor datorate de partea contractantă pentru cei doi ani calendaristici precedenți. Cu toate acestea, comisia poate permite părții contractante cu restanțe să voteze dacă este convinsă că neplata se datorează unor condiții care sunt în afara controlului părții contractante respective, dar în niciun caz nu îi extinde dreptul la vot dincolo de încă doi ani calendaristici.
 Articolul 12
 (Cheltuieli)
 (1) Cheltuielile secretariatului, inclusiv costul publicațiilor și al comunicatelor, precum și cheltuielile ocazionate de activitățile președintelui și vicepreședintelui comisiei, în timpul sarcinilor îndeplinite pentru comisie, sunt stabilite și plătite din bugetul comisiei.
 (2) Cheltuielile rezultate din proiecte de cercetare și dezvoltare efectuate de părțile contractante, fie independent, fie la recomandarea comisiei, sunt stabilite și plătite de părțile contractante în cauză.
 (3) Cheltuielile rezultate din proiectele de cooperare în materie de cercetare și dezvoltare efectuate sunt, în absența altor fonduri, stabilite și plătite de părțile contractante prin modalitățile și în proporțiile determinate de comun acord.
 (4) Cheltuielile experților invitați să participe în mod individual la reuniunile comisiei și ale organismelor subsidiare sunt plătite din bugetul comisiei.
 (5) Cheltuielile comisiei sunt plătite din bugetul său autonom, cu excepția celor legate de personalul și facilitățile ce pot fi puse la dispoziția comisiei de către organizație. Cheltuielile acoperite de organizație sunt stabilite și plătite în limitele bugetului bianual elaborat de directorul general și aprobat de conferința organizației în conformitate cu regulamentul financiar și cu normele de gestiune financiară ale organizației.
 (6) Cheltuielile generate de delegați, de supleanții lor, de experți și de consilieri atunci când participă în calitate de reprezentanți guvernamentali la sesiunile comisiei și ale organismelor sale subordonate, precum și cheltuielile generate de observatori la sesiuni sunt suportate de guvernele sau organizațiile respective. Ca o recunoaștere a nevoilor speciale ale părților contractante care sunt state în curs de dezvoltare, conform articolului 17 și în limita fondurilor disponibile, cheltuielile pot fi acoperite din bugetul comisiei.
 Articolul 13
 (Luarea deciziilor)
 (1) Recomandările prevăzute la articolul 8 litera (b) se adoptă cu o majoritate de două treimi dintre părțile contractante ale comisiei prezente și cu drept de vot. Textul acestor recomandări este transmis de către secretarul executiv tuturor părților contractante, părților cooperante necontractante și părților relevante necontractante.
 (2) Sub rezerva dispozițiilor prezentului articol, părțile contractante ale comisiei se angajează să aplice orice recomandări adoptate în temeiul articolului 8 litera (b), începând cu data stabilită de comisie, care nu se stabilește înainte de sfârșitul perioadei prevăzute de prezentul articol pentru prezentarea obiecțiilor.
 (3) Orice parte contractantă a comisiei poate, în termen de o sută douăzeci de zile de la data notificării unei recomandări, să formuleze o obiecție la această recomandare și, în acest caz, nu va fi obligată să aplice respectiva recomandare. Obiecția trebuie să includă o explicație scrisă a motivelor pentru care se obiectează și, după caz, propuneri de măsuri alternative. În cazul în care se formulează o obiecție în termenul de o sută douăzeci de zile, orice altă parte contractantă poate formula obiecții în mod similar, în orice moment în decursul unui termen adițional de șaizeci de zile. O parte contractantă poate, de asemenea, să își retragă obiecția în orice moment și să pună în aplicare recomandarea.
 (4) În cazul în care mai mult de o treime dintre părțile contractante ale comisiei formulează obiecții la o recomandare, celelalte părți contractante sunt scutite imediat de orice obligație de punere în aplicare a recomandării respective; cu toate acestea, toate sau oricare dintre părțile contractante pot decide să aplice acea recomandare.
 (5) Secretarul executiv informează de îndată toate părțile contractante despre orice obiecție primită sau orice retragere a obiecției.
 (6) În circumstanțe excepționale, atunci când se solicită de către o parte contractantă, astfel cum este stabilit de către secretarul executiv cu consultarea președintelui, în cazul în care survin situații de urgență care necesită luarea unor decizii de către părțile contractante între sesiunile comisiei, orice mijloace rapide de comunicare, inclusiv mijloacele electronice de comunicare, pot fi utilizate la luarea deciziilor, numai cu privire la aspectele procedurale și administrative ale comisiei și ale organismelor sale subordonate, altele decât aspecte referitoare la interpretarea și adoptarea de modificări la acord sau la regulamentul său de procedură.
 Articolul 14
 (Obligații cu privire la punerea în aplicare a deciziilor de către părțile contractante)
 (1) Sub rezerva dispozițiilor prezentului articol, părțile contractante ale comisiei se angajează să aplice orice recomandări adoptate de comisie în temeiul articolului 8 litera (b), începând cu data stabilită de comisie, care nu se stabilește înainte de sfârșitul perioadei prevăzute la articolul 13 pentru prezentarea obiecțiilor.
 (2) Fiecare parte contractantă transpune, după caz, recomandările adoptate în legislația națională, în reglementările și în instrumentele juridice adecvate ale organizației regionale de integrare economică. Părțile contractante raportează anual comisiei, indicând modul în care au pus în aplicare și/sau au transpus recomandările, inclusiv prin furnizarea documentelor legislative relevante în legătură cu recomandările respective solicitate de comisie și informațiilor cu privire la monitorizarea și controlul activităților părților contractante în domeniul pescuitului. Comisia utilizează aceste informații pentru a stabili dacă recomandările au fost puse în aplicare în mod uniform.
 (3) Toate părțile contractante iau măsuri și cooperează în vederea îndeplinirii responsabilităților lor în calitate de state de pavilion și state de port, în conformitate cu instrumentele internaționale relevante la care sunt părți și cu recomandările adoptate de comisie.
 (4) Comisia, printr-un proces care conduce la identificarea cazurilor de neconformitate, se adresează părților contractante care nu respectă recomandările adoptate de aceasta în scopul de a rezolva situațiile de neconformitate.
 (5) Comisia definește prin regulamentul său de procedură măsuri adecvate ce pot fi luate de comisie atunci când sunt identificate situații în care părțile contractante nu respectă recomandările acesteia în mod prelungit și nejustificat.
 Articolul 15
 (Observatori)
 (1) În conformitate cu regulamentul organizației, comisia poate invita sau, la cererea acestora, poate permite accesul în calitate de observatori organizațiilor guvernamentale internaționale sau regionale și organizațiilor neguvernamentale regionale, internaționale sau de altă natură, inclusiv din sectorul privat, care au interese și obiective comune cu cele ale comisiei sau ale căror activități sunt relevante în raport cu activitatea comisiei sau a organismelor subordonate ale acesteia.
 (2) Orice membru sau membru asociat al organizației care nu este parte contractantă poate, la cerere, să fie invitat în calitate de observator la sesiunile comisiei și ale organismelor sale subordonate.
 Articolul 16
 (Cooperarea cu alte organizații și instituții)
 (1) Comisia cooperează cu alte organizații și instituții internaționale pe aspecte de interes reciproc.
 (2) Comisia încearcă să facă demersurile corespunzătoare pentru consultarea, cooperarea și colaborarea cu alte organizații și instituții relevante, inclusiv prin memorandumuri de înțelegere și acorduri de parteneriat.
 Articolul 17
 (Recunoașterea nevoilor speciale ale statelor în curs de dezvoltare care sunt părți contractante ale comisiei)
 (1) Comisia recunoaște întru totul necesitățile speciale ale statelor în curs de dezvoltare care sunt părți contractante în acest acord, conform dispozițiilor relevante din acordul din 1995.
 (2) Părțile contractante pot coopera direct sau prin intermediul comisiei în scopurile prevăzute în prezentul acord și pot oferi asistență pentru nevoile identificate.
 Articolul 18
 (Părțile necontractante)
 (1) Comisia, prin secretariatul său, poate invita părți necontractante ale căror nave desfășoară activități în domeniul pescuitului în zona de aplicare, cu referire în special la statele costiere, să coopereze în totalitate la punerea în aplicare a recomandărilor adoptate de aceasta, inclusiv prin dobândirea statutului de parte cooperantă necontractantă. Comisia poate accepta prin consensul părților sale contractante orice solicitare de acordare a statutului de parte cooperantă necontractantă, cu condiția însă ca, în cazul în care, după depunerea tuturor eforturilor în acest sens, nu se ajunge la un consens, problema să fie supusă la vot, iar statutul de parte cooperantă necontractantă să fie conferit cu o majoritate de două treimi dintre părțile contractante.
 (2) Comisia, prin secretariatul său, face schimb de informații cu privire la navele care desfășoară activități în domeniul pescuitului sau conexe acestui domeniu în zona de aplicare și care arborează pavilionul unei părți necontractante la prezentul acord, identifică și gestionează, inclusiv prin aplicarea de sancțiuni în conformitate cu dreptul internațional și definite în regulamentul de procedură, cazurile de activități desfășurate de părți necontractante care afectează în mod nefavorabil obiectivul prezentului acord. Sancțiunile pot include măsuri nediscriminatorii referitoare la piață.
 (3) Comisia ia măsuri în conformitate cu dreptul internațional și cu prezentul acord pentru descurajarea activităților navelor care subminează eficiența recomandărilor aplicabile și raportează periodic cu privire la orice acțiune întreprinsă ca răspuns la activitățile în domeniul pescuitului sau conexe acestui domeniu desfășurate în zona de aplicare de către părți necontractante.
 (4) Comisia atrage atenția părților necontractante cu privire la orice activitate care, în opinia oricărei părți contractante, aduce atingere punerii în aplicare a obiectivului prezentului acord.
 Articolul 19
 (Soluționarea litigiilor privind interpretarea și aplicarea prezentului acord)
 (1) În eventualitatea unui litigiu între două sau mai multe părți contractante în ceea ce privește interpretarea și aplicarea prezentului acord, părțile în cauză se consultă în vederea găsirii unor soluții pe calea negocierii, medierii, investigării sau oricăror mijloace amiabile aflate la alegerea părților.
 (2) În cazul în care părțile respective nu pot ajunge la un acord în conformitate cu articolul 19 alineatul (1), se pot adresa pentru rezolvarea problemei unui comitet format din președintele comisiei și dintr-un reprezentant desemnat de fiecare parte din litigiu. Constatările acestui comitet, deși fără caracter obligatoriu, constituie baza pentru o examinare ulterioară realizată de părțile contractante în cauză a problemei care a generat neînțelegeri.
 (3) Orice litigiu cu privire la interpretarea și aplicarea prezentului acord care nu a fost rezolvat în temeiul articolului 19 alineatul (1) și articolului 19 alineatul (2), cu acordul, în fiecare caz, al tuturor părților implicate în litigiu, este trimis spre soluționare la arbitraj. Rezultatele procedurii de arbitraj sunt obligatorii pentru părți.
 (4) În cazurile în care litigiul este supus arbitrajului, tribunalul arbitral este constituit astfel cum este prevăzut în anexa la prezentul acord. Anexa este parte integrantă din prezentul acord.
 Articolul 20
 (Relația cu alte acorduri)
 Trimiterile făcute în prezentul acord la convenția din 1982 sau la alte acorduri internaționale nu aduc atingere poziției niciunui stat cu privire la semnarea, ratificarea sau aderarea la convenția din 1982 sau cu privire la alte acorduri și nici drepturilor, jurisdicției și obligațiilor părților contractante în temeiul convenției din 1982 și acordului din 1995.
 Articolul 21
 (Limbile oficiale ale comisiei)
 Limbile oficiale ale comisiei sunt alese de comisie dintre limbile organizației. Delegațiile pot folosi oricare dintre aceste limbi în cursul sesiunilor și pentru rapoartele și comunicările lor. Utilizarea limbilor oficiale pentru interpretarea simultană și traducerea documentelor în cursul sesiunilor statutare ale comisiei este stabilită în regulamentul de procedură.
 Articolul 22
 (Modificări)
 (1) Comisia poate modifica prezentul acord cu o majoritate de două treimi din numărul total al părților contractante. Sub rezerva alineatului (2) de mai jos, modificările intră în vigoare de la data adoptării lor de către comisie.
 (2) Modificările care implică obligații noi pentru părțile contractante intră în vigoare după ce au fost acceptate de două treimi dintre părțile contractante, iar pentru fiecare parte contractantă, numai după acceptarea lor de către partea contractantă respectivă. Instrumentele de acceptare a modificărilor care implică obligații noi sunt depuse la directorul general al organizației, care informează toți membrii organizației, precum și pe Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite despre primirea avizului de acceptare și intrarea în vigoare a modificărilor. Drepturile și obligațiile oricărei părți contractante care nu a acceptat o modificare ce implică obligații suplimentare continuă să fie reglementate de dispozițiile prezentului acord în vigoare înainte de modificare.
 (3) Modificările aduse prezentului acord se raportează consiliului organizației, care are competența de a le interzice, în cazul în care consideră că sunt incompatibile cu obiectivele și scopurile organizației sau cu dispozițiile actului constitutiv al acesteia. În cazul în care consideră necesar, consiliul organizației poate trimite modificarea la conferința organizației, care are aceeași competență.
 Articolul 23
 (Acceptarea)
 (1) Prezentul acord este deschis acceptării de către membrii sau membrii asociați ai organizației.
 (2) Comisia poate, cu o majoritate de două treimi dintre membrii săi, să admită în calitate de membru alte state care sunt membre ale Organizației Națiunilor Unite, ale uneia dintre instituțiile specializate ale acesteia sau ale Agenției Internaționale pentru Energie Atomică și care au prezentat o cerere de admitere și o declarație care constituie un instrument oficial de acceptare a acordului în vigoare la momentul admiterii.
 (3) Părțile contractante care nu sunt nici membri, nici membri asociați ai organizației pot participa la activitățile comisiei, în cazul în care își asumă cota proporțională din cheltuielile secretariatului care le revine, stabilită în conformitate cu dispozițiile relevante din regulamentul financiar și normele de gestiune financiară ale organizației.
 (4) Acceptarea prezentului acord de către orice membru sau membru asociat al organizației se efectuează prin depunerea unui instrument de acceptare la directorul general al organizației și devine efectivă la primirea acestui instrument de către directorul general.
 (5) Acceptarea prezentului acord de către nemembrii organizației se efectuează prin depunerea unui instrument de acceptare la directorul general al organizației. Calitatea de membru devine efectivă la data la care comisia aprobă cererea, în conformitate cu dispozițiile alineatului (2) din prezentul articol.
 (6) Directorul general al organizației informează toate părțile contractante ale comisiei, toți membrii organizației și pe Secretarul General al Organizației Națiunilor Unite despre toate acceptările care au devenit efective.
 (7) Acceptarea prezentului acord de către părți necontractante se poate subordona unor rezerve care nu devin efective decât după aprobarea acestora de către două treimi dintre părțile contractante. Părțile contractante ale căror autorități competente relevante nu au răspuns în termen de trei luni de la notificare au acceptat rezerva respectivă. În lipsa unei astfel de aprobări, statul sau organizația de integrare economică regională care a formulat rezerva nu devine parte la acord. Directorul general al organizației informează de îndată părțile contractante cu privire la toate rezervele.
 Articolul 24
 (Intrare în vigoare)
 Prezentul acord intră în vigoare la data primirii celui de al cincilea instrument de acceptare.
 Articolul 25
 (Rezerve)
 (1) Acceptarea prezentului acord se poate subordona unor rezerve, care nu sunt incompatibile cu obiectivele acordului și care sunt în conformitate cu normele generale ale dreptului internațional public, astfel cum rezultă din dispozițiile părții II, secțiunea 2 din Convenția de la Viena din 1969 privind dreptul tratatelor.
 (2) Comisia verifică periodic dacă o rezervă poate genera cazuri de nerespectare a recomandărilor adoptate în temeiul articolului 8 litera (b) și poate avea în vedere măsuri adecvate, astfel cum se prevede în regulamentul său de procedură.
 Articolul 26
 (Retragere)
 (1) Orice parte contractantă se poate retrage din prezentul acord la expirarea unui termen de doi ani de la data la care prezentul acord intră în vigoare în ceea ce privește respectiva parte contractantă, prin notificarea scrisă a retragerii către directorul general al organizației, care, la rândul său, informează de îndată toate părțile contractante și membrii organizației cu privire la retragerea respectivă. Retragerea devine efectivă la trei luni după primirea notificării de către directorul general al organizației.
 (2) O parte contractantă poate notifica retragerea unuia sau mai multor teritorii de ale căror relații internaționale este responsabil. În cazul în care o parte contractantă notifică propria sa retragere din comisie, această parte contractantă indică teritoriul sau teritoriile cărora li se aplică retragerea respectivă. În absența unei astfel de declarații, retragerea se consideră ca fiind aplicabilă tuturor teritoriilor de ale căror relații internaționale este responsabilă partea contractantă respectivă, cu excepția membrilor asociați.
 (3) Orice parte contractantă care își notifică retragerea din organizație este considerată simultan retrasă din comisie, iar această retragere se consideră ca fiind aplicabilă tuturor teritoriilor de ale căror relații internaționale este responsabilă partea contractantă respectivă, cu excepția membrilor asociați.
 Articolul 27
 (Încetare)
 Prezentul acord încetează în mod automat în cazul în care, în urma retragerilor, numărul părților contractante scade sub cinci, cu excepția cazului în care părțile contractante rămase decid în unanimitate altfel.
 Articolul 28
 (Autentificare și înregistrare)
 Textul prezentului acord a fost întocmit inițial la Roma la 24 septembrie o mie nouă sute patruzeci și nouă, în limba franceză.
 Două exemplare în limbile arabă, engleză, franceză și spaniolă ale prezentului acord și ale tuturor modificărilor care i s-au adus se autentifică de către președintele comisiei și de către directorul general al organizației. Unul dintre aceste exemplare se depune în arhivele organizației. Celălalt exemplar se transmite Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru a fi înregistrat. De asemenea, directorul general autentifică copiile prezentului acord și transmite câte o copie fiecărui membru al organizației, precum și nemembrilor organizației care sunt sau care pot deveni părți contractante la prezentul acord.
 ANEXĂ REFERITOARE LA ARBITRAJ
 1.
 Tribunalul arbitral menționat la articolul 19 alineatul (4) este format din trei arbitri desemnați după cum urmează:
 (a)
 Partea contractantă care a introdus acțiunea comunică numele unui arbitru celeilalte părți contractante care, la rândul său, într-un termen de patruzeci de zile de la notificarea respectivă, comunică numele celui de al doilea arbitru. În litigiile cu mai mult de două părți contractante, părțile din litigiu care au aceleași interese desemnează împreună un arbitru de comun acord. Într-un termen de șaizeci de zile de la desemnarea celui de al doilea arbitru, părțile contractante desemnează un al treilea arbitru, care nu este resortisant al niciunei părți contractante și a cărui naționalitate diferă de cea a primilor doi arbitri. Al treilea arbitru prezidează tribunalul.
 (b)
 În cazul în care al doilea arbitru nu a fost desemnat în termenul prevăzut sau în cazul în care părțile contractante nu au ajuns la un acord în termenul prevăzut cu privire la numirea celui de al treilea arbitru, arbitrul respectiv este desemnat, la cererea oricăreia dintre părțile contractante, de către directorul general al organizației în termen de două luni de la data primirii cererii.
 2.
 Tribunalul arbitral decide asupra amplasării sediului său și își stabilește propriul regulament de procedură.
 3.
 Tribunalul arbitral adoptă decizii în conformitate cu dispozițiile prezentului acord și cu dreptul internațional.
 4.
 Hotărârea tribunalului arbitral se ia cu majoritatea membrilor săi care nu se pot abține de la vot.
 5.
 Orice parte contractantă care nu este parte în litigiu poate interveni în desfășurarea procedurii cu acordul tribunalului arbitral.
 6.
 Hotărârea tribunalului arbitral este definitivă și obligatorie pentru părțile contractante din litigiu și pentru orice parte contractantă care intervine în cadrul procedurii și este respectată de acestea fără întârziere. La cererea uneia dintre părțile contractante în litigiu sau a oricărei părți contractante care a intervenit în procedură, tribunalul arbitral interpretează hotărârea.
 7.
 Cu excepția cazului în care tribunalul arbitral decide altfel din rațiuni ce țin de circumstanțe speciale ale cauzei, cheltuielile tribunalului, inclusiv remunerația membrilor săi, sunt suportate în părți egale de către părțile contractante în litigiu.


text:
 22.6.2018
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 159/17
 DODATKOVÝ PROTOKOL K DOHOVORU RADY EURÓPY O PREDCHÁDZANÍ TERORIZMU
 Riga, 22. októbra 2015
 ČLENSKÉ ŠTÁTY RADY EURÓPY A OSTATNÉ ZMLUVNÉ STRANY DOHOVORU RADY EURÓPY O PREDCHÁDZANÍ TERORIZMU (CETS č. 196), signatárske štáty tohto protokolu,
 UVEDOMUJÚC SI, že cieľom Rady Európy je dosiahnutie väčšej jednoty medzi jej členmi,
 ŽELAJÚC SI ďalej posilňovať úsilie predchádzať a potláčať terorizmus vo všetkých jeho formách, v Európe a na celom svete, pri súčasnom rešpektovaní ľudských práv a platného práva,
 PRIPOMÍNAJÚC zakotvené ľudské práva a základné slobody, najmä v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd a jeho protokoloch, ako aj v Medzinárodnom dohovore o občianskych a politických právach,
 VYJADRUJÚC svoje vážne obavy z hrozby, ktorú predstavujú osoby cestujúce do zahraničia na účel spáchania, prispievania alebo účasti na teroristických trestných činoch, alebo poskytujúce alebo prijímajúce výcvik na terorizmus na území iného štátu,
 BERÚC do úvahy v tomto ohľade rezolúciu č. 2178 (2014) prijatú Bezpečnostnou radou Spojených národov na jej 7272. stretnutí 24. septembra 2014, najmä jej paragrafy 4 až 6,
 UVEDOMUJÚC SI, že je žiaduce doplniť Dohovor Rady Európy o predchádzaní terorizmu v niektorých ohľadoch,
 DOHODLI SA TAKTO:
 Článok 1
 Účel
 Účelom tohto protokolu je doplniť ustanovenia Dohovoru Rady Európy o predchádzaní terorizmu, otvorenému na podpis vo Varšave 16. mája 2005 (ďalej len „dohovor“), pokiaľ ide o trestnosť činov uvedených v článkoch 2 až 6 tohto protokolu, čím sa zvyšuje snaha strán pri predchádzaní terorizmu a jeho negatívnych účinkoch na plné uplatňovanie ľudských práv, najmä práva na život, prostriedkami prijatými na národnej úrovni a prostredníctvom medzinárodnej spolupráce, s náležitým ohľadom na existujúce platné mnohostranné alebo dvojstranné zmluvy alebo dohody medzi zmluvnými stranami.
 Článok 2
 Účasť v organizácií alebo skupine na účel terorizmu
 1. Na účely tohto protokolu „účasťou v organizácií alebo skupine na účel terorizmu“ je účasť na aktivitách organizácie alebo skupiny na účel spolupodieľania sa na spáchaní jedného teroristického činu alebo viacerých teroristických činov organizáciou alebo skupinou osôb.
 2. Každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na ustanovenie účasti v organizácií alebo skupine na účel terorizmu, ako je uvedené v odseku 1, za trestný čin podľa jej vnútroštátneho právneho poriadku, ak je páchaný protiprávne a úmyselne.
 Článok 3
 Prijatie výcviku na terorizmus
 1. Na účely tohto protokolu „prijatím výcviku na terorizmus“ je prijatie návodu vrátane získavania vedomostí alebo praktických zručností od inej osoby pri výrobe alebo použití výbušnín, strelných zbraní alebo iných zbraní alebo škodlivých alebo nebezpečných látok, alebo pri iných špecifických metódach alebo technikách na účely spáchania alebo spolupodieľania sa na spáchaní teroristického činu.
 2. Každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na ustanovenie prijatia výcviku na terorizmus, ako je to uvedené v odseku 1, za trestný čin podľa jej vnútroštátneho právneho poriadku, ak je páchaný protiprávne a úmyselne.
 Článok 4
 Cestovanie do zahraničia na účel terorizmu
 1. Na účely tohto protokolu „cestovaním do zahraničia na účel terorizmu“ je cestovanie do štátu, ktorý nie je štátom, ktorého ma cestujúci štátne občianstvo alebo v ktorom má pobyt, na účel spáchania, spolupodieľania alebo účasti na teroristickom čine, alebo poskytnutia alebo prijatia výcviku na terorizmus.
 2. Každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na ustanovenie cestovania do zahraničia na účel terorizmu, ako je uvedené v odseku 1, z jej územia alebo jej štátnymi občanmi, za trestný čin podľa jej vnútroštátneho právneho poriadku, ak je páchaný protiprávne a úmyselne. Každá zmluvná strana môže v tomto ohľade ustanoviť podmienky požadované a v súlade s jej ústavnými princípmi.
 3. Každá zmluvná strana v súlade s jej vnútroštátnym právnym poriadkom prijme aj opatrenia potrebné na ustanovenie pokusu trestného činu za trestný čin vo vzťahu k trestnému činu stanovenému v tomto článku.
 Článok 5
 Financovanie cestovania do zahraničia na účel terorizmu
 1. Na účely tohto protokolu „financovaním cestovania do zahraničia na účel terorizmu“ je poskytnutie alebo zbieranie akýmkoľvek spôsobom, priamo alebo nepriamo, prostriedkov úplne alebo čiastočne umožňujúcich akejkoľvek osobe cestovať do zahraničia na účel terorizmu, ako je to uvedené v článku 4 ods. 1 tohto protokolu, s vedomím, že táto osoba má úmysel úplne alebo čiastočne tieto prostriedky použiť na tento účel.
 2. Každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na ustanovenie financovania cestovania do zahraničia na účel terorizmu, ako je uvedené v odseku 1, za trestný čin podľa jej vnútroštátneho právneho poriadku, ak je páchaný protiprávne a úmyselne.
 Článok 6
 Organizovanie alebo iné napomáhanie cestovania do zahraničia na účel terorizmu
 1. Na účely tohto protokolu „organizovaním alebo iným napomáhaním cestovania do zahraničia na účel terorizmu“ je akýkoľvek čin organizovania alebo iného napomáhania, ktorý pomáha osobe pri cestovaní do zahraničia na účel terorizmu, ako je to uvedené v článku 4 ods. 1 tohto protokolu, s vedomím, že takto poskytnutá pomoc je na účel terorizmu.
 2. Každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na ustanovenie organizovania alebo iného napomáhania cestovania do zahraničia na účel terorizmu, ako je uvedené v odseku 1, za trestný čin podľa jej vnútroštátneho právneho poriadku, ak je páchaný protiprávne a úmyselne.
 Článok 7
 Výmena informácií
 1. Bez vplyvu na článok 3 ods. 2 písm. a) dohovoru a v súlade s vnútroštátnym právnym poriadkom a existujúcimi medzinárodnými záväzkami, každá zmluvná strana prijme opatrenia potrebné na posilnenie včasnej výmeny všetkých dostupných relevantných informácií medzi zmluvnými stranami, pokiaľ ide o osoby cestujúce do zahraničia na účel terorizmu, ako je uvedené v článku 4. Na tento účel, každá zmluvná strana určí kontaktné miesto dostupné na báze 24 hodín, sedem dní v týždni.
 2. Zmluvná strana môže určiť už exitujúce kontaktné miesto podľa odseku 1.
 3. Kontaktné miesto zmluvnej strany musí mať možnosť vykonávať komunikáciu s kontaktným miestom inej zmluvnej strany na očakávanej úrovni.
 Článok 8
 Podmienky a záruky
 1. Každá zmluvná strana zabezpečí, že vykonávanie tohto protokolu, vrátane zavedenia, vykonávania a uplatňovania zásady trestnosti podľa článkov 2 až 6 tohto protokolu sa uskutoční pri dodržiavaní ľudských práv, najmä práva na slobodu pohybu, slobodu prejavu, slobodu združovania a slobodu vierovyznania, ako je to uvedené v Dohovore o ochrane ľudských práv a základných slobôd, Medzinárodnom pakte o občianskych a politických právach a iných záväzkoch podľa medzinárodného práva, ak sú pre zmluvnú stranu platné.
 2. Zavedenie, vykonávanie a uplatňovanie zásady trestnosti podľa článkov 2 až 6 tohto protokolu by malo ďalej podliehať zásade proporcionality s prihliadnutím na legitímne sledované ciele a na ich potrebu v demokratickej spoločnosti a malo by vylúčiť každú formu svojvôle alebo diskriminačného alebo rasistického zaobchádzania.
 Článok 9
 Vzťah medzi týmto protokolom a dohovorom
 Slová a spojenia používané v tomto protokole sa interpretujú v zmysle dohovoru. Všetky ustanovenia dohovoru, s výnimkou článku 9, sa primerane použijú medzi zmluvnými stranami.
 Článok 10
 Podpis a nadobudnutie platnosti
 1. Tento protokol je otvorený na podpis signatárskym štátom dohovoru. Podlieha ratifikácii, prijatiu alebo schváleniu. Signatársky štát nemôže ratifikovať, prijať alebo schváliť tento protokol, ak predtým neratifikoval, neprijal alebo neschválil dohovor, alebo ak to neurobí súčasne.
 2. Tento protokol nadobudne platnosť prvý deň mesiaca nasledujúceho po uplynutí troch mesiacov odo dňa uloženia šiestich ratifikačných listín, listín o prijatí alebo schválení, vrátane najmenej štyroch členských štátov Rady Európy.
 3. Pre každý signatársky štát, ktorý následne uloží ratifikačnú listinu, listinu o prijatí alebo schválení, nadobudne protokol platnosť prvý deň mesiaca nasledujúceho po uplynutí troch mesiacov odo dňa uloženia ratifikačnej listiny, listiny o prijatí alebo schválení.
 Článok 11
 Pristúpenie k protokolu
 1. Po nadobudnutí platnosti tohto protokolu každý štát, ktorý pristúpi k dohovoru, môže pristúpiť aj k protokolu alebo to urobiť súčasne.
 2. Vo vzťahu ku každému pristupujúcemu štátu protokol nadobudne platnosť prvý deň mesiaca, ktorý nasleduje po uplynutí obdobia troch mesiacov odo dňa uloženia listiny o pristúpení u generálneho tajomníka Rady Európy.
 Článok 12
 Územná pôsobnosť
 1. Každý štát alebo Európska únia môže v čase podpisu alebo pri uložení svojich ratifikačných listín, listín o prijatí, schválení alebo prístupe vymedziť územie, na ktoré sa uplatňovanie tohto protokolu vzťahuje.
 2. Každá zmluvná strana môže kedykoľvek neskôr vyhlásením adresovaným generálnemu tajomníkovi Rady Európy rozšíriť pôsobnosť tohto protokolu na akékoľvek iné územie uvedené v tomto vyhlásení. Vo vzťahu k tomuto územiu protokol nadobudne platnosť prvým dňom mesiaca po uplynutí troch mesiacov odo dňa prijatia tohto vyhlásenia generálnym tajomníkom Rady Európy.
 3. Vyhlásenia urobené podľa predchádzajúcich odsekov možno vo vzťahu k akémukoľvek územiu odvolať oznámením adresovaným generálnemu tajomníkovi Rady Európy. Odvolanie nadobudne platnosť v prvý deň mesiaca po uplynutí obdobia troch mesiacov odo dňa prijatia tohto oznámenia generálnym tajomníkom Rady Európy.
 Článok 13
 Výpoveď
 1. Každá zmluvná strana môže kedykoľvek vypovedať tento protokol oznámením adresovaným generálnemu tajomníkovi Rady Európy.
 2. Výpoveď nadobudne platnosť prvým dňom mesiaca po uplynutí troch mesiacov odo dňa prijatia oznámenia generálnym tajomníkom Rady Európy.
 3. Vypovedanie dohovoru automaticky znamená vypovedanie tohto protokolu.
 Článok 14
 Informácie
 Generálny tajomník Rady Európy bude informovať členské štáty Rady Európy, Európsku úniu, nečlenské štáty, ktoré sa zúčastňovali na vypracovaní tohto protokolu, ako aj každý štát, ktorý pristúpil alebo bol prizvaný pristúpiť k tomuto protokolu, o
 a)
 každom podpise,
 b)
 uložení každej ratifikačnej listiny, listiny o prijatí, schválení alebo prístupe,
 c)
 každom dátume nadobudnutia platnosti tohto protokolu podľa článkov 10 a 11,
 d)
 každom inom úkone, oznámení alebo informovaní vzťahujúcom sa na tento protokol.
 NA DÔKAZ TOHO PODPÍSANÍ, riadne na to splnomocnení, podpísali tento Protokol.
 Dané v Rige 22. októbra 2015 v anglickom a francúzskom jazyku, pričom obe znenia majú rovnakú platnosť, v jednom vyhotovení, ktoré bude uložené v archíve Rady Európy. Generálny tajomník Rady Európy odovzdá overené kópie všetkým členským štátom Rady Európy, Európskej únii, nečlenským štátom, ktoré sa zúčastňovali na vypracovaní tohto protokolu, a štátom, ktoré bol prizvané, aby k nemu pristúpili.


text:
В средновековието старобългарският език се използва като писмен език в редица славянски и неславянски страни. Така се оформят различни редакции (рецензии, изводи) на старобългарския език.
 Старобългарският език се разпространява и дълбоко се вкоренява в книжовната традиция на хървати, сърби и руси, а от 11 до 17 век се използва като писмен език в Литва (където се използва западен вариант на руската редакция) и до 18 век в Румъния (където се използва среднобългарски и славяносръбски). През тази епоха старобългарският език, чрез редакциите си, измества латинския език от почти цяла Източна Европа, като от друга страна напълно изолира гръцкия език.
 От културно-историческа гледна точка най-важни са сръбската, хърватската и руската редакции на старобългарския език, въз основа на които се създават богати средновековни славянски литератури.
 Най-ранни редакции на старобългарския език
 Още преди да се установи като официален писмен език в родината си, старобългарският език започва разпространението си сред други славянски народи. За това е причина т.нар. моравска мисия на солунските братя. Най-старите открити славянски ръкописи са отзвук от делото им. Обаче всеки народ, използвал създадения вече славянски писмен език, оставя следи от своя жив говор. Например т.нар. Фрайзингенски (Брижински) листи, писани с латиница, са представител на каринтийско-словенската редакция на старобългарския език, а отклоненията от кирилометодиевата традиция са в областта на фонетиката: ą > o, u; št > k’, žd > g’, ě > e, ę > e. Тази и останалите редакции на старобългарския книжовен език, се характеризират по-скоро с локално оцветяване, отколкото с нарушаване на цялостната му структура. На българска територия дори се създават т.нар. книжовно-правописни школи, които по същността си са пак редакции на старобългарския език, по-точно на Кирило-Методиевата норма. Паметници като Киевските листове и Пражките фрагменти са представители на моравската редакция на старобългарския език. Докато в първия ръкопис моравизмите са ограничени до предаване на št с c (=ц) и žd със z, във втория се среща и група -dl- (šьdlъ, вм. šьlъ), случаи като udariša < udarišę, vьšěchъ (<*wĭch-), вм. vьsěchъ и др.
 Книжовно-правописни школи на старобългарския език
 В България диалектните особености в отделни области, чийто центрове са Преслав и Охрид, са предпоставка за обособяване на различни течения, свързани със създаването на регионален колорит в старобългарския език. Естествено, дори и след изоставянето на глаголическата азбука, Кирило-Методиевата традиция е била толкова силна, че присъства във всяко старобългарско произведение.
 Правописните школи се характеризират с:
 Има и четвърта, едноерова, с ъ школа, която не е много добре проучена.
 Хърватска редакция на старобългарския език
 Тъй като има основание да се смята, че старобългарският е преминал в Хърватско под прякото Кирило-Методиево въздействие, можем да приемем, че хърватската редакция е най-старата, оставила дълбоки следи. Предполага се, че основата на славянската писменост в Хърватско са положени направо от Кирил и Методий, минавайки през Далмация на път за Рим. Съществува и дръге мнение – че тя е навлязла в Хърватско под личното влияние на Методий от съседна Панония. Съществува трето становище, че основател на хърватската глаголическа традиция е Горазд, един от първите Кирило-Методиеви ученици, избягал след смъртта на Методий от Великоморавия в Хърватско. Най-старите паметници, представители на хърватската редакция на старобългарския език са писани с кръгла глаголица, а едва по-късно се оформя т.нар. хърватска ъглеста глаголица. Характерно за тази редакция е липсата на ą и ę, замествани съответно с o и u, както и различните рефлекси на праславянските *tj, *dj.
 Сръбска редакция на старобългарския език
 Най-старите писмени паметници, представители на сръбската редакция на старобългарския език са писани с кирилица и се явяват към края на 12 век (Мирославовото евангелие, Повелята на бан Кулин към дубровчаните). Това е езикът на всички сръбски църковни книжовни ръкописи до навлизането на руско-славянския или църковно-руския език.
 За първоначалната сръбска редакция на старобългарския е характерно силното влияние на двете преславски школи, като предимство има едноеровата, в съответствие с особености на самия сръбски език, където не се различават вече два ера. Най-старият сръбски паметник – Мирославовото евангелие е писано с едноерова кирилица, но има и два знака за носовките ą и ę. Но по-нататък за сръбската редакция е характерно изоставяне на носовките и замяната им с оу и е, което отговаря на сръбската фонетика. От 15 век са известни две нови школи на редакция на старобългарския език: т. нар. Ресавска школа, която реформира правописа и по образец на среднобългарската търновска школа въвежда диакритични знаци; другата школа е т.нар. босанска школа, отразяваща в правописната си система диалектното състояние в една сръбско-хърватска област, а именно на т.нар. икавизъм – за [i] се употребяват трите знака за [i], [y] и [ě], а смесването на [i] и [y] е по начало характерна черта за южнославянските езици, в които [y] се уеднаквява по звучене с [i].
 Руска редакция на старобългарския език
 През 10 век бива прието християнството и в Киевска Рус и за това на първо време са нужни богослужебни книги, написани на разбираем език. През 10 век такъв език е само старобългарският книжовен език. По този начин се оформя и руската (източнославянската) редакция на старобългарския, в която само голямата носовка се заменя с оу, a още в първите руски паметници се наблюдава смесване между знаците за [ě] и [ja], които в източнославянски вече имат еднаква фонетична стойност. В този книжовен вариант се запазват основните фонетични особености на старобългарския:
 Непълногласни съчетания [ra], [rě], [la], [lě], вместо пълногласни източнославянски [oro], [ere], [ole], [elo]
 Съчетания [ra], [la] в началот на думи, пред съгласни, там където според източнославянските норми би трябвало да бъде [ro], [lo]
 Употреба на ръ, лъ, рь, ль, вместо източнославянските ър, ъл, ьр, ьл между съгласни.
 Съчетания жд и шт, вместо ж и ч (<*dj, *tj, *gt’, *kt’).
 Съчетания жд, вместо зж, жж (<*zg’, *zgj, *zdj) и шт, вместо шч (щ) (<*sk’, *skj, *stj).
 Употреба на ю, вместо оу, ie, вместо о, и а, вместо ia, в началото на думите.
 В руската редакция се запазват и някои морфологични, синтактични и лексикални старобългаризми.
 Културно-историческо значение на старобългарския език
 Културно-историческото значение на старобългарския език е многостранно. На първо място, той изиграва роля за културното обособяване на славяните. На второ място, той изиграва роля на катализатор и стимулатор при създаването на всички славянски езици, като при едни оказва по-силно въздействие и оставя по-дълбоки следи, а при други служи като пример. Не на последно място е значението на двупосочното въздействие на старобългарския език върху новобългарския книжовен език: от една страна непрекъсваната връзка с традицията на българска почва, и от друга – силната струя рускоцърковнославянско влияние.
 Когато започва да действа задържащо за развитието на отделните славянски книжовни езици, и когато те тръгват по собствения си път на развитие, старобългарският език е изпълнил вече своята историческа мисия като „лингва франка“ и остава в историята на световната цивилизация наред със санскрит, старогръцки език и латински.
 Източници
 Старобългарски и църковнославянски език
 Вижте също
 Разновидност на езика


type: caselaw

text:
 30.8.2008
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 223/40
 Ordonnance du Tribunal de première instance du 26 juin 2008 — Gibtelecom/Commission
 (Affaires jointes T-433/03, T-434/03, T-367/04 et T-244/05) (1)
 («Concurrence - Télécommunications - Décisions de classement de plaintes fondées sur l'article 86 CE - Absence de prise de position de la Commission sur des plaintes fondées sur l'article 86 CE - Recours en annulation - Recours en carence - Disparition de l'objet du litige en cours d'instance - Non-lieu à statuer»)
 (2008/C 223/67)
 Langue de procédure: l'anglais
 Parties
 Partie requérante: Gibtelecom Ltd (Gibraltar) (représentants: M. Llamas, barrister, et B. O'Connor, solicitor)
 Partie défenderesse: Commission des Communautés européennes (représentants: initialement F. Castillo de la Torre et A. Whelan, puis F. Castillo de la Torre, agents)
 Objet
 D'une part, demande d'annulation de prétendues décisions de la Commission, en date des 17 octobre 2003, 5 juillet 2004 et 26 avril 2005, classant sans suite deux plaintes invitant la Commission à agir, sur le fondement de l'article 86 CE, paragraphe 3, CE, pour mettre fin à des violations du droit communautaire prétendument commises par le Royaume d'Espagne et, d'autre part, demande visant à faire constater, conformément à l'article 232 CE, que, en s'abstenant de prendre position sur les suites qu'elle entendait réserver à certains aspects de l'une des plaintes précitées, la Commission a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu du droit communautaire.
 Dispositif
 1)
 Il n'y a plus lieu de statuer sur les recours.
 2)
 Il n'y a plus lieu de statuer sur la demande d'intervention présentée par le Royaume d'Espagne dans l'affaire T-367/04.
 3)
 Gibtelecom Ltd et la Commission supporteront chacune leurs propres dépens.
 (1) JO C 59 du 6.3.2004.


type: other

jurisdiction: US

text: b" OFFICE OF\n THE INSPECTOR GENERAL\n\nSOCIAL SECURITY ADMINISTRATION\n\n\n SINGLE AUDIT OF THE\n STATE OF RHODE ISLAND\n FOR THE FISCAL YEAR ENDED\n JUNE 30, 2000\n\n December 2001 A-77-02-00005\n\n\n\n\n AUDIT REPORT\n\x0c Mission\nWe improve SSA programs and operations and protect them against fraud, waste,\nand abuse by conducting independent and objective audits, evaluations, and\ninvestigations. We provide timely, useful, and reliable information and advice to\nAdministration officials, the Congress, and the public.\n\n Authority\nThe Inspector General Act created independent audit and investigative units,\ncalled the Office of Inspector General (OIG). The mission of the OIG, as spelled\nout in the Act, is to:\n\n m Conduct and supervise independent and objective audits and\n investigations relating to agency programs and operations.\n m Promote economy, effectiveness, and efficiency within the agency.\n m Prevent and detect fraud, waste, and abuse in agency programs and\n operations.\n m Review and make recommendations regarding existing and proposed\n legislation and regulations relating to agency programs and operations.\n m Keep the agency head and the Congress fully and currently informed of\n problems in agency programs and operations.\n\n To ensure objectivity, the IG Act empowers the IG with:\n\n m Independence to determine what reviews to perform.\n m Access to all information necessary for the reviews.\n m Authority to publish findings and recommendations based on the reviews.\n\n Vision\nBy conducting independent and objective audits, investigations, and evaluations,\nwe are agents of positive change striving for continuous improvement in the\nSocial Security Administration's programs, operations, and management and in\nour own office.\n\x0c Office of the Inspector General\nMEMORANDUM\n\nDate: DEC 2 1 200l Refer To:\n\n\n\n\nTo:\n Dan Sweeney\n Acting Director\n Management Analysis and Audit Program Support Staff\n\nFrom: Assistant Inspector General\n for Audit\n\nSubject:\n Single Audit of the State of Rhode Island for the Fiscal Year Ended June 30, 2000\n (A-77-02-00005)\n This report presents the Social Security Administration's (SSA) portion of the single\n audit of the State of Rhode Island for the Fiscal Year ended June 30, 2000. The Rhode\n Island Auditor General performed the audit and its reports on compliance and internal\n controls are attached (see Appendix A). Results of the desk review conducted by the\n Department of Health and Human Services (HHS) have not been received. We will\n notify you when the results are received if HHS determines the audit did not meet\n Federal requirements.\n\n The Rhode Island Disability Determination Services (DDS) performs disability\n determinations under SSA's Disability Insurance (Dl) and Supplemental Security\n Income (SSI) programs in accordance with Federal regulations. The DDS is reimbursed\n for 100 percent of allowable costs. The Rhode Island Department of Human Services\n (DHS) is the Rhode Island DDS's parent agency.\n\n For single audit purposes, the Office of Management and Budget (OMB) assigns\n Federal programs a Catalog of Federal Domestic Assistance (CFDA) number. SSA's Dl\n and SSI programs are identified by CFDA number 96. SSA is responsible for resolving\n single audit findings reporte~ under this CFDA number.\n\n The single audit reported the following findings (see Appendix B):\n\n . The State did not have a statewide inventory system and procedures were not in\n place to ensure compliance regarding the use, management, and disposition of\n equipment. The corrective action plan indicates that the State subsequently issued\n statewide policies and procedures to record and track inventories.\n\n . Funds were not drawn in accordance with the Cash Management Improvement Act\n (CMIA) agreement. The corrective action plan indicates the State will ensure that\n the CMIA agreement is reflective of current payment patterns.\n\x0cPage 2\xe2\x80\x93 Dan Sweeney\n\n\n\xc2\xb7 DHS allocated central service costs to various Federal programs, including SSA\xe2\x80\x99s\n disability programs, based on an estimated amount. Once actual amounts were\n available, DHS adjusted current year charges to account for the overcharge in\n previous fiscal years. The corrective action plan indicates that the overcharge is\n being adjusted by excluding quarterly central service costs until all costs have been\n recouped.\n\nWe recommend that SSA ensure that DHS:\n\n1. Established procedures to properly account for equipment purchased with SSA\n funds.\n\n2. Developed procedures to draw Federal funds in accordance with the terms of the\n CMIA agreement.\n\n3. Credited the disability programs for the differences between the estimated and\n actual central services costs.\n\nThe single audit also disclosed the following findings that may impact DDS operations\nalthough they were not specifically identified to SSA. I am bringing these matters to\nyour attention as they represent potentially serious service delivery and financial control\nproblems for the Agency (see Appendix C).\n\n\xc2\xb7 The State has not accumulated historical information concerning the cost and\n classification of its investment in fixed assets.\n\n\xc2\xb7 Password access controls were not in place to restrict access to the Government\n On-Line Data Entry Network system so that no individual has capability to both\n initiate and approve transactions. In addition, programmers have access to the\n system.\n\n\xc2\xb7 System access controls over the accounting system do not require unique\n passwords for each user to control and restrict access to the system.\n\n\xc2\xb7 Federal reports were not accurately prepared.\n\n\xc2\xb7 DHS did not have certifications to identify and exclude from its procurement process\n those subcontractors and subrecipients barred from participation in Federal\n programs.\n\n\xc2\xb7 The State did not credit checks outstanding more than 180 days to the Federal\n government as required by Federal regulations, resulting in questioned costs of\n $32,801.\n\n\xc2\xb7 Expenditures were not claimed within the period of availability, resulting in\n questioned costs of $20,369.\n\x0cPage 3- Dan Sweeney\n\n\n\nPlease send copies of the final Audit Clearance Document to Mark Bailey in\nKansas City and Paul Wood in Baltimore. If you have questions contact Mark Bailey\nat (816) 936-5591.\n\n\n\n ~<~\n Steven L. Schaeffer\n\n\n\n\nAttachments\n\x0cAppendix A\nPage 1 of 6\n\x0cAppendix A\nPage 2 of 6\n\x0cAppendix A\nPage 3 of 6\n\x0cAppendix A\nPage 4 of 6\n\x0cAppendix A\nPage 5 of 6\n\x0cAppendix A\nPage 6 of 6\n\x0cAppendix B\nPage 1 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 2 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 3 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 4 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 5 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 6 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 7 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 8 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 9 of 10\n\x0cAppendix B\nPage 10 of 10\n\x0cAppendix C\nPage 1 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 2 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 3 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 4 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 5 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 6 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 7 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 8 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 9 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 10 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 11 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 12 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 13 of 14\n\x0cAppendix C\nPage 14 of 14\n\x0c Overview of the Office of the Inspector General\n Office of Audit\n\nThe Office of Audit (OA) conducts comprehensive financial and performance audits of the\nSocial Security Administration\xe2\x80\x99s (SSA) programs and makes recommendations to ensure that\nprogram objectives are achieved effectively and efficiently. Financial audits, required by the\nChief Financial Officers Act of 1990, assess whether SSA\xe2\x80\x99s financial statements fairly present\nthe Agency\xe2\x80\x99s financial position, results of operations, and cash flow. Performance audits review\nthe economy, efficiency, and effectiveness of SSA\xe2\x80\x99s programs. OA also conducts short-term\nmanagement and program evaluations focused on issues of concern to SSA, Congress, and the\ngeneral public. Evaluations often focus on identifying and recommending ways to prevent and\nminimize program fraud and inefficiency.\n\n\n Office of Executive Operations\n\nThe Office of Executive Operations (OEO) provides four functions for the Office of the\nInspector General (OIG) \xe2\x80\x93 administrative support, strategic planning, quality assurance, and\npublic affairs. OEO supports the OIG components by providing information resources\nmanagement; systems security; and the coordination of budget, procurement,\ntelecommunications, facilities and equipment, and human resources. In addition, this Office\ncoordinates and is responsible for the OIG\xe2\x80\x99s strategic planning function and the development and\nimplementation of performance measures required by the Government Performance and Results\nAct. The quality assurance division performs internal reviews to ensure that OIG offices\nnationwide hold themselves to the same rigorous standards that we expect from the Agency.\nThis division also conducts employee investigations within OIG. The public affairs team\ncommunicates OIG\xe2\x80\x99s planned and current activities and the results to the Commissioner and\nCongress, as well as other entities.\n\n\n Office of Investigations\n\nThe Office of Investigations (OI) conducts and coordinates investigative activity related to fraud,\nwaste, abuse, and mismanagement of SSA programs and operations. This includes wrongdoing\nby applicants, beneficiaries, contractors, physicians, interpreters, representative payees, third\nparties, and by SSA employees in the performance of their duties. OI also conducts joint\ninvestigations with other Federal, State, and local law enforcement agencies.\n\n\n Counsel to the Inspector General\n\nThe Counsel to the Inspector General provides legal advice and counsel to the Inspector General\non various matters, including: 1) statutes, regulations, legislation, and policy directives\ngoverning the administration of SSA\xe2\x80\x99s programs; 2) investigative procedures and techniques;\nand 3) legal implications and conclusions to be drawn from audit and investigative material\nproduced by the OIG. The Counsel\xe2\x80\x99s office also administers the civil monetary penalty program.\n\x0c"