text:
 25.5.2018
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 129/49
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2018/763
 z dne 9. aprila 2018
 o določitvi praktičnih ureditev za izdajo enotnih varnostnih spričeval prevoznikom v železniškem prometu v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (ES) št. 653/2007
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o varnosti na železnici (1) in zlasti člena 10(10) Direktive,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Za zmanjšanje zapletenosti, skrajšanje trajanja in znižanje stroškov postopka podeljevanja spričeval so potrebne določbe, ki usklajujejo pristop k izdajanju varnostnih spričeval na ravni Unije ter spodbujajo sodelovanje med vsemi akterji, vključenimi v postopek ocenjevanja varnosti.
 (2)
 Ob upoštevanju izkušenj, pridobljenih pri pripravi dogovorov o sodelovanju iz člena 11(1) Direktive (EU) 2016/798, je zgodnji stik s prosilcem v obliki usklajevanja (v nadaljnjem besedilu: predhodno sodelovanje) priznan kot dobra praksa za spodbujanje razvoja odnosa med stranmi, vključenimi v postopek ocenjevanja varnosti. Tako predhodno sodelovanje bi bilo treba ponuditi pred vložitvijo vloge za enotno varnostno spričevalo, in sicer da bi se lahko organ za izdajo spričeval seznanil s sistemom varnega upravljanja prosilca, razjasnil, kako se bo izvedel postopek ocenjevanja varnosti in sprejemale odločitve, ter preveril, ali je prosilec prejel zadostne informacije in ali je dovolj seznanjen s tem, kaj se od njega pričakuje. Pojasnila iz predhodnega sodelovanja ne bi smela vplivati na rezultate ocene.
 (3)
 Agencija bi morala spremljati datume poteka veljavnosti vseh veljavnih enotnih varnostnih spričeval za območje obratovanja, ki zajema več kot eno državo članico, in navedene informacije izmenjati z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi, da bi se olajšalo načrtovanje njihovih dejavnosti v zvezi z oceno varnosti.
 (4)
 Agencija bi morala objaviti in posodabljati brezplačna navodila za uporabo, v katerih bi bile opisane in po potrebi pojasnjene zahteve iz te uredbe. Da bi se uskladil pristop k izmenjavi in evidentiranju informacij prek točke „vse na enem mestu“, bi morali biti v navodila za uporabo vključeni tudi vzorci predlog, ki bi jih Agencija pripravila v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi.
 (5)
 Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali za zagotovitev, da so izpolnjene zahteve iz ocene varnosti, izvajati notranje ureditve ali postopke.
 (6)
 Da se ocenjevanje ne bi podvajalo ter da bi se zmanjšalo upravno breme in znižali stroški za prosilca, bi morali Agencija in nacionalni varnostni organi upoštevati dogovore o sodelovanju in večstranske dogovore, sklenjene v skladu s členom 11 Direktive (EU) 2016/798, kjer je primerno.
 (7)
 Kadar je načrtovano območje obratovanja omejeno na eno državo članico, prosilec pa namerava voziti do ene ali več postaj s podobnimi značilnostmi omrežja in podobnimi operativnimi predpisi, ki so blizu meje v sosednjih državah članicah, bi moral imeti prosilec možnost, da to stori, ne da bi bila potrebna razširitev njegovega območja obratovanja na navedene sosednje države članice. Ko prosilec vloži vlogo za enotno varnostno spričevalo, bi moral izbrati organ za izdajo varnostnih spričeval v skladu s členom 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, bi se morala posvetovati z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi in upoštevati ustrezne čezmejne sporazume.
 (8)
 Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, bi moral imeti prosilec pravico, da ji svojo dokumentacijo predloži v enem od uradnih jezikov Unije, ne da bi mu bilo treba zagotoviti njen prevod. To načelo velja brez poseganja v možnost, da nacionalni varnostni organ opredeli jezikovno politiko v zvezi s tistim delom vloge, na katerega se nanaša člen 10(3)(b) Direktive (EU) 2016/798. Nacionalni varnostni organ bi moral imeti med ocenjevanjem pravico, da dokumente v zvezi z oceno Agenciji predloži v jeziku svoje države članice, ne da bi mu bilo treba zagotoviti njihov prevod.
 (9)
 Izdajanje spričeval bi moralo temeljiti na oceni sposobnosti prosilca, da izpolni zahteve sistema varnega upravljanja, ki se uporabljajo za prevoznike v železniškem prometu, vključno z ustreznimi nacionalnim predpisi in zahtevami veljavne tehnične specifikacije za interoperabilnost v zvezi s podsistemom vodenja in upravljanja prometa ter njihovo dosledno uporabo. Potem ko se mu izda enotno varnostno spričevalo, bi moral prosilec še naprej uporabljati sistem varnega upravljanja iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798.
 (10)
 Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali vse ustrezne podatke in rezultate ocene evidentirati prek točke „vse na enem mestu“, da se podprejo in utemeljijo odločitve v vsaki fazi postopka ocenjevanja varnosti. Če imajo Agencija in nacionalni varnostni organi za ocenjevanje varnosti svoje sisteme za upravljanje informacij, bi morali zagotoviti, da se iz istih razlogov vse ustrezne informacije prenesejo na točko „vse na enem mestu“.
 (11)
 Agencija in nacionalni varnostni organi bi morali razviti notranje ureditve ali postopke za upravljanje izdaje enotnih varnostnih spričeval, da bi se zmanjšalo upravno breme in zmanjšali stroški za prosilca. V zvezi s tem bi moral imeti prosilec možnost, da v dokumentaciji predloži kopije dokumentov. Izvirniki bi morali biti na voljo Agenciji in nacionalnim varnostnim organom za preverjanja po izdaji enotnega varnostnega spričevala.
 (12)
 Uskladiti je treba kategorizacijo zadev v postopku ocenjevanja, s čimer se zagotovi, da prosilec razume resnost vseh zadev, na katere opozori Agencija ali nacionalni varnostni organ. Navedena kategorizacija je pomembna zlasti, kadar je v postopek vključenih več nacionalnih varnostnih organov.
 (13)
 Da bi lahko Agencija in nacionalni varnostni organi učinkovito izvajali ocenjevanja in okrepili medsebojno zaupanje, bi morali zagotoviti, da je osebje, ki je vključeno v ocenjevanja, ustrezno usposobljeno. V ta namen bi bilo treba to usposobljenost opredeliti.
 (14)
 V skladu s členom 31(3) Direktive (EU) 2016/798 se bo novi postopek izdajanja varnostnih spričeval uporabljal od 16. junija 2019. Vendar imajo države članice možnost, da Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) navedene direktive uradno obvestijo o podaljšanju obdobja za prenos, na osnovi katerega lahko še naprej izdajajo spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta (2) do 16. junija 2020. Zato je treba pojasniti, kako bi se moral novi postopek uporabljati poleg starega, kadar načrtovano območje obratovanja vključuje eno ali več navedenih držav članic.
 (15)
 Kadar nacionalni varnostni organ ugotovi, da ne bo mogel izdati varnostnega spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES pred 16. junijem 2019 ali 16. junijem 2020 v zvezi s tistimi državami članicami, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798, bi morala Agencija, kadar deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, upoštevati rezultate ocenjevanja nacionalnega varnostnega organa v zvezi z oceno ustreznih elementov iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES, da se ocenjevanje ne bi podvajalo.
 (16)
 Enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, bi bilo treba priznati kot enakovredno tistemu delu varnostnega spričevala, na katerega se nanaša člen 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES. Navedeno spričevalo je veljavno v vsej Uniji za enakovredne dejavnosti v železniškem prometu. Države članice, ki so uradno obvestile Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798, bi morale enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, sprejeti kot enakovredno tistemu delu, na katerega se nanaša člen 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES.
 (17)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega v skladu s členom 21 Direktive Sveta 96/48/ES (3) –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Predmet urejanja in področje uporabe
 Ta uredba določa praktične ureditve, ki jih prevozniki v železniškem prometu uporabijo ob vložitvi vlog za enotno varnostno spričevalo ali za podaljšanje ali posodobitev takih spričeval prek točke „vse na enem mestu“ iz člena 12 Uredbe (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta (4) (v nadaljnjem besedilu: točka „vse na enem mestu“).
 Določa tudi praktične ureditve, ki jih organi za izdajo varnostnih spričeval uporabijo pri ocenjevanju vlog za enotna varnostna spričevala ali za podaljšanje ali posodobitev takih spričeval ter pri usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja.
 Člen 2
 Opredelitve pojmov
 V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
 (1)
 „organ za izdajo varnostnih spričeval“ pomeni organ, ki je pristojen za izdajo enotnega varnostnega spričevala, bodisi Agencijo bodisi nacionalni varnostni organ;
 (2)
 „datum prejema vloge“ pomeni:
 (a)
 kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, prvi delovni dan, ki je skupen Agenciji in nacionalnim varnostnim organom, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, po datumu potrditve prejema dokumentacije;
 (b)
 kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje nacionalni varnostni organ, prvi delovni dan v zadevni državi članici po datumu potrditve prejema dokumentacije;
 (3)
 „predhodno sodelovanje“ pomeni postopkovno fazo, ki se izvede pred vložitvijo vloge, v okviru katere lahko prosilec od organa za izdajo varnostnih spričeval in nacionalnih varnostnih organov, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zahteva dodatne informacije o naslednjih fazah postopka ocenjevanja varnosti.
 (4)
 „pomislek“ pomeni manj pomembno zadevo, ugotovljeno med ocenjevanjem vloge za enotno varnostno spričevalo, ki ne preprečuje njegove izdaje in se lahko njena odprava preloži na čas poznejšega nadzora;
 (5)
 „zadevni datum“ pomeni 16. junij 2019, razen kar zadeva države članice, ki so v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 Agencijo in Komisijo uradno obvestile, da so podaljšale obdobje za prenos navedene direktive, za katere zadevni datum pomeni 16. junij 2020.
 Člen 3
 Odgovornosti Agencije in nacionalnih varnostnih organov
 1. Organ za izdajo varnostnih spričeval je poleg izdaje enotnih varnostnih spričeval odgovoren za naslednje naloge:
 (a)
 načrtovanje, izvajanje in spremljanje ocenjevanja, ki ga opravlja;
 (b)
 vzpostavitev sodelovanja med zadevnimi stranmi.
 2. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na zahtevo prosilca sprejmejo predhodno sodelovanje in zagotovijo vsa pojasnila, ki jih prosilec zahteva v okviru predhodnega sodelovanja.
 3. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zaradi izdaje enotnih varnostnih spričeval vsak zase zberejo naslednje informacije:
 (a)
 vse ustrezne informacije v zvezi z različnimi fazami ocenjevanja, vključno z razlogi za odločitve, sprejete med ocenjevanjem, in opredelitev vseh omejitev ali pogojev uporabe, ki se bodo vključili v enotno varnostno spričevalo;
 (b)
 rezultate ocene, vključno s povzetki ugotovitev, in po potrebi mnenje v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala.
 4. Kadar Agencija deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, informacije iz odstavka 3(b) vključi v končne rezultate ocene.
 5. Agencija spremlja datume poteka veljavnosti vseh veljavnih enotnih varnostnih spričeval za območje obratovanja, ki zajema več kot eno državo članico, navedene informacije pa izmenja z ustreznimi nacionalnimi varnostnimi organi.
 6. Nacionalni varnostni organi z Agencijo in drugimi nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izmenjajo vse ustrezne informacije, ki bi lahko vplivale na postopek ocenjevanja varnosti.
 7. Agencija v vseh uradnih jezikih Unije objavi in posodablja brezplačna navodila za uporabo, v katerih so opisane in po potrebi pojasnjene zahteve iz te uredbe. V navodila za uporabo so vključeni tudi vzorci predlog, ki jih Agencija pripravi v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi.
 8. Nacionalni varnostni organi objavijo in posodabljajo brezplačna navodila za uporabo, v katerih so opisani in po potrebi pojasnjeni nacionalni predpisi, ki veljajo v zvezi z načrtovanim območjem obratovanja, ter veljavna nacionalna postopkovna pravila.
 9. Agencija in nacionalni varnostni organ določita notranje ureditve ali postopke za upravljanje postopka ocenjevanja varnosti. Pri navedenih ureditvah ali postopkih se upoštevajo dogovori iz člena 11 Direktive (EU) 2016/798.
 10. Vsakemu enotnemu varnostnemu spričevalu se dodeli enotna evropska identifikacijska številka. Agencija opredeli strukturo in vsebino evropskih identifikacijskih številk ter jih objavi na svojem spletišču.
 11. Kadar prosilec v svoji vlogi navede, da namerava obratovati do postaj v sosednjih državah članicah, ki imajo podobne značilnosti omrežja in podobne operativne predpise, te postaje pa so blizu meje, enotno varnostno spričevalo velja tudi do takih postaj, ne da bi bilo treba zahtevati razširitev območja obratovanja, in sicer po posvetovanju nacionalnih varnostnih organov sosednjih držav članic z organom za izdajo varnostnih spričeval. Nacionalni varnostni organi zadevnih držav članic organu za izdajo varnostnih spričeval potrdijo, da so ustrezni priglašeni nacionalni predpisi in obveznosti v zvezi z ustreznimi čezmejnimi sporazumi izpolnjeni, preden izda enotno varnostno spričevalo.
 12. Organ za izdajo varnostnih spričeval za oceno vlog sprejme pooblastila, priznanja ali spričevala za proizvode ali storitve, ki jih predložijo prevozniki v železniškem prometu ali njihovi pogodbeni izvajalci, partnerji ali dobavitelji, ki so odobreni v skladu z ustreznim pravom Unije, kot dokaz, da so prevozniki v železniškem prometu sposobni izpolniti ustrezne zahteve, opredeljene v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2018/762 (5).
 Člen 4
 Odgovornosti prosilcev
 1. Brez poseganja v rok iz člena 6, ki je dovoljen za ocenjevanje, prosilec vlogo za enotno varnostno spričevalo ali za posodobitev ali podaljšanje takega spričevala vloži prek točke „vse na enem mestu“ pred naslednjimi datumi, kakor je primerno:
 (a)
 načrtovanim datumom začetka vsakega novega obratovanja;
 (b)
 načrtovanim datumom začetka obratovanja pod pogoji, ki niso enaki pogojem iz veljavnega enotnega varnostnega spričevala, po bistveni spremembi vrste, obsega ali območja obratovanja;
 (c)
 datumom poteka veljavnosti veljavnega enotnega varnostnega spričevala.
 2. Prosilec ob vložitvi vloge za novo enotno varnostno spričevalo zagotovi informacije iz Priloge I.
 3. Prosilec ob vložitvi vloge za posodobitev ali podaljšanje enotnega varnostnega spričevala zagotovi informacije iz Priloge I in opiše spremembe, ki so nastale od izdaje veljavnega spričevala.
 V primeru večjih neskladnosti, ki lahko vplivajo na uspešnost pri zagotavljanju varnosti ali ustvarijo resna varnostna tveganja, ali če so med nadzornimi dejavnostmi od prejšnjega ocenjevanja ugotovljena kakršna koli druga področja, ki vzbujajo skrb, se organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, odločijo, ali je treba ponovno oceniti celotno dokumentacijo.
 4. Prosilčev izbor glede organa za izdajo varnostnih spričeval je zavezujoč do zaključka ali prekinitve postopka ocenjevanja varnosti.
 5. Kadar prosilec zahteva predhodno sodelovanje, prek točke „vse na enem mestu“ predloži informacije iz točk 1 do 6 Priloge I.
 6. Če predložena dokumentacija vsebuje kopije dokumentov, ki so jih izdali subjekti, ki niso organ za izdajo varnostnih spričeval, prosilec izvirnike hrani vsaj pet let po koncu obdobja veljavnosti enotnega varnostnega spričevala. Ob podaljšanju ali posodobitvi prosilec izvirnike dokumentov, ki se predložijo za zadevno vlogo in jih izdajo subjekti, ki niso organ za izdajo varnostnih spričeval, hrani vsaj pet let po koncu obdobja veljavnosti podaljšanega ali posodobljenega enotnega varnostnega spričevala. Prosilec navedene izvirne dokumente zagotovi na zahtevo Agencije ali nacionalnih varnostnih organov.
 Člen 5
 Jezik
 1. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, je jezik vloge naslednji:
 (a)
 za del dokumentacije iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798 eden od uradnih jezikov Unije po izbiri prosilca;
 (b)
 za dele dokumentacije iz člena 10(3)(b) Direktive (EU) 2016/798 in za dele dokumentacije iz točke 8.1 Priloge I jezik, ki ga določi zadevna država članica in je naveden v navodilih za uporabo iz člena 3(8) te uredbe.
 2. Vse odločitve v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala, ki jih sprejme Agencija, vključno z razlogi za odločitev v končnih rezultatih ocene ter po potrebi enotnem varnostnem spričevalu, so v jeziku iz odstavka 1(a).
 Člen 6
 Postopkovne faze in roki
 1. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, uporabijo postopek iz Priloge II.
 2. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase ocenijo, ali dokumentacija vsebuje zahtevana dokazila iz Priloge I. Organ za izdajo varnostnih spričeval prosilca nemudoma, vsekakor pa najpozneje v enem mesecu od datuma prejema vloge obvesti, ali je vloga popolna.
 3. Odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala se sprejme najpozneje štiri mesece od datuma, ko je prosilec obveščen o popolnosti vloge, ob upoštevanju odstavkov 5 do 7.
 4. Če je prosilec obveščen, da vloga ni popolna, organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj zahteva potrebne dodatne informacije, vključno z utemeljitvijo in podrobnostmi o roku za odgovor prosilca.
 Rok za predložitev dodatnih informacij je razumen, sorazmeren glede na zahtevnost zagotovitve zahtevanih informacij in dogovorjen s prosilcem, takoj ko je ta obveščen o nepopolnosti dokumentacije. Če prosilec zahtevanih informacij ne zagotovi v dogovorjenem roku, se lahko organ za izdajo varnostnih spričeval odloči, da rok za odgovor prosilca podaljša ali pa prosilca obvesti, da je njegova vloga zavrnjena.
 Odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala se sprejme najpozneje štiri mesece od datuma, ko prosilec predloži zahtevane dodatne informacije.
 5. Tudi če je dokumentacija popolna, lahko Agencija ali kateri koli nacionalni varnostni organ, ki ga zadeva načrtovano območje obratovanja, kadar koli pred sprejetjem odločitve zahteva dodatne informacije in določi razumen rok za njihovo predložitev. Zaradi take zahteve se podaljša rok iz odstavka 3 tega člena pod pogoji iz Priloge II.
 6. Agencija lahko rok iz odstavka 3 tega člena podaljša za naslednja obdobja iz člena 10(7) Direktive (EU) 2016/798:
 (a)
 obdobje sodelovanja, da bi se dogovorili o oceni, ki bi bila sprejemljiva za vse;
 (b)
 obdobje, ko je zadeva predložena v arbitražo komisiji za pritožbe.
 7. Rok se lahko podaljša tudi za čas, ki ga prosilec potrebuje, da se dogovori za obisk ali pregled na svoji lokaciji ali za presojo svoje organizacije.
 8. Enotno varnostno spričevalo vsebuje informacije, navedene v Prilogi III.
 Člen 7
 Sporočanje
 1. Organ za izdajo varnostnih spričeval, nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, in prosilec prek točke „vse na enem mestu“ sporočijo vse v zvezi z morebitnimi zadevami iz člena 12.
 2. Status vseh faz postopka ocenjevanja varnosti, rezultati ocene in odločitev glede vloge se prosilcu sporočijo prek točke „vse na enem mestu“.
 3. Brez poseganja v odstavek 1 so v navodilih za uporabo, ki so jih pripravili Agencija in nacionalni varnostni organi, navedena pravila za medsebojno komuniciranje in komuniciranje s prosilcem.
 4. Točka „vse na enem mestu“ potrdi prejem vloge za enotno varnostno spričevalo.
 Člen 8
 Obdobje veljavnosti enotnih varnostnih spričeval
 Enotna varnostna spričevala veljajo pet let.
 Če je za zagotavljanje učinkovitega nadzorovanja tveganj, ki vplivajo na varno obratovanje, potrebno krajše obdobje, se lahko organ za izdajanje varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, odloči, da bo enotno varnostno spričevalo podelil za manj kot pet let. V tem primeru organ za izdajo varnostnih spričeval razloge za svojo odločitev vključi v rezultate ocene, ki je evidentirana v skladu s členom 9.
 Člen 9
 Upravljanje informacij
 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vse ustrezne informacije in rezultate ocene iz člena 3(3) evidentirajo v točki „vse na enem mestu“. Agencija v točki „vse na enem mestu“ evidentira tudi končne rezultate ocene iz člena 3(4).
 Kadar nacionalni varnostni organi za obravnavo vlog, ki so jim bile vložene, uporabljajo sistem za upravljanje informacij, vse ustrezne informacije prenesejo v točko „vse na enem mestu“.
 Člen 10
 Dogovori o obiskih in pregledih na lokaciji prevoznikov v železniškem prometu ter presojah
 1. Kadar se izvajajo obiski in pregledi na lokaciji prosilcev ter presoje iz člena 10(5) Direktive (EU) 2016/798, se Agencija in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, dogovorijo o ciljih in obsegu teh obiskov in inšpekcijskih pregledov na lokaciji ter presoj, pa tudi o vlogi vsakega organa pri teh nalogah.
 2. Kadar se izvajajo obiski in pregledi na lokaciji prosilca ter presoje iz člena 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798, organ, odgovoren za izvedbo obiska, pregleda ali presojo, pripravi poročilo, v katerem opredeli zadeve, ki so bile ugotovljene med ocenjevanjem, ter navede, ali so bile odpravljene na podlagi dokazov, predloženih med obiskom, pregledom ali presojo, in če so bile, kako. Poročilo lahko vključuje tudi dodatne zadeve iz člena 12, ki jih prosilec odpravi v dogovorjenem roku.
 3. Prosilec v primeru obiskov, pregledov na lokaciji prosilcev in presoj, kot so navedene v primerih iz člena 10(5) in (8) Direktive (EU) 2016/798, zagotovi podrobnosti o tem, kdo ga bo zastopal, ter o varnostnih predpisih in postopkih na lokaciji, ki jih mora upoštevati organ, odgovoren za izvedbo obiska, pregleda ali presoje. O roku za obiske, preglede in presoje, vključno z zagotovitvijo navedenih informacij, se dogovorijo zadevni organi in prosilec.
 Člen 11
 Usklajevanje med Agencijo in nacionalnimi varnostnimi organi
 1. Kadar kot organ za izdajo varnostnih spričeval deluje Agencija, se v različnih fazah postopka ocenjevanja varnosti usklajuje z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja. Agencija in nacionalni varnostni organi razpravljajo o vseh zadevah, povezanih s postopkom ocenjevanja varnosti, vključno z morebitnimi pomanjkljivostmi, in vseh zahtevah po dodatnih informacijah, ki vplivajo na rok za oceno ali bi lahko vplivale na delo drugih nacionalnih varnostnih organov, ki jih zadeva območje obratovanja.
 2. Brez poseganja v odstavek 1 lahko vsak organ, ki je vključen v postopek ocenjevanja varnosti, naveže neposreden stik s prosilcem v zvezi z zadevami, povezanimi z njegovim delom ocene.
 3. Agencija in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pred sprejetjem odločitve o izdaji enotnega varnostnega spričevala sprejmejo naslednje ukrepe:
 (a)
 razpravljajo o rezultatih svojih preverjanj;
 (b)
 se dogovorijo o morebitnih pomislekih, ki bodo preučeni v okviru poznejšega nadzora;
 (c)
 se dogovorijo o vseh omejitvah ali pogojih uporabe, ki se bodo vključili v enotno varnostno spričevalo.
 4. Kadar prosilec pripravi akcijski načrt za odpravo pomislekov iz odstavka 3(b), se nacionalni varnostni organi dogovorijo, kateri od njih bo spremljal izvedbo načrta. Nacionalni varnostni organi se v ta namen po potrebi usklajujejo v skladu z ureditvami iz člena 8(2) Delegirane uredbe (EU) 2018/761 (6) ter o svojem dogovoru in rezultatih svojih povezanih nadzornih dejavnosti obvestijo Agencijo.
 Agencija upošteva informacije o rezultatih nadzora, ki so ga izvedli nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, v zvezi z nadaljnjim spremljanjem pomislekov, da se sprejme odločitev, ali se lahko te med ocenjevanjem vloge za posodobitev ali podaljšanje odpravijo.
 5. Agencija vodi evidenco dejavnosti usklajevanja in jih v skladu s členom 9 evidentira v točki „vse na enem mestu“.
 Člen 12
 Kategorizacija zadev
 1. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, kategorizirajo zadeve, ki so jih opredelili med ocenjevanjem dokumentacije, kot sledi:
 (a)
 „tip 1“: zadeve, ki zaradi razumevanja dokumentacije zahtevajo dodatna pojasnila prosilca;
 (b)
 „tip 2“: zadeve, težave, zaradi katerih je morda treba spremeniti dokumentacijo ali se zahteva manjše ukrepanje prosilca; ukrepi, ki se sprejmejo, so prepuščeni presoji prosilca in ne preprečujejo izdaje enotnega varnostnega spričevala;
 (c)
 „tip 3“: zadeve, v zvezi s katerimi mora prosilec sprejeti poseben ukrep, njegova izvedba pa se lahko odloži na čas po podelitvi enotnega varnostnega spričevala; ukrep za odpravo zadeve predlaga prosilec, z njim pa se mora strinjati tista stran, ki je zadevo odkrila;
 (d)
 „tip 4“: zadeve, zaradi katerih je potrebna sprememba dokumentacije ali v zvezi s katerimi mora prosilec sprejeti posebni ukrep; enotno varnostno spričevalo se ne podeli, dokler zadeva ni odpravljena ali dokler v spričevalo niso vključene omejitve ali pogoji uporabe, namenjeni odpravi zadeve; ukrep za odpravo zadeve predlaga prosilec, z njim pa se mora strinjati tista stran, ki je zadevo odkrila.
 2. Organ za izdajo varnostnih spričeval ali zadevni nacionalni varnostni organ po odgovoru ali ukrepu, ki ga prosilec sprejme v zvezi z zadevo, ponovno oceni zadeve, ki jih je odkril, jih po potrebi ponovno razvrsti in vsaki opredeljeni zadevi dodeli enega od naslednjih statusov:
 (a)
 „zadeva ni odpravljena“, če dokazi, ki jih je predložil prosilec, niso zadovoljivi in so še vedno potrebne dodatne informacije;
 (b)
 „pomislek za nadzor“, če pomislek še obstaja;
 (c)
 „zadeva odpravljena“, če je prosilec predložil odgovor in ni več pomislekov.
 Člen 13
 Usposobljenost osebja, ki je vključeno v ocenjevanja
 1. Agencija in nacionalni varnostni organi zagotovijo, da ima osebje, vključeno v ocenjevanja, naslednje sposobnosti:
 (a)
 poznavanje ustreznega zakonskega okvira, ki se nanaša na ocenjevanje;
 (b)
 poznavanje delovanja železniškega sistema;
 (c)
 ustrezno raven kritične analize;
 (d)
 izkušnje na področju ocenjevanja sistema varnega upravljanja ali podobnega sistema upravljanja v železniškem sektorju ali sistema varnega upravljanja v sektorju z enakovrednimi operativnimi in tehničnimi izzivi;
 (e)
 reševanje težav, komuniciranje in delo v skupini ter
 (f)
 katero koli drugo sposobnost, potrebno za posamezno ocenjevanje.
 V primeru dela v skupini so lahko sposobnosti porazdeljene med člani skupine.
 Osebje, ki izvaja obiske, preglede in presoje iz člena 10, dokaže tudi znanje in izkušnje na področju opravljanja razgovorov.
 2. Za zagotovitev pravilne uporabe odstavka 1 Agencija in nacionalni varnostni organi vzpostavijo sistem upravljanja usposobljenosti, ki vključuje:
 (a)
 pripravo profila usposobljenosti za vsako delovno mesto, položaj ali funkcijo;
 (b)
 zaposlovanje osebja v skladu z uveljavljenimi profili usposobljenosti;
 (c)
 ohranjanje, razvoj in ocenjevanje usposobljenosti osebja v skladu z uveljavljenimi profili usposobljenosti.
 Člen 14
 Ponovna preučitev na podlagi člena 10(12) Direktive (EU) 2016/798
 1. Kadar organ za izdajo varnostnih spričeval izda negativno odločitev, ki vključuje zavrnitev enotnega varnostnega spričevala, izključitev dela omrežja v skladu z negativno oceno iz člena 10(7) Direktive (EU) 2016/798 in opredelitev omejitev ali pogojev uporabe, razen tistih, ki se zahtevajo v vlogi, lahko prosilec zahteva ponovno preučitev odločitve.
 2. Prosilec zahtevo za ponovno preučitev vloži prek točke „vse na enem mestu“, pri čemer zahteva vključuje seznam vseh zadev, ki se med postopkom ocenjevanja varnosti po mnenju prosilca niso ustrezno obravnavala.
 3. Vse dodatne informacije, predložene po sprejetju odločitve o izdaji ali zavrnitvi izdaje enotnega varnostnega spričevala, niso dopustne kot dokazi.
 4. Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, zagotovi nepristranskost postopka ponovne preučitve.
 5. Postopek ponovne preučitve je namenjen zadevam, ki utemeljujejo odstopanje odločitve organa za izdajo varnostnih spričeval od vloge prosilca.
 6. Kadar Agencija deluje kot organ za izdajo varnostnih spričeval, se ponovna preučitev izvede ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja.
 7. Organ za izdajo varnostnih spričeval vsem stranem, vključenim v ocenjevanje, tudi prosilcu, sporoči svojo odločitev o potrditvi ali spremembi prvotne odločitve prek točke „vse na enem mestu“.
 Člen 15
 Prehodne določbe
 1. Kadar nacionalni varnostni organ ugotovi, da varnostnega spričevala v skladu z Direktivo 2004/49/ES ne bo mogel izdati pred zadevnim datumom v zadevni državi članici, o tem takoj obvesti prosilca in Agencijo.
 2. V primeru iz člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798 se prosilec odloči, ali bi morali vlogo še naprej ocenjevati nacionalni varnosti organi ali bi jo bilo treba prenesti na Agencijo. Prosilec obvesti oba in uporablja se naslednje:
 (a)
 v primerih, ko se prosilec odloči, da bo kot organ za izdajo varnostnih spričeval uporabil Agencijo, nacionalni varnostni organ dokumentacijo in rezultate ocenjevanja iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES prenese Agenciji. Agencija in nacionalni varnostni organ sodelujeta in pomagata prosilcu dopolniti vlogo, da izpolni dodatne zahteve iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798;
 (b)
 v primerih, ko se prosilec odloči, da bo kot organ za izdajo varnostnih spričeval uporabil nacionalni varnostni organ, nacionalni varnostni organ nadaljuje ocenjevanje vloge in se odloči o izdaji enotnega varnostnega spričevala v skladu s členom 10 Direktive (EU) 2016/798 in to uredbo. Ta organ pomaga prosilcu dopolniti vlogo, da izpolni dodatne zahteve iz člena 9 Direktive (EU) 2016/798.
 3. Če namerava prosilec obratovati v več državah članicah, je organ za izdajo varnostnih spričeval Agencija in se uporablja postopek iz odstavka 2(a).
 4. V vseh primerih prosilec vloži popravljeno vlogo po zadevnem datumu v zadevni državi članici prek točke „vse na enem mestu“. Prosilcu pri tej nalogi pomaga organ za izdajo varnostnih spričeval.
 5. Po zadevnem datumu vsak prevoznik v železniškem prometu s sedežem v zadevni državi članici, za katerega sta zaradi spremembe vrste, obsega dejavnosti ter območja obratovanja potrebna podaljšanje ali posodobitev varnostnega spričevala, izdanega v skladu z Direktivo 2004/49/ES, vloži novo vlogo za enotno varnostno spričevalo prek točke „vse na enem mestu“ v skladu s to uredbo.
 6. Kadar načrtovano območje obratovanja ni omejeno na eno državo članico, enotno varnostno spričevalo, ki ga Agencija izda med 16. junijem 2019 in 16. junijem 2020, izključuje omrežje ali omrežja v vseh državah članicah, ki so Agencijo in Komisijo uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 ter še niso prenesle navedene direktive in niso sprejele nacionalnih ukrepov za prenos. Nacionalni varnostni organi držav članic, ki so podale takšno uradno obvestilo:
 (a)
 obravnavajo enotno varnostno spričevalo, ki ga izda Agencija, kot enakovredno tistemu delu varnostnega spričevala, ki je bilo izdano v skladu s členom 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES;
 (b)
 izdajo varnostna spričevala v skladu s členom 10(2)(b) Direktive 2004/49/ES od 16. junija 2019 z obdobjem veljavnosti, ki ne presega obdobja veljavnosti enotnega varnostnega spričevala.
 7. V primerih iz odstavka 2(a) in odstavka 6 tega člena nacionalni varnostni organi sodelujejo in se usklajujejo z Agencijo, da ocenijo elemente iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798. Pri tem Agencija sprejme oceno iz člena 10(2)(a) Direktive 2004/49/ES, ki jo je izvedel nacionalni varnostni organ.
 Člen 16
 Razveljavitev
 Uredba (ES) št. 653/2007 se razveljavi z učinkom od 16. junija 2019. Vendar se še naprej uporablja do 15. junija 2020 za tiste države članice, ki so Agencijo in Komisijo v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798 uradno obvestile, da so podaljšale obdobje za prenos navedene direktive.
 Člen 17
 Začetek veljavnosti in uporaba
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 16. junija 2019 v državah članicah, ki Agencije in Komisije niso uradno obvestile v skladu s členom 33(2) Direktive (EU) 2016/798. V vseh državah članicah se uporablja od 16. junija 2020. Vendar se v vseh državah članicah člen 15(1), (2), (3) in (7) uporablja od 16. februarja 2019, člen 15(6) pa od 16. junija 2019.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 9. aprila 2018
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 138, 26.5.2016, str. 102.
 (2) Direktiva 2004/49/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o varnosti na železnicah Skupnosti ter o spremembi Direktive Sveta 95/18/ES o izdaji licence prevoznikom v železniškem prometu in Direktive 2001/14/ES o dodeljevanju železniških infrastrukturnih zmogljivosti, naložitvi uporabnin za uporabo železniške infrastrukture in podeljevanju varnostnega spričevala (Direktiva o varnosti na železnici) (UL L 164, 30.4.2004, str. 44).
 (3) Direktiva Sveta 96/48/ES z dne 23. julija 1996 o interoperabilnosti vseevropskega železniškega sistema za visoke hitrosti (UL L 235, 17.9.1996, str. 6).
 (4) Uredba (EU) 2016/796 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. maja 2016 o Agenciji Evropske unije za železnice in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 881/2004 (UL L 138, 26.5.2016, str. 1).
 (5) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/762 z dne 8. marca 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za zahteve sistema varnega upravljanja v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi uredb Komisije (EU) št. 1158/2010 in (EU) št. 1169/2010 (Glej stran 26 tega Uradnega lista).
 (6) Delegirana uredba Komisije (EU) 2018/761 z dne 16. februarja 2018 o vzpostavitvi skupnih varnostnih metod za nadzor, ki ga izvajajo nacionalni varnostni organi po izdaji enotnega varnostnega spričevala ali varnostnega pooblastila v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 Evropskega parlamenta in Sveta ter o razveljavitvi Uredbe Komisije (EU) št. 1077/2012 (Glej stran 16 tega Uradnega lista).
 PRILOGA I
 Vsebina vloge za enotno varnostno spričevalo
 Opomba: vse informacije so obvezne, vključno z dokumenti, ki se priložijo vlogi, razen kadar so označene z „N“ (neobvezno). Kadar mora prevoznik v železniškem prometu pripraviti načrt popravljalnih ukrepov iz točke 9, so informacije o njem obvezne.
 1. Vrsta vloge:
 1.1 Nova
 1.2 Podaljšanje
 1.3 Posodobitev
 1.4 Evropska identifikacijska številka prejšnjega spričevala (le pri podaljšanju ali posodobitvi vloge)
 2. Vrsta zahtevane dejavnosti (izberite eno ali več (1)
 ):
 2.1 Potniški promet, vključno s storitvami visokih hitrosti
 2.2 Potniški promet brez storitev visokih hitrosti
 2.3 Tovorni promet, vključno s prevozom nevarnega blaga (2)
 2.4 Tovorni promet brez prevoza nevarnega blaga
 2.5 Samo ranžiranje
 2.6 Drugo (navedite)
 3. Dejavnosti v železniškem prometu:
 3.1 Pričakovani datum začetka izvajanja storitev/dejavnosti (N)
 3.2 Države članice, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja
 3.3 Opredelitev načrtovanega območja obratovanja (za zadevna omrežja) (3)
 3.4 Postaje v sosednjih državah članicah (v primerih iz člena 3(11) Izvedbene uredbe (EU) 2018/763 in člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798)
 4. Organ za izdajo varnostnih spričeval:
 4.1 Agencija
 4.2 Nacionalni varnostni organ (v primerih iz člena 10(8) Direktive (EU) 2016/798)
 5. Informacije o prosilcu:
 5.1 Uradni naziv
 5.2 Kratica (N)
 5.3 Popoln naslov
 5.4 Telefon
 5.5 Telefaks (N)
 5.6 E-naslov
 5.7 Spletišče (N)
 5.8 Nacionalna registracijska številka
 5.9 Identifikacijska številka za DDV (N)
 5.10 Druge pomembne informacije (N)
 6. Podatki o kontaktni osebi:
 6.1 Ime
 6.2 Priimek
 6.3 Naziv ali funkcija
 6.4 Popoln naslov
 6.5 Telefon
 6.6 Telefaks (N)
 6.7 E-naslov
 6.8 Govorjeni jezik ali jeziki
 Dokumenti, priloženi vlogi
 7. Dokumenti, predloženi za del ocene v zvezi s sistemom varnega upravljanja:
 7.1 Opis sistema varnega upravljanja in drugi dokumenti, ki dokazujejo skladnost z zahtevami iz člena 10(3)(a) Direktive (EU) 2016/798 in prikazujejo, kako so te zahteve izpolnjene.
 7.2 Informacije o navzkrižni primerjavi sistema varnega upravljanja (glej točko 7.1) in Priloge I k Delegirani uredbi (EU) 2018/762, vključno z navedbo, kje v dokumentaciji o sistemu varnega upravljanja so izpolnjene ustrezne zahteve veljavne tehnične specifikacije za interoperabilnost, ki se nanašajo na podsistem „vodenje in upravljanje prometa“.
 8. Dokumenti, predloženi za nacionalni del (za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja) ocene:
 8.1 Opis ali drug prikaz, kako se v ureditvah varnega upravljanja uporabljajo ustrezni nacionalni predpisi, priglašeni v skladu s členom 8 Direktive (EU) 2016/798.
 8.2 Informacije o navzkrižni primerjavi sistema varnega upravljanja (glej točko 7.1) in zahtev iz ustreznih nacionalnih predpisov (glej točko 8.1).
 9. Načrt(-i) popravljalnih ukrepov
 9.1 Trenutni status načrta ali načrtov popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil vsako pomembno neskladnost in uredil vsa druga področja, ki vzbujajo skrb in so bila opredeljena med nadzornimi dejavnostmi od prejšnjega ocenjevanja.
 9.2 Trenutni status načrta ali načrtov popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil preostale pomisleke od prejšnjega ocenjevanja.
 (1) Za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja.
 (2) „Nevarno blago“ pomeni snovi in izdelke, katerih prevoz je dovoljen le pod pogoji iz Direktive 2008/68/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. septembra 2008 o notranjem prevozu nevarnega blaga (UL L 260, 30.9.2008, str. 13).
 (3) Za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja.
 PRILOGA II
 Postopek ocenjevanja varnosti
 1. SPLOŠNO
 1.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, razvijejo strukturiran in pregleden postopek za celotno dejavnost, pri katerem se upoštevajo elementi iz te priloge. Postopek ocenjevanja varnosti je ponovljiv, kot je prikazano v spodnjem diagramu (glej sliko 1 v Dodatku), kar pomeni, da lahko organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, razumno zahtevajo dodatne informacije ali ponovno predložitev v skladu s to uredbo.
 2. PREJEM VLOGE
 2.1 Po prejemu vloge za enotno varnostno spričevalo organ za izdajo varnostnih spričeval uradno in nemudoma potrdi prejem vloge.
 2.2 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, dodelijo usposobljeno osebje za izvedbo postopka ocenjevanja.
 3. ZAČETNO PREVERJANJE
 3.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj po prejemu vloge izvede začetno preverjanje, da preveri naslednje:
 (a)
 ali je prosilec predložil osnovne informacije, ki jih zahteva zakonodaja ali so potrebne za učinkovito obdelavo vloge;
 (b)
 ali dokumentacija vsebuje zadostne dokaze ter je strukturirana in vključuje notranja navzkrižna sklicevanja, tako da jo je mogoče ustrezno primerjati z zahtevami sistema varnega upravljanja in ustreznimi priglašenimi nacionalnimi predpisi. Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izvede začetni pregled dejanske vsebine dokazil, vsebovanih v vlogi, za začetno presojo kakovosti, zadostnosti in ustreznosti sistema varnega upravljanja;
 (c)
 če je ustrezno, trenutni status načrta (ali načrtov) popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil vsako pomembno neskladnost in uredil vsa druga področja, ki vzbujajo skrb in so bila od prejšnjega ocenjevanja opredeljena med nadzornimi dejavnostmi;
 (d)
 če je ustrezno, trenutni status načrta (ali načrtov) popravljalnih ukrepov, ki jih je prevoznik v železniškem prometu pripravil, da bi odpravil preostale pomisleke od prejšnjega ocenjevanja.
 3.2 Nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, tudi preverijo obstoj dokazil in jasnost opredelitve vrste, obsega in območja načrtovanega obratovanja.
 3.3 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, se na podlagi pregledov iz točk 3.1 in 3.2 odločijo, ali obstajajo področja, v zvezi s katerimi potrebujejo dodatne informacije. Če so potrebne dodatne informacije, lahko organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, takoj zahtevajo informacije, če se jim zdijo smiselno potrebne za podporo njihovi oceni.
 3.4 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase preberejo zadosten del vloge, da preverijo, ali je njena vsebina razumljiva. Če je očitno nerazumljiva, organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase odločijo, ali jo je treba vrniti, pri čemer zahtevajo izpopolnjeno različico.
 4. PODROBNO OCENJEVANJE
 4.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase začnejo podrobno ocenjevanje dokumentacije (glej sliko 2 v Dodatku), pri čemer uporabijo zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezne priglašene nacionalne predpise.
 4.2 Pri podrobnem ocenjevanju iz točke 4.1 v skladu s členom 18(1) Direktive (EU) 2016/798 organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, uporabijo strokovno presojo, so nepristranski in sorazmerni ter navedejo utemeljene razloge za sprejete sklepe.
 4.3 V oceni je navedeno, ali so zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezni priglašeni nacionalni predpisi izpolnjeni ter ali se zahtevajo dodatne informacije. Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, med ocenjevanjem iščejo tudi dokaze, da rezultati postopkov v okviru sistema varnega upravljanja izpolnjujejo zahteve sistema varnega upravljanja in ustrezne priglašene nacionalne predpise, pri čemer po potrebi uporabijo metode vzorčenja, da se prepričajo, da prosilec razume in lahko izpolni zahteve, usklajene z vrsto in obsegom dejavnosti v železniškem prometu in načrtovanim območjem obratovanja, da se zagotovi varno delovanje železnice.
 4.4 Katera koli zadeva tipa 4 se mora rešiti tako, da je to zadovoljivo za organ za izdajo varnostnih spričeval, in po potrebi vodi do posodobitve dokumentacije, preden se lahko izda enotno varnostno spričevalo.
 4.5 Preučitev preostalih pomislekov se lahko preloži na čas nadzora, ali pa se v dogovoru s prosilcem sprejmejo ukrepi, ki temeljijo na njegovem predlogu za posodobitev dokumentacije, ali oboje. V takem primeru se uradna rešitev zadeve izvede po izdaji enotnega varnostnega spričevala.
 4.6 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pri presojanju resnosti posamezne ugotovljene zadeve iz člena 12(1) zagotavljajo preglednost.
 4.7 Pri opredelitvi zadeve iz člena 12(1) so organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, natančni in prosilcu pojasnijo, kakšna raven podrobnosti se pričakuje v odgovoru. V ta namen organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, izvedejo naslednje korake:
 (a)
 natančno navedejo ustrezne zahteve sistema varnega upravljanja in priglašene nacionalne predpise ter prosilcu pojasnijo ugotovljene zadeve;
 (b)
 opredelijo ustrezni del povezanih uredb in predpisov;
 (c)
 navedejo, zakaj določena zahteva sistema varnega upravljanja ali priglašeni nacionalni predpis, vključno z morebitno povezano zakonodajo, nista izpolnjena;
 (d)
 se dogovorijo s prosilcem, da sprejme dodatne obveze ter predloži dokumente in kakršne koli druge dodatne informacije, kot jih zahteva raven podrobnosti zahtev sistema varnega upravljanja ali priglašeni nacionalni predpis;
 (e)
 navedejo rok za uskladitev, ki je razumen in sorazmeren s težavnostjo zagotovitve zahtevanih informacij, ter se o njem dogovorijo s prosilcem.
 4.8 Če prosilec močno zamuja pri zagotavljanju zahtevanih informacij, se lahko organ za izdajo varnostnih spričeval odloči, da podaljša rok za odgovor prosilca ali pa po obvestilu zavrne vlogo.
 4.9 Rok za sprejetje odločitve o izdaji enotnega varnostnega spričevala se lahko podaljša do predložitve zahtevanih informacij, na podlagi odločitve organa za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, in v dogovoru s prosilcem samo v naslednjih primerih:
 (a)
 zadeve tipa 1 iz člena 12(1), ki, obravnavane posamično ali skupaj, preprečujejo nadaljevanje ocenjevanja ali njegovih delov;
 (b)
 zadeve tipa 4 ali več vrst zadev tipa 3 iz člena 12(1), ki se lahko, obravnavane skupaj, spremenijo v zadevo tipa 4 in preprečijo izdajo enotnega varnostnega spričevala.
 4.10 Pisni odgovori prosilca so zadovoljivi, če zadostujejo za odpravo pomislekov in dokažejo, da bodo njegove predlagane ureditve izpolnjevale ustrezna merila ali priglašene nacionalne predpise.
 4.11 Če se odgovor šteje za nezadovoljiv, se natančno pojasni, zakaj je tako, ter opredelijo dodatne informacije ali pojasnila, ki se zahtevajo od prosilca, da bi bil odgovor zadovoljiv.
 4.12 Če se pojavijo pomisleki, zaradi katerih bi bila vloga lahko zavrnjena ali da bo za sprejetje odločitve potrebnega več časa, kot dopušča rok za oceno, lahko organ za izdajo varnostnih spričeval razmisli o uvedbi ukrepov ob nepredvidljivih dogodkih.
 4.13 Če se ugotovi, da vloga izpolnjuje vse zahteve ali da ni verjeten nadaljnji napredek pri zagotavljanju zadovoljivih odgovorov v zvezi z nerešenimi zadevami, organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, vsak zase zaključijo ocenjevanje z enim od naslednjih korakov:
 (a)
 navedbo, ali so izpolnjena vsa merila ali še vedno obstajajo nerešene zadeve;
 (b)
 opredelitvijo morebitnih preostalih pomislekov;
 (c)
 opredelitvijo morebitnih omejitev ali pogojev uporabe, ki se vključijo v enotno varnostno spričevalo;
 (d)
 poročanjem o nadaljnjem spremljanju pomembnih neskladnosti, ugotovljenih med nadzornimi dejavnostmi iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761, kjer je to potrebno;
 (e)
 zagotovitvijo, da se postopek ocenjevanja skladnosti pravilno uporablja;
 (f)
 pripravo rezultatov ocene, vključno s povzetki ugotovitev, in po potrebi mnenjem v zvezi z izdajo enotnega varnostnega spričevala.
 4.14 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, evidentirajo in pisno utemeljijo vse ugotovitve in presoje, da zagotovijo uporabo postopka ocenjevanja in postopka odločanja ter pomagajo pri morebitni pritožbi zoper odločitev o tem, ali se enotno varnostno spričevalo izda ali ne izda.
 5. ODLOČANJE
 5.1 Na podlagi ugotovitev zaključenega ocenjevanja se sprejme odločitev o izdaji enotnega varnostnega spričevala ali zavrnitvi vloge. Če se izda enotno varnostno spričevalo, se lahko opredelijo nekateri preostali pomisleki. Enotno varnostno spričevalo se ne izda, če je ugotovljena katera koli zadeva tipa 4 iz člena 12(1), ki med ocenjevanjem ni odpravljena.
 5.2 Organ za izdajo varnostnih spričeval se lahko odloči, da bo omejil področje uporabe enotnega varnostnega spričevala z določitvijo omejitev ali pogojev uporabe, če v sodelovanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, ugotovi, da take omejitve ali pogoji uporabe odpravljajo katero koli zadevo tipa 4, ki bi preprečila izdajo enotnega varnostnega spričevala. Enotno varnostno spričevalo se na zahtevo prosilca posodobi po odpravi vseh preostalih pomislekov v njegovi dokumentaciji.
 5.3 Prosilca se obvesti o odločitvi organa za izdajo varnostnih spričeval, vključno z rezultati ocene, in, če je to ustrezno, se izda enotno varnostno spričevalo.
 5.4 Če se izdaja enotnega varnostnega spričevala zavrne ali če enotno varnostno spričevalo vsebuje omejitve ali pogoje uporabe, ki se razlikujejo od tistih, navedenih v vlogi, organ za izdajo varnostnih spričeval o tem obvesti prosilca, pri čemer navede razloge za odločitev, in ga seznani s postopkom za vložitev zahtevka za pregled ali pritožbe zoper odločitev.
 6. ZAKLJUČEVANJE OCENJEVANJA
 6.1 Organ za izdajo varnostnih spričeval dokonča upravni postopek zaključevanja ocenjevanja z zagotovitvijo, da so vsi dokumenti in zapisi pregledani, organizirani in arhivirani. Za stalno izboljševanje postopka organ za izdajo varnostnih spričeval navede pretekle informacije in pridobljena spoznanja za uporabo prihodnjih ocen.
 7. POSEBNE DOLOČBE ZA PODALJŠANJE ENOTNEGA VARNOSTNEGA SPRIČEVALA
 7.1 Enotno varnostno spričevalo se lahko na zahtevo prosilca podaljša pred iztekom njegove veljavnosti, da se zagotovi kontinuiteta potrjevanja.
 7.2 V primeru vloge za podaljšanje organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, preverijo podrobnosti sprememb dokazil, predloženih v prejšnji vlogi, in preučijo rezultate preteklih nadzornih dejavnosti iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761, da se prednostno razvrstijo ali določijo ustrezne zahteve sistema varnega upravljanja in priglašeni nacionalni predpisi, na podlagi katerih se oceni vloga za podaljšanje.
 7.3 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na podlagi ravni predlaganih sprememb sprejmejo ustrezen pristop k ponovnemu ocenjevanju.
 8. POSEBNE DOLOČBE ZA POSODOBITEV ENOTNEGA VARNOSTNEGA SPRIČEVALA
 8.1 Enotno varnostno spričevalo se posodobi, kadar je za vrsto ali obseg dejavnosti predlagana bistvena sprememba v skladu s členom 10(13) Direktive (EU) 2016/798 ali v primeru razširitve območja obratovanja v skladu s členom 10(14) navedene direktive.
 8.2 Če namerava prevoznik v železniškem prometu, ki ima enotno varnostno spričevalo, izvesti katero koli spremembo iz točke 8.1, o tem nemudoma obvesti organ za izdajo varnostnih spričeval.
 8.3 Po obvestilu s strani prevoznika v železniškem prometu, kot je določeno v točki 8.2, organ za izdajo varnostnih spričeval:
 (a)
 preveri, ali je sprememba, ki se nanaša na kakršno koli morebitno vlogo, jasno opisana in ali so ocenjena morebitna varnostna tveganja;
 (b)
 se s prevoznikom v železniškem prometu in nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, pogovori o potrebi po posodobitvi enotnega varnostnega spričevala.
 8.4 Organ za izdajo varnostnih spričeval ob usklajevanju z nacionalnimi varnostnimi organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, lahko pri prosilcu opravi nadaljnje poizvedbe. Če se organ za izdajo varnostnih spričeval strinja, da predlagana sprememba ni bistvena, pisno obvesti prosilca, da posodobitev ni potrebna, pri čemer vodi evidenco odločitve za evidentirano dokumentacijo.
 8.5 V primeru vloge za posodobitev organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja:
 (a)
 preverijo podrobnosti sprememb dokazil, predloženih v prejšnji vlogi, na podlagi katerih je bilo izdano veljavno spričevalo;
 (b)
 preučijo rezultate preteklih nadzornih dejavnosti iz člena 5 Delegirane uredbe (EU) 2018/761 in zlasti zadeve, ki se nanašajo na sposobnost prosilca, da učinkovito izvaja in spremlja svoj postopek upravljanja sprememb;
 (c)
 za oceno vloge za posodobitev dajejo prednost ustreznim zahtevam sistema varnega upravljanja in priglašenim nacionalnim predpisom ter se osredotočajo nanje.
 8.6 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja, na podlagi ravni predlaganih sprememb sprejmejo ustrezen pristop k ponovnemu ocenjevanju.
 8.7 Zaradi vloge za posodobitev enotnega varnostnega spričevala, predložene organu za izdajo varnostnih spričeval, se ne podaljša obdobje njegove veljavnosti.
 8.8 Organ za izdajo varnostnih spričeval se na zahtevo prosilca odloči, ali je treba enotno varnostno spričevalo posodobiti, če bodo pogoji, pod katerimi je bilo izdano, spremenjeni, ne da bi to vplivalo na vrsto in obseg dejavnosti ali območje obratovanja.
 Dodatek
 Postopek ocenjevanja varnosti
 Slika 1: Postopek ocenjevanja varnosti
 Zaključevanje ocenjevanja
 Register/Zbirka podatkov
 Obveščanje zainteresiranih strani
 Zahtevek za pregled/pritožba (kjer je ustrezno)
 Sprejetje odločitve
 Podrobno ocenjevanje
 Potrditev popolnosti
 Popolna? Ustrezna? Skladna?
 Zavrnitev vloge?
 Začetno preverjanje
 Potrditev prejema vloge
 Priprava evidentirane dokumentacije
 Prejem vloge
 Sistem varnega upravljanja
 Prosilec
 Sprejetje odločitve
 Konec ocenjevanja
 Da
 Zahteva za dodatne informacije
 Predložitev dodatnih informacij
 Predložitev dokumentacije
 Ne
 Ne
 Da
 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja
 Postopek podrobnega ocenjevanja
 Slika 2: Postopek podrobnega ocenjevanja
 Pomisleki, kjer je ustrezno
 Prejem in obravnava pisnega(-ih) odgovora(-ov) prosilca
 Pošiljanje odgovora in posodobitev dokumentacije, če je ustrezno
 Dogovor o akcijskem(-ih) načrtu(-ih) in roku za zagotovitev skladnosti, če je ustrezno
 Priprava akcijskega(-ih) načrta(-ov), če je ustrezno
 Ustrezne informacije iz preteklega nadzora
 Zadeve?
 Da
 Opredelitev in kategorizacija zadev
 Organ za izdajo varnostnih spričeval in nacionalni varnostni organi, ki jih zadeva načrtovano območje obratovanja
 Prosilec
 Zaključek ocenjevanja
 Izvedba ocenjevanja
 Ne
 PRILOGA III
 Vsebina enotnega varnostnega spričevala
 Enotno varnostno spričevalo, ki potrjuje odobritev sistema varnega upravljanja prevoznika v železniškem prometu, vključno z določbami, ki jih sprejme prevoznik v železniškem prometu zaradi izpolnjevanja posebnih zahtev, potrebnih za varno obratovanje v zadevnem omrežju v skladu z Direktivo (EU) 2016/798 in veljavno nacionalno zakonodajo, vsebuje naslednje podatke:
 1. Evropska identifikacijska številka enotnega varnostnega spričevala
 2. Opredelitev prevoznika v železniškem prometu:
 2.1 Uradni naziv
 2.2 Nacionalna registracijska številka
 2.3 Identifikacijska številka za DDV
 3. Opredelitev organa za izdajo varnostnih spričeval:
 3.1 Organizacija
 3.2 Država članica (kadar je ustrezno)
 4. Podatki o spričevalu:
 4.1 Novo
 4.2 Podaljšanje
 4.3 Posodobitev
 4.4 Evropska identifikacijska številka prejšnjega spričevala (le pri podaljšanju ali posodobitvi)
 4.5 Datum začetka in konca veljavnosti
 4.6 Vrsta dejavnosti (1)
 4.6.1 Potniški promet, vključno s storitvami visokih hitrosti
 4.6.2 Potniški promet brez storitev visokih hitrosti
 4.6.3 Tovorni promet, vključno s prevozom nevarnega blaga
 4.6.4 Tovorni promet brez prevoza nevarnega blaga
 4.6.5 Samo ranžiranje
 4.6.6 Druge dejavnosti (1)
 5. Veljavna nacionalna zakonodaja (1)
 6. Območje obratovanja (1)
 7. Omejitve in pogoji uporabe
 8. Dodatne informacije
 9. Datum izdaje in pooblaščeni podpisnik/žig organa
 (1) Za vsako državo članico, ki jo zadeva načrtovano območje obratovanja.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 21999D0156
 Uradni list L 061 , 01/03/2001 str. 0004 - 0004
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 156/1999z dne 26. novembra 1999o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom št. 143/1999 Skupnega odbora EGP z dne 5. novembra 1999 [1].(2) Direktivo Komisije 1999/7/ES z dne 26. januarja 1999 o prilagoditvi Direktive Sveta 70/311/EGS glede krmilja za motorna in priklopna vozila [2] tehničnemu napredku, je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1V točki 6 (Direktiva Sveta 70/311/EGS) v poglavju I Priloge II k Sporazumu se doda naslednja alinea:399 L 0007 : : Direktiva Komisije 1999/7/ES z dne 26. januarja 1999 (UL L 40, 13.2.1999, str. 36)."Člen 2Besedili Direktive 1999/7/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki sta priloženi ustreznim jezikovnim različicam tega sklepa, sta verodostojni.Člen 3Ta sklep začne veljati 27. novembra 1999 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 26. novembra 1999Za Skupni odbor EGPPredsednikN. v. Liechtenstein[1] UL L 15, 18.1.2001, str. 36.[2] UL L 40. 13.2.1999, str. 36.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 32001L0102
 Richtlinie 2001/102/EG des Rates vom 27. November 2001 zur Änderung der Richtlinie 1999/29/EG des Rates über unerwünschte Stoffe und Erzeugnisse in der Tierernährung (Text von Bedeutung für den EWR)
 Amtsblatt Nr. L 006 vom 10/01/2002 S. 0045 - 0049
 Richtlinie 2001/102/EG des Ratesvom 27. November 2001zur Änderung der Richtlinie 1999/29/EG des Rates über unerwünschte Stoffe und Erzeugnisse in der Tierernährung(Text von Bedeutung für den EWR)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft,gestützt auf die Richtlinie 1999/29/EG des Rates vom 22. April 1999 über unerwünschte Stoffe und Erzeugnisse in der Tierernährung(1), insbesondere auf Artikel 10 Buchstabe a),auf Vorschlag der Kommission,in Erwägung nachstehender Gründe:(1) Die Richtlinie 1999/29/EG schreibt vor, dass Futtermittel-Ausgangserzeugnisse nur dann in der Gemeinschaft in Verkehr gebracht werden dürfen, wenn sie von einwandfreier und handelsüblicher Qualität sind.(2) Unter dem Begriff "Dioxine" versteht man eine Gruppe von 75 poly-chlorierten Dibenzo-p-dioxinen ("PCDD") und 135 polychlorierten Dibenzo-furanen ("PCDF"), von denen 17 Congenere toxikologisch bedenklich sind. Am stärksten toxisch ist 2,3,7,8-Tetrachlordibenzo-p-dioxin ("TCDD"), welches von der Internationalen Agentur für die Krebsforschung und anderen angesehenen internationalen Organisationen als Humankarzinogen eingestuft wurde. Der Wissenschaftliche Ausschuss "Lebensmittel" ("SCF") kam in Übereinstimmung mit der Weltgesundheitsorganisation ("WHO") zu dem Schluss, dass die karzinogene Wirkung von Dioxinen nicht eintritt, solange ihre Menge unterhalb einer bestimmten Schwelle liegt. Sonstige schädliche Wirkungen, wie beispielsweise Endometriose, neurologische Verhaltensstörungen und immunsuppressive Effekte treten bei wesentlich geringeren Mengen auf und werden demzufolge als relevant für die Festlegung eines Wertes für die zulässige Aufnahme erachtet.(3) Polychlorierte Biphenyle ("PCB") sind eine Gruppe von 209 unterschiedlichen Verbindungen, die sich nach ihren toxikologischen Eigenschaften in zwei Gruppen unterteilen lassen: 12 Verbindungen besitzen toxikologische Eigenschaften, die denen der Dioxine ähneln, weswegen sie oft als "dioxinähnliche PCB" bezeichnet werden. Die übrigen PCB weisen ein anderes toxikologisches Profil auf, welches demjenigen der Dioxine nicht ähnelt.(4) Jede Verbindung aus der Gruppe der Dioxine und der dioxinähnlichen PCB ist in unterschiedlichem Maße toxisch. Um die Toxizität dieser unterschiedlichen Verbindungen aufsummieren zu können, wurde der Begriff der Toxizitätsäquivalenzfaktoren ("TEF") eingeführt, so dass Risikobewertungen und Kontrollen erleichtert werden. Dies bedeutet, dass die Analyseergebnisse für alle 17 einzelnen Dioxinverbindungen und für die 12 dioxinähnlichen PCB mit Hilfe einer einzigen quantifizierbaren Einheit ausgedrückt werden, die als "TCDD-Toxizitäts-Äquivalenzkonzentration" oder "TEQ" bezeichnet wird.(5) Dioxine und PCB sind äußerst resistent gegen chemischen und biologischen Abbau; daher persistieren sie in der Umwelt und akkumulieren in der Futtermittel- und Lebensmittelherstellungskette.(6) Das ubiquitäre Vorhandensein von Dioxinen, PCB und dioxinähnlichen PCB in der Umwelt verursacht eine Background-Kontamination, von der sowohl alle Bodenpflanzen, die unmittelbar abgegrast oder als Futtermittel-Ausgangsstoffe in der Tierernährung verwendet werden, betroffen sind wie auch die aquatische Nahrungskette. Das Gleiche gilt für den Boden, der die Futtermittel-Ausgangserzeugnisse kontaminieren oder unmittelbar von Tieren aufgenommen werden kann. Abgesehen von der Background-Kontamination kann auch noch eine unmittelbare akzidentelle Verunreinigung von Futtermittel-Ausgangserzeugnissen erfolgen aufgrund einer örtlich umschriebenen Freisetzung von Dioxinen aus Industrieunternehmen, einer Kontaminierung während der Herstellung, Verarbeitung und Beförderung oder aufgrund illegaler Praktiken oder von Managementfehlern bei der Futtermittelherstellung.(7) Über 90 % der Dioxinexposition des Menschen geht auf Lebensmittel zurück. Lebensmittel tierischen Ursprungs sind in der Regel für etwa 80 % der Gesamtexposition verantwortlich. Die Dioxinbelastung von Tieren ist vor allem auf Futtermittel zurückzuführen. Daher sind Futtermittel - und in einigen Fällen der Boden - als potenzielle Dioxinquellen Besorgnis erregend.(8) Der SCF hat am 30. Mai 2001 eine Stellungnahme zur Risikobewertung von Dioxinen und dioxinähnlichen PCB in Lebensmitteln abgegeben; hierbei handelt es sich um eine Aktualisierung auf der Grundlage neuer wissenschaftlicher Informationen, die bei der Annahme der SCF-Stellungnahme am 22. November 2000 noch nicht vorlagen. Der SCF setzte für Dioxine und dioxinähnliche PCB eine zulässige wöchentliche Aufnahme (TWI) von 14 pg WHO-TEQ/kg KG fest. Expositionsschätzungen lassen darauf schließen, dass ein beträchtlicher Anteil der Gemeinschaftsbevölkerung mit den Lebensmitteln Mengen zu sich nimmt, die über der zulässigen Aufnahme liegen.(9) Daher ist es wichtig und für den Verbraucherschutz unerlässlich, die lebensmittelbedingte Dioxinexposition des Menschen zu senken. Da die Lebensmittelkontamination in direktem Zusammenhang mit der Kontamination von Futtermitteln steht, ist ein integriertes Konzept zur Senkung des Dioxinanteils über die gesamte Lebensmittelherstellungskette erforderlich, d. h. von den Futtermittel-Ausgangserzeugnissen über die Lebensmittel liefernden Tiere bis hin zum Menschen. Daher sind Maßnahmen in Bezug auf Futtermittel-Ausgangsstoffe und Futtermittel ein entscheidender Schritt zur Senkung der Dioxinaufnahme des Menschen.(10) Der Wissenschaftliche Ausschuss "Futtermittel" ("SCAN") wurde ersucht, die Kommission zu beraten in der Frage der Quellen der Kontamination von Futtermitteln mit Dioxinen und PCB einschließlich dioxinähnlicher PCB, der Exposition Lebensmittel liefernder Tiere gegenüber Dioxinen und PCB, der Übertragung dieser Verbindungen auf Lebensmittel tierischen Ursprungs und etwaiger Auswirkungen von Dioxin und PCB in Futtermitteln auf die Tiergesundheit. Der SCAN gab am 6. November 2000 eine Stellungnahme ab. Er benannte Fischmehl und -öl als die am stärksten kontaminierten Futtermittel-Ausgangserzeugnisse, wobei Erzeugnisse europäischen Ursprungs besonders betroffen sind. Als Nächstes folgt tierisches Fett. Alle übrigen Futtermittel-Ausgangserzeugnisse tierischen und pflanzlichen Ursprungs enthalten nach Ansicht des SCAN relativ geringe Dioxinmengen. Raufutter weise ein breites Spektrum an Dioxinkontaminierung auf, welche vom Ort, vom Ausmaß der Bodenkontaminierung und von der Exposition gegenüber dioxinverschmutzter Luft abhänge.(11) Es sollten Maßnahmen ergriffen werden zur Reduzierung des Vorkommens und der Freisetzung von Dioxinen in der Umwelt, um die Auswirkungen der Umweltverschmutzung auf die Kontamination von Futtermitteln zu mindern. Der SCAN empfahl unter anderem, sich vermehrt der Eindämmung der Auswirkungen der am stärksten kontaminierten Futtermittel-Ausgangserzeugnisse auf die gesamte Lebensmittelkontamination zu widmen.(12) Hoechstwerte für Dioxine und dioxinähnliche PCB in Futtermitteln dürften ein probates Mittel zur Verhütung einer unannehmbar hohen Exposition von Tieren und des Vertriebs unannehmbar stark kontaminierter Futtermittel sein, z. B. in Fällen akzidenteller Verunreinigung und Exposition. Darüber hinaus ist die Festsetzung von Hoechstwerten unerlässlich für die Einführung eines Kontrollsystems und die Gewährleistung seiner einheitlichen Anwendung.(13) Lediglich auf der Festsetzung von Hoechstwerten für Dioxine und dioxinähnliche PCB in Futtermitteln basierende Maßnahmen würden aber die Dioxinexposition des Menschen nicht ausreichend reduzieren, es sei denn, die Werte würden so niedrig angesetzt, dass ein großer Teil des Futtermittelangebots als ungeeignet für die Verfütterung an Tiere zu gelten hätte. Es herrscht Einvernehmen darüber, dass zur aktiven Verringerung des Dioxinanteils in Futtermitteln nicht nur Hoechstwerte festgelegt, sondern auch Maßnahmen ergriffen werden sollten, die zu einem aktiven Vorgehen anregen; hierzu zählt die Festsetzung von Auslösewerten und Zielwerten für Futtermittel im Verein mit Maßnahmen zur Emissionssenkung. Zielwerte geben an, welche Kontaminationshöhen erreicht werden müssten, um im Endeffekt die Exposition der Bevölkerungsmehrheit auf den vom Wissenschaftlichen Ausschuss "Lebensmittel" festgesetzten TWI-Wert zu senken. Auslösewerte sind ein Instrument für die zuständigen Behörden und die Unternehmen, mit dem sie diejenigen Fälle ausfindig machen können, in denen es angezeigt ist, eine Kontaminationsquelle zu ermitteln und Maßnahmen zur Eindämmung oder Beseitigung der Kontamination zu ergreifen, und zwar nicht nur im Falle von Verstößen gegen die vorliegende Richtlinie, sondern auch dort, wo Dioxinwerte festgestellt werden, die signifikant über den normalen Background-Werten liegen. Dies wird zu einer schrittweisen Verringerung des Dioxinanteils in Futtermitteln führen, wodurch die Zielwerte letztendlich erreicht werden. Die Kommission arbeitet gegenwärtig an einer diesbezüglichen Empfehlung für die Mitgliedstaaten.(14) Zwar sollte vom toxikologischen Standpunkt aus jeder Wert für Dioxine, Furane und dioxinähnliche PCB gelten, jedoch werden vorläufig nur Hoechstwerte für Dioxine und Furane festgesetzt, nicht jedoch für dioxinähnliche PCB, da über deren Vorkommen nur sehr begrenzte Daten vorliegen. Das Monitoring wird jedoch fortgesetzt, insbesondere im Hinblick auf das Vorhandensein von dioxinähnlichen PCB in Futtermitteln und deren spätere Einbeziehung in die Hoechstwerte.(15) Die Beurteilung, ob der Dioxinanteil in Futtermitteln unzumutbar ist, sollte anhand der üblichen Background-Kontaminationswerte vorgenommen werden, die je nach Futtermittel-Ausgangserzeugnis variiert. Die Hoechstwerte sollten unter Berücksichtigung der Background-Kontamination niedrig angesetzt werden, jedoch so, dass sie einhaltbar sind.(16) Um sicherzustellen, dass alle Unternehmer der Lebensmittel- und Futtermittelherstellungskette auch weiterhin alle denkbaren Anstrengungen unternehmen und sämtliche erforderlichen Maßnahmen ergreifen, um das Vorhandensein von Dioxinen in Futtermitteln und Lebensmitteln zu begrenzen, sollen die geltenden Hoechstwerte innerhalb einer festgelegten Frist überprüft werden mit dem Ziel, sie zu senken. Bis zum Jahr 2006 sollte eine Gesamtsenkung der Dioxinexposition des Menschen um mindestens 25 % erreicht werden.(17) Mischfuttermittel und Futtermittel-Ausgangserzeugnisse pflanzlichen Ursprungs enthalten in der Regel keine großen Dioxinmengen. Da Futtermittel-Ausgangserzeugnisse pflanzlichen Ursprungs bei weitem den größten Anteil an der Ernährung zahlreicher Tierspezies ausmachen, ist es angezeigt, Hoechstwerte auch für sie festzusetzen. Je empfindlicher das Analyseverfahren ist, desto kosten- und zeitaufwändiger ist die Dioxinanalyse. Da es wichtig ist, so viele Proben wie möglich zu analysieren, werden Hoechstwerte vorgeschlagen, die die übliche Background-Kontamination etwas übersteigen, da es sich bei Hoechstwerten um Obergrenzen handelt.(18) Es ist von größter Wichtigkeit, die Gesamt-Dioxinkontamination von Futtermitteln zu reduzieren. Daher ist es unbedingt erforderlich, die Vermischung von Futtermittel-Ausgangserzeugnissen und Futtermitteln, bei denen die Hoechstwerte eingehalten werden, mit solchen, die diese Hoechstwerte überschreiten, zu verbieten.(19) Die Richtlinie 1999/29/EG sollte dementsprechend geändert werden.(20) Der Ständige Futtermittelausschuss hat keine befürwortende Stellungnahme abgegeben. Deshalb kann die Kommission die geplanten Vorschriften nicht nach dem Verfahren des Artikels 13 der Richtlinie 1999/29/EG annehmen -HAT FOLGENDE RICHTLINIE ERLASSEN:Artikel 1Anhang I und Anhang II der Richtlinie 1999/29/EG werden gemäß dem Anhang der vorliegenden Richtlinie geändert.Artikel 2(1) Die Mitgliedstaaten erlassen und veröffentlichen vor dem 1. Juli 2002 die erforderlichen Rechts- und Verwaltungsvorschriften, um dieser Richtlinie nachzukommen. Sie setzen die Kommission unverzüglich davon in Kenntnis.Sie wenden die Bestimmungen ab dem 1. Juli 2002 an.Wenn die Mitgliedstaaten diese Vorschriften erlassen, nehmen sie in den Vorschriften selbst oder durch einen Hinweis bei der amtlichen Veröffentlichung auf diese Richtlinie Bezug. Die Mitgliedstaaten regeln die Einzelheiten der Bezugnahme.(2) Die Mitgliedstaaten teilen der Kommission die innerstaatlichen Bestimmungen mit, die sie auf dem unter diese Richtlinie fallenden Gebiet erlassen.Artikel 3(1) Die in Artikel 1 genannten Bestimmungen werden erstmals vor dem 31. Dezember 2004 anhand neuer Daten über das Vorhandensein von Dioxinen und dioxinähnlichen PCB überprüft, insbesondere im Hinblick auf die Einbeziehung der dioxinähnlichen PCB in die festzusetzenden Werte.(2) Die in Artikel 1 genannten Bestimmungen werden vor dem 31. Dezember 2006 erneut überprüft mit dem Ziel, die Hoechstwerte deutlich abzusenken.Artikel 4Diese Richtlinie tritt am Tag ihrer Veröffentlichung im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften in Kraft.Artikel 5Diese Richtlinie ist an alle Mitgliedstaaten gerichtet.Geschehen zu Brüssel am 27. November 2001.Im Namen des RatesDer PräsidentA. Neyts-Uyttebroeck(1) ABl. L 115 vom 4.5.1999, S. 32.ANHANGDie Anhänge I und II der Richtlinie 1999/29/EG werden wie folgt geändert:1. Anhang I wird wie folgt geändert:a) In der Tabelle, Teil "B. Erzeugnisse", erhält Nummer 21 folgenden Wortlaut: ">PLATZ FÜR EINE TABELLE>"b) Am Ende des Anhangs I wird die derzeitige Fußnote (5) gestrichen und durch folgende Fußnoten ersetzt: "(5) Konzentrations-Obergrenzen; Konzentrations-Obergrenzen werden unter der Annahme berechnet, dass sämtliche Werte der einzelnen Congenere, die unter der Bestimmungsgrenze liegen, gleich der Bestimmungsgrenze sind.(6) Diese Hoechstwerte werden vor dem 31. Dezember 2004 anhand neuer Daten über das Vorhandensein von Dioxinen und dioxinähnlichen PCB erstmals überprüft, insbesondere im Hinblick auf die Einbeziehung der dioxinähnlichen PCB in die festzusetzenden Werte; sie werden vor dem 31. Dezember 2006 erneut überprüft mit dem Ziel, die Hoechstwerte deutlich zu senken.(7) Für Frischfisch, der direkt angeliefert und ohne Zwischenverarbeitung zur Erzeugung von Futtermitteln für Pelztiere verwendet wird, gilt der Hoechstwert nicht. Die Erzeugnisse, verarbeitete tierische Proteine, die aus diesen Pelztieren gewonnen werden, können nicht in die Lebensmittelkette gelangen, und die Verfütterung derselben an Nutztiere, die zur Nahrungsmittelproduktion gehalten, gemästet oder gezüchtet werden, ist verboten."2. Anhang II wird wie folgt geändert:a) In der Tabelle, Teil A, erhält Nummer 4 folgenden Wortlaut: ">PLATZ FÜR EINE TABELLE>"b) Am Ende von Teil A wird die derzeitige Fußnote (2) gestrichen und durch folgende Fußnoten ersetzt: "(2) Konzentrations-Obergrenzen; Konzentrations-Obergrenzen werden unter der Annahme berechnet, dass sämtliche Werte der einzelnen Congenere, die unter der Bestimmungsgrenze liegen, gleich der Bestimmungsgrenze sind.(3) Diese Hoechstwerte werden spätestens bis zum 31. Dezember 2004 anhand neuer Daten über das Vorhandensein von Dioxinen und dioxinähnlichen PCB erstmals überprüft, insbesondere im Hinblick auf die Einbeziehung der dioxinähnlichen PCB in die festzusetzenden Werte; sie werden spätestens bis zum 31. Dezember 2006 erneut überprüft mit dem Ziel, die Hoechstwerte deutlich zu senken.(4) Für Frischfisch, der direkt angeliefert und ohne Zwischenverarbeitung zur Erzeugung von Futtermitteln von Pelztieren verwendet wird, gilt der Hoechstwert nicht. Die Erzeugnisse, verarbeitete tierische Proteine, die aus diesen Pelztieren gewonnen werden, können nicht in die Lebensmittelkette gelangen, und die Verfütterung derselben an Nutztiere, die zur Nahrungsmittelproduktion gehalten, gemästet oder gezüchtet werden, ist verboten."


type: caselaw

text:
 16.11.2015
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 381/33
 Ordonnance du Tribunal du 16 septembre 2015 — Diapharm/Commission
 (Affaire T-620/14) (1)
 ([«Recours en carence - Protection des consommateurs - Allégations de santé portant sur les denrées alimentaires - Règlement (CE) no 1924/2006 - Substances botaniques - Délai de recours - Défaut d’intérêt à agir - Acte non susceptible de recours - Irrecevabilité»])
 (2015/C 381/37)
 Langue de procédure: l’allemand
 Parties
 Partie requérante: Diapharm GmbH & Co. KG (Münster, Allemagne) (représentants: M. Weidner, N. Hußmann et T. Guttau, avocats)
 Partie défenderesse: Commission européenne (représentants: M. Wilderspin et S. Grünheid, agents)
 Objet
 Demande visant à faire constater la carence de la Commission en ce que celle-ci se serait illégalement abstenue d’ordonner à l’Autorité européenne de sécurité des aliments (EFSA) d’évaluer les allégations de santé relatives aux substances botaniques en tant que condition préalable à l’adoption de la liste définitive des allégations de santé autorisées conformément à l’article 13, paragraphe 3, du règlement (CE) no 1924/2006 du Parlement européen et du Conseil, du 20 décembre 2006, concernant les allégations nutritionnelles et de santé portant sur les denrées alimentaires (JO L 404, p. 9).
 Dispositif
 1)
 Le recours est rejeté comme irrecevable.
 2)
 Diapharm GmbH & Co. KG est condamnée aux dépens.
 (1) JO C 409 du 17.11.2014.


type: other

text:
Hvad siger tidligere kursister om RPA Practitioner kursus med UiPath?
 Baseret på 34 evalueringer
 RPA Practitioner kursus med UiPath
 Jeg synes det har været et rigtig godt kursus, hvor der er plads til at hjælpe en med de udfordringer man kan have og tid til at besvarer de spørgsmål der må dukke op både før, under og efter kurset.
 Hej Simone. Mange tak for din tilbagemelding. Dejligt at høre. Bh Niels:-)
 Malene Rohde
 Særdeles udbytterig
 Har gennemført RPA Practitioner med UiPath kursus - samlet 6 dages kursusforløb fordelt over 3 x 2 dage. Er meget tilfreds. Oplevede undervisere med stort engagement og bred viden. Holdene var små og der var en god gruppedynamik. Kurset kan absolut anbefales, hvis man gerne vil lære mere om Robotics ́ "why" "what" and "how".
 Hej Malene. Tusind tak for din tilbagemelding. Rigtig dejligt at høre. Bh Niels:-)
 Marianne Ravn Olsen
 Tak for 4 gode og lærerige dage - RPA undervisningen blev ført helt ned på almindeligt brugerniveau uden at man behøvede en IT baggrund for at forstå/arbejde med opgaverne. Der var en god stemning og vi blev guidet gennem de forskellige områder med gode eksempler og masser af praktiske opgaver.
 Hej Marianne. Mega dejligt at høre. Tak for din tilbagemelding:-)
 Allan Kim Jensen
 Gode værktøjer men meget salg
 Overordnet synes jeg at vi på dag 2 fik nogle gode værktøjer. Dag 1 var meget salg af UIPath og jeg synes ikke at der var meget information. Der kunne godt være mere kød på.
 Hej Allan. Tusind tak for din tilbagemelding. Det er taget ad notam. Det er forbudt for underviserne at sælge noget på kurserne, men jeg tænker, at det er vores entusiasme og begejstring for RPA der har været i overgear. Det vil vi være opmærksomme på. Bh Niels
 Anders Lorensen
 Masser af hands on og praktiske øvelser
 Vi fik masser af selvbyggede flowcharts med hjem til inspiration til egne processer. Dagene er lange, så hvis det er muligt er det en god idé at komme mere op og stå + ud og gå :)
 Hej Anders. Tusind tak for din tilbagemelding. Det er taget ad notam - lidt mere walk and talk:-)
 Tak for et super godt kursus
 Kursus og læren var virkelig kompetent, et godt om lærerigt kursus. Maden er virkelig ensformig på Tapas restauranten, vi har været der 4 gange og fået nødagtigt de samme slags madder. På pasta restauranten er det mere varieret. Super lækkert sted jeres undervisning foregår og intet at klage på forplejningen her, men jeres borde er for høj...
 Hej Jane. Tusind tak for din fine tilbagemelding som vi blev meget glade for. Ja - vi må lige overveje det med Tapas buffen. Rigtig god sommerferie. Bh Niels:-)
 Med ønske om nye stole og mere varieret frokost :)
 Hej Lærke. Tusind tak for din fine tilbagemelding som vi blev meget glade for. Vi må overveje det med frokost buffet. Rigtig god sommerferie. Bh Niels:-)
 Vidende og engageret instruktør med gode præsentationsemner. Kursus godt tilrettelagt med et passende antal pauser og længde. Indretningen af undervisningslokalet er dog ikke optimal for heldagskursus. Bordene er for høje og stolene for lave - det ville være ideelt med højdejustérbare stole.
 Hej Jacob. Tak for din tilbagemelding som vi blev rigtig glade for. Den der med stolene har vi ikke hørt før :-) den må vi lige undersøge nærmere - tak for din tilbagemelding. Bh Niels:-)
 Hanne Faghtmann
 Velforberedt og kompetent undervisning
 Godt velforberedt kursus materiale og gode undervisere. Klart scope og formål med hver undervisningsdag/modul. Gode faciliteter etc. Een ting undrede mig dog - måske en kultur forskel København-Jylland: man hilse ikke pænt og præsenterede sig ikke ved ankomst. Jeg vil forventer underviseren sikre dette. Følte tit I nok vidste, hvem jeg var. Me...
 Hej Hanne. Tusind tak for din fine tilbagemelding. Ja - du har en god pointe. Det skal vi lige have lavet om på - det er ikke godt nok. Bh Niels:-)
 God introduction til programmet, og bestemt i et tempo hvor alle kan være med. Man kunne savne noget mere advanceret indhold.
 Pia Iaccarino
 Er svært at bedømme, da man ikke har den store IT interesse. Men fik da noget med hjem, jeg kunne bruge.
 Gitte Egeberg
 Evaluering af RPA kursus
 Overordnet set var det et rigtig godt kursus, dog var det til tider svært at følge med, hvis man på et tidspunkt blev hægtet af. Her fortsatte underviseren og man havde problemer med at indhentet den information man havde mistet. Det var dog godt, at der var 2 underviserer på de 2 dage der var praktiske øvelser.
 Hej Gitte. Tusind tak for din fine evaluering. Rigtig dejligt at høre. Bh Niels:-)
 Sanne Jæger
 Kurset har været godt men synes dog at det gik alt for hurtigt. Hvis man blev hægtet af var det svært at komme med igen. Det var rigtig godt at der var en underviser dog en hjælper hvor vi skulle arbejde selv.
 Hej Sanne. Tusind tak for din tilbagemelding - rigtig dejligt at høre. Tempo er alfa og omega på moduler med opsætning af robotter, og vi gør alt hvad vi kan for at finde det rigtige tempo som rammer flest muligt bedst. Bh Niels:-)
 RPA-kursus 26.-27. februar + 12.-13. marts
 Super godt kursus. God veksling mellem teori (governance etc.) og praktik (programmering). Gode undervisere, der forstod at gøre kurset interessant. Der måtte meget gerne have været ledere med på de to "teori"-dage.
 Hej Allan. Tusind tak for din fine tilbagemelding. Virkelig dejligt at høre. Bh Niels:-)
 Godt kursus med kompetente undervisere
 Jeg havde nogle gode og yderst lærerige dage. I de dage hvor vi havde praktisk RPA undervisning fungerede det bedst med Torben som underviser og Nicolai som support. Det var særligt godt på modul M, hvor læringsområderne var delt op i en slags "læringsmoduler" som hang sammen med præsentationen.
 Hej Rasmus. Tusind tak for din tilbagemelding. Rigtig dejligt at høre. Bh Niels:-)
 Irene sandager
 Det var et godt kursus, men der var måske for meget teori om governance. Jeg havde mere behov for hands on og øvelser, hvilket gav rigtig meget.
 Hej Irene. Tusind tak for din tilbagemelding. Det er en hårfin balance som vi konstant prøver at optimere. Tak skal du have. Bh Niels:-)
 Kunne man niveauopdelt lidt mere så ville man få et større fagligt udbytte?
 Hej John. Tusind tak for din fine tilbagemelding. Ja, jeg er helt enig. Vi er meget opmærksomme på netop det. Nogle er lige startede med RPA, og andre er allerede godt i gang . Vores holdning er at der skal være plads til alle, og vi er allerede igang med løsninger. Bh Niels:-)
 Jens Noack Skærbæk
 Godt kursus. Godt indhold. God underviser. og God Weekend :-)
 Hej Jens. Tusind tak for din fine tilbagemelding. Rigtig dejligt at høre. Bh Niels:-)


text:
Jus Estudantes: OAB pede inconstitucionalidade de lei gaúcha sobre precatório
 OAB pede inconstitucionalidade de lei gaúcha sobre precatório
 O ministro Dias Toffoli, do Supremo Tribunal Federal (STF), é o relator da Ação Direta de Inconstitucionalidade (ADI 4668) ajuizada pelo Conselho Federal da Ordem dos Advogados do Brasil (OAB) contra a Lei do Estado do Rio Grande do Sul 13.756, de julho deste ano, que regulamenta o pagamento de precatórios de pequeno valor (requisições de pequeno valor) pelo governo. De acordo com a OAB, a lei estadual institui um “calote oficial” que afetará “créditos de natureza alimentar de milhares de servidores ativos, inativos e de pensionistas no Estado do Rio Grande do Sul, muitos já em idade avançada”.
 A norma foi elaborada pelo governo e pela Assembleia Legislativa do Rio Grande do Sul, conforme previsto nos parágrafos 3o e 4o do artigo 100 da Constituição Federal, modificados pela Emenda Constitucional (EC) 62/09, a chamada Emenda dos Precatórios. Segundo a OAB, o Estado e a Assembleia Legislativa do Rio Grande do Sul extrapolaram o prazo previsto na emenda constitucional para editar a lei. Ainda de acordo com a entidade, a lei estadual está “dissociada” de sua “matriz constitucional”.
 Entre as várias inconstitucionalidades apontadas, estão a de fixar prazo próprio para pagamento dos precatórios de pequeno valor, estabelecer um sistema de ordem cronológica específico para esse tipo de precatório, diferenciar prazo para pagamento de RPVs (requisições de pequeno valor) de até sete salários mínimos de outras de natureza idêntica, alterar critérios de atualização monetária definidos em decisão judicial (coisa julgada) e limitar os pagamentos anuais à existência de saldo em conta especificamente criada para esse tipo de precatório.
 A OAB explica que o parágrafo 4o do artigo 100 da Constituição permite que os estados e municípios regulamentem o valor das RPVs, mas que isso é violado pela Lei gaúcha 13.756/11 (artigo 2o) porque a competência dos estados nessa matéria é residual. Além disso, a entidade afirma que a norma estadual estabelece prazo de 180 dias para pagamento das RPVs, indo de encontro a leis federais que tratam do tema e fixam prazo de 60 dias (Lei Federal 10.259/01 e 12.153/09).
 A OAB argumenta que esse prazo é uma regra de natureza processual. Portanto, uma lei estadual não poderia dispor sobre a matéria. “Ainda que se trate de aspectos orçamentários, a matéria em questão diz respeito essencialmente ao processo de execução contra a Fazenda Pública, havendo manifesto conflito com a Carta Federal e a legislação federal que rege o assunto”, conclui a entidade sobre o assunto.
 Para a OAB, a lei “prevê pagamentos em ordem cronológica e limitados ao montante disponível em conta específica, alimentada por aportes igualmente limitados. Disso decorre a possibilidade de que as dívidas venham a ser arroladas ao longo dos anos, reproduzindo-se precisamente o círculo vicioso dos precatórios que se pretendia quebrar”.
 Outra inconstitucionalidade apontada é a do parágrafo 1o do artigo 2o da Lei gaúcha 13.756/11, que privilegia o pagamento de precatórios de até sete salários mínimos em detrimentos dos demais, que podem atingir até 40 salários mínimos. A OAB afirma que essa distinção é incompatível com a Constituição. O artigo 6o da norma estadual, por sua vez, deixa claro que a regra se aplica somente a precatórios expedidos pela justiça estadual.
 “As RPVs que a lei pretende transformar em modalidade especial de precatório são decorrentes de créditos de natureza alimentar, não se justificando possam os créditos de igual natureza originários da Justiça do Trabalho/Federal receber tratamento privilegiado na ordem das requisições”, argumenta a OAB.
 Atualização do precatório
 A OAB também contesta dispositivo da lei estadual (parágrafo 2o do artigo 2o) que define o critério de atualização de valores das RPVs com base no índice oficial de remuneração da caderneta de poupança. Para a entidade, a utilização desse índice “é inadequado e cria distorções a favor do Poder Público”, violando diversos princípios constitucionais. Entre eles, está o direito de propriedade e os princípios da igualdade, da moralidade e da eficiência.
 “Com efeito, ao ter suas dívidas atualizadas por índice inferior ao que atualiza seus créditos, o incentivo econômico do Estado será o de prolongar indefinidamente as discussões judiciais em que figura no pólo passivo, pois estará ́ganhando`mais para seus cofres”, afirma a OAB. A entidade defende que, nesse ponto, o Supremo deve fixar o entendimento de que a atualização das RPVs ocorra de acordo com os critérios fixados na coisa julgada (decisões judiciais).
 Com relação aos dispositivos da lei estadual que limitam o pagamento dos precatórios de pequeno valor à existência de saldo em conta corrente específica e estabelecem um teto máximo de comprometimento do orçamento estadual, fixado em 1,5% da receita líquida anual, a OAB é taxativa. Para a instituição, a regra não tem qualquer base na Constituição Federal e “amesquinha a autoridade da decisão emanada pelo Poder Judiciário e importa, em última análise e sem autorização constitucional, em restrição indevida ao Poder Judiciário”.
 Os demais dispositivos da lei estadual, adverte a OAB, devem ser declarados inconstitucionais por arrastamento, já que estão em “situação de mútua dependência normativa” com os demais.
 A ADI tem pedido liminar para suspender toda a lei estadual, com eficácia retroativa, até o julgamento definitivo da ação.


text:
 11.8.2012
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 243/16
 Üldkohtu 29. juuni 2012. aasta otsus — GDF Suez versus komisjon
 (Kohtuasi T-370/09) (1)
 (Konkurents - Keelatud kokkulepped - Saksa ja Prantsuse maagaasiturud - EÜ artikli 81 rikkumise tuvastamise otsus - Turu jagamine - Rikkumise kestus - Trahvid)
 2012/C 243/29
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: GDF Suez (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid J.-P. Gunther ja C. Breuvart)
 Kostja: Euroopa Komisjon (esindajad: V. Di Bucci, A. Bouquet ja R. Sauer)
 Ese
 Esiteks nõue tühistada osaliselt komisjoni 8. juuli 2009. aasta otsus K(2009) 5355 lõplik [EÜ] artiklis 81 sätestatud menetluse kohta (juhtum COMP/39.401 — E.ON/GDF), ning teise võimalusena nõue tühistada hagejale määratud trahv või seda vähendada.
 Resolutsioon
 1.
 Tühistada komisjoni 8. juuli 2009. aasta otsuse K(2009) 5355 (lõplik) [EÜ] artiklis 81 sätestatud menetluse kohta (Juhtum COMP/39.401 — E.ON/GDF) artikkel 1 esiteks osas, milles tuvastatakse, et rikkumine kestis Saksamaal toime pandud rikkumise puhul 1. jaanuarist 1980 vähemalt kuni 24. aprillini 1998, ning teiseks osas, milles tuvastatakse Prantsusmaal toimepandud rikkumine ajavahemikus 13. augustist 2004 kuni 30. septembrini 2005.
 2.
 Määrata GDF Suez SA-le otsuse K(2009) 5355 (lõplik) artikli 2 punktis b määratud trahvi summaks 320 miljonit eurot.
 3.
 Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.
 4.
 Jätta poolte kohtukulud nende endi kanda.
 (1) ELT C 282, 21.11.2009.


type: wikipedia

text:
Брягово е село в Южна България. То се намира в община Хасково, област Хасково.
 География
 Селото се намира по пътя Е-80 между Хасково и Харманли с отбивка вдясно, дълга около 1 км. На 24 км от гр. Хасково.
 История
 Население
 Численост
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 Източници
 Села в област Хасково
 Населени места в община Хасково


text:
20.3.2004 ES Diario Oficial de la Unión Europea C 71/21
 SENTENCIA DEL TRIBUNAL DE PRIMERA INSTANCIA SENTENCIA DEL TRIBUNAL DE PRIMERA INSTANCIA
 de 11 de diciembre de 2003 de 11 de diciembre de 2003
 en el asunto T-65/99: Strintzis Lines Shipping SA contra en el asunto T-66/99: Minoan Lines SA contra Comisión
 Comisión de las Comunidades Europeas (1) de las Comunidades Europeas (1)
 («Competencia — Reglamento (CEE) no 4056/86 — Inspec-
 ción de locales de una sociedad distinta de la destinataria de (Competencia — Reglamento (CEE) no 4056/86 — Inspec-
 la decisión de inspección — Artículo 85, apartado 1, del ción de locales de una sociedad distinta de la destinataria de
 Tratado CE (actualmente artículo 81 CE, apartado 1) la decisión de inspección — Artículo 85, apartado 1, del
 —Normativa estatal sobre el transporte marítimo y práctica Tratado CE (actualmente artículo 81 CE, apartado 1) —
 de las autoridades públicas — Aplicabilidad del artículo 85 Normativa estatal sobre el transporte marítimo y práctica de
 del Tratado — Imputabilidad de la conducta infractora — las autoridades públicas — Aplicabilidad del artículo 85 del
 Tratado — Imputabilidad de la conducta infractora — Multa
 Multa — Aplicación de las Directrices para el cálculo de las
 multas») — Aplicación de las Directrices para el cálculo de las multas)
 (2004/C 71/36) (2004/C 71/37)
 (Lengua de procedimiento: griego) (Lengua de procedimiento: griego)
 En el asunto T-65/99, Strintzis Lines Shipping SA, con En el asunto T-66/99, Minoan Lines SA, con domicilio social
 domicilio social en el Pireo (Grecia), representada por los en Heraklion (Grecia), representada por el Sr. I. Soufleros,
 Sres. K. Adamantopoulos, V. Akritidis y A. Papakrivopoulos, abogado, que designa domicilio en Luxemburgo, contra Comi-
 abogados, que designa domicilio en Luxemburgo, contra sión de las Comunidades Europeas (agentes: Sres. R. Lyal,
 Comisión de las Comunidades Europeas (agentes: Sres. R. Lyal, D. Triantafyllou y A. Oikonomou), que tiene por objeto un
 D. Triantafyllou y G. Athanassiou), que tiene por objeto un recurso de anulación contra la Decisión 1999/271/CE de la
 recurso de anulación contra la Decisión 1999/271/CE de la Comisión, de 9 de diciembre de 1998, relativa a un procedi-
 Comisión, de 9 de diciembre de 1998, relativa a un procedi- miento de aplicación del artículo 85 del Tratado CE (IV/34.466
 miento de aplicación del artículo 85 del Tratado CE (IV/34.466 — Transbordadores griegos) (DO 1999, L 109, p. 24), el
 — Transbordadores griegos) (DO 1999, L 109, p. 24), el Tribunal de Primera Instancia (Sala Quinta), integrado por el
 Tribunal de Primera Instancia (Sala Quinta), integrado por el Sr. J.D. Cooke, Presidente, y el Sr. R. García-Valdecasas y la
 Sr. J.D. Cooke, Presidente, y el Sr. R. García-Valdecasas y la Sra. P. Lindh, Jueces; Secretario: Sr. J. Plingers, administrador,
 Sra. P. Lindh, Jueces; Secretario: Sr. J. Plingers, administrador, ha dictado el 11 de diciembre de 2003 una sentencia cuyo
 ha dictado el 11 de diciembre de 2003 una sentencia cuyo fallo es el siguiente:
 fallo es el siguiente:
 1) Desestimar el recurso.
 1) Desestimar el recurso.
 2) La demandante cargará con sus propias costas y con las de la 2) La demandante cargará con sus propias costas y con las de la
 Comisión. Comisión.
 (1) DO C 136 de 15.5.1999. (1) DO C 136 de 15.5.1999.


text:
 7.2.2019
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 36/31
 DÉCISION DU COMITÉ MIXTE DE L'EEE
 No 85/2017
 du 5 mai 2017
 modifiant l'annexe II (Réglementations techniques, normes, essais et certification) de l'accord EEE [2019/197]
 LE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,
 vu l'accord sur l'Espace économique européen (ci-après l'«accord EEE»), et notamment son article 98,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La directive (UE) 2015/2203 du Parlement européen et du Conseil du 25 novembre 2015 relative au rapprochement des législations des États membres concernant les caséines et caséinates destinés à l'alimentation humaine et abrogeant la directive 83/417/CEE du Conseil (1) doit être intégrée dans l'accord EEE.
 (2)
 La directive (UE) 2015/2203 abroge la directive 83/417/CEE du Conseil (2), qui est intégrée dans l'accord EEE et doit donc en être supprimée.
 (3)
 La présente décision concerne la législation relative aux denrées alimentaires. Cette législation ne s'applique pas au Liechtenstein aussi longtemps que l'application de l'accord entre la Communauté européenne et la Confédération suisse relatif aux échanges de produits agricoles est étendue au Liechtenstein, comme cela est précisé dans la partie introductive du chapitre XII de l'annexe II de l'accord EEE. La présente décision ne s'applique donc pas au Liechtenstein.
 (4)
 Il convient dès lors de modifier l'annexe II de l'accord EEE en conséquence,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Le chapitre XII de l'annexe II de l'accord EEE est modifié comme suit:
 1)
 Le point suivant est inséré après le point 121 [règlement d'exécution (UE) 2016/662 de la Commission]:
 «122.
 32015 L 2203: directive (UE) 2015/2203 du Parlement européen et du Conseil du 25 novembre 2015 relative au rapprochement des législations des États membres concernant les caséines et caséinates destinés à l'alimentation humaine et abrogeant la directive 83/417/CEE du Conseil (JO L 314 du 1.12.2015, p. 1).»
 2)
 Le texte du point 32 (directive 83/417/CEE du Conseil) est supprimé.
 Article 2
 Les textes de la directive (UE) 2015/2203 en langues islandaise et norvégienne, à publier dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne, font foi.
 Article 3
 La présente décision entre en vigueur le 6 mai 2017, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord EEE aient été faites (*1).
 Article 4
 La présente décision est publiée dans la partie EEE et dans le supplément EEE du Journal officiel de l'Union européenne.
 Fait à Bruxelles, le 5 mai 2017.
 Par le Comité mixte de l'EEE
 Le président
 Claude MAERTEN
 (1) JO L 314 du 1.12.2015, p. 1.
 (2) JO L 237 du 26.8.1983, p. 25.
 (*1) Pas d'obligations constitutionnelles signalées.