text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,19.5.2021
 COM(2021) 247 final
 2021/0127(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokolli (2021–2026) sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Kalandussektorit käsitlev partnerlusleping Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahel allkirjastati 4. juunil 2007 ja see jõustus 11. juunil 2007 kestusega kuus aastat. Partnerlusleping pikeneb vaikimisi ja on seega endiselt kehtiv. Kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu eelmine kolmeaastane rakendusprotokoll jõustus 24. juulil 2013 ja kaotas kehtivuse 23. juulil 2016.
 Asjaomaste läbirääkimisjuhiste
 1
 alusel pidas komisjon Gaboni Vabariigi (edaspidi „Gabon“) valitsusega läbirääkimisi, et sõlmida Euroopa Liidu nimel kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu uus rakendusprotokoll (2021–2026). Läbirääkimiste tulemusena parafeerisid läbirääkijad 10. veebruaril 2021 uue protokolli. Uus protokoll kehtib viis aastat alates selle ajutise kohaldamise kuupäevast, st kuupäevast, mil lepinguosalised selle allkirjastasid, nagu on sätestatud artiklis 24.
 Käesoleva ettepanekuga soovitatakse anda luba rakendusprotokoll allkirjastada.
 •Kooskõla poliitikavaldkonnas praegu kehtivate õigusnormidega
 Uue protokolli peamine eesmärk on luua Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi kalandusalase strateegilise partnerluse jätkumiseks ja tugevdamiseks ajakohane raamistik, võttes arvesse reformitud ühise kalanduspoliitika prioriteete ja selle välismõõdet.
 Protokolli eesmärk on sätestada Euroopa Liidu laevade kalapüügivõimalused Gaboni kalapüügipiirkonnas kalavarude kasutamata ülejäägi piires, lähtudes parimatest kättesaadavatest teaduslikest nõuannetest ning Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) resolutsioonidest ja soovitustest. Komisjoni seisukoht põhines muu hulgas eelmise rakendusprotokolli (2013–2016) hindamise tulemustel ning uue protokolli sõlmimist käsitleval ettevaataval hinnangul. Hinnangute koostajaks olid väliseksperdid. Rakendusprotokolli eesmärk on ühtlasi edendada Euroopa Liidu ja Gaboni Vabariigi koostööd, et arendada mõlema lepinguosalise huvides säästvat kalanduspoliitikat ning kalavarude vastutustundlikku kasutust Gaboni kalapüügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis. Lisaks aitab see koostöö edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 Uue rakendusprotokolliga on ette nähtud kalapüügivõimalused järgmistele laevakategooriatele:
 –
 27 tuunipüügiseinerit,
 –
 6 ritvõngedega tuunipüügilaeva,
 –
 abilaevad kooskõlas ICCATi asjakohaste resolutsioonidega ja Gaboni õigusaktides sätestatud piirangutega,
 –
 4 traalerit seoses võimaliku süvamere koorikloomade püügiga (loa andmine sõltub katsepüügi tulemustest).
 •Kooskõla liidu muude tegevuspõhimõtetega
 Läbirääkimised kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu uue rakendusprotokolli sõlmimiseks Gaboniga on osa liidu välistegevusest seoses Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidega ning need vastavad eelkõige liidu eesmärkidele austada demokraatlikke põhimõtteid ja inimõigusi.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 43 lõige 2, millega kehtestatakse ühine kalanduspoliitika, ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõige 6, milles on sätestatud, et nõukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta.
 Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõike 1 kohaselt tagab komisjon liidu esindamise välissuhetes välja arvatud ühise välis- ja julgeolekupoliitika reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes. Seega on ainult komisjoni määratud ametnikel õigus teatada liidu ja kolmanda riigi vahelise lepingu sõlmimisest.
 •Subsidiaarsus (ainupädevusse mittekuuluva valdkonna puhul)
 Ettepanek tehakse Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.
 •Proportsionaalsus
 Ettepanek on proportsionaalne eesmärgiga luua õiguslik, keskkonnaalane, majanduslik ja sotsiaalne juhtimisraamistik liidu kalalaevade püügitegevuseks kolmanda riigi vetes ning mis on kehtestatud ühise kalanduspoliitika määruse artiklis 31. Ettepanek vastab nimetatud sätetele ja kõnealuse määruse artikli 32 sätetele kolmandatele riikidele antava finantsabi kohta.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 2015. aastal tegi komisjon Gaboniga sõlmitud kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu kehtiva protokolli (2013–2016) järelhindamise ning eelhindamise protokolli võimaliku pikendamise kohta.
 Hindamise käigus jõuti järeldusele, et ELi kalandussektor on kindlalt huvitatud kalastamisest Gabonis ning et protokolli uuendamine oleks mõlema lepinguosalise huvides. Lisaks aitaks rakendusprotokolli uuendamine tugevdada seiret, kontrolli ja järelevalvet ning tõhustada piirkonna kalandusvaldkonna juhtimist.
 ELile on tähtis, et oleks olemas õigusakt, mis võimaldab tihedat valdkondlikku koostööd riigiga, kes on allpiirkondlikul tasandil ookeanide majandamises oluline osaleja, võttes arvesse selle riigi jurisdiktsiooni alla kuuluva püügipiirkonna ulatust. Suhete tugevdamine Gaboniga on samuti vajalik liitude loomiseks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni raames. Lisaks tähendab see, et ELi laevastik saab taas juurdepääsu olulisele püügipiirkonnale püügistrateegiate rakendamiseks mitmeaastase rahvusvahelise õigusraamistiku kohaselt. Kuna Libreville asub tähtsa püügipiirkonna keskmes, on tal lossimissadamana suur potentsiaal, seega on uus kavandatud protokoll nii ELi kalandussektori kui ka partnerriigi jaoks oluline. Gaboni ametiasutuste jaoks on eesmärk säilitada suhteid liiduga, et tugevdada ookeanide majandamist, saada konkreetset valdkondlikku toetust, millega nähakse ette mitmeaastased rahastamisvõimalused, ning alustada püügitegevuse toel oma töötleva tööstuse industrialiseerimist, mis on osa majanduse mitmekesistamise kavast.
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Hindamise käigus konsulteeriti liikmesriikidega, tootmisharu esindajatega ja rahvusvaheliste kodanikuühiskonna organisatsioonidega ning Gaboni kalandussektori haldusasutuste ja kodanikuühiskonnaga. Konsultatsioonid toimusid ka kaugpüügi nõuandekomisjoni raames.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ühise kalanduspoliitika määruse artikli 31 lõike 10 kohaselt kutsus komisjon eel- ja järelhindamist tegema sõltumatu konsultandi.
 •Mõju hindamine
 Ei kohaldata.
 •Õigusloome kvaliteet ja lihtsustamine
 Ei kohaldata.
 •Põhiõigused
 Läbirääkimiste tulemusel koostatud leping sisaldab klauslit Cotonou lepingu artikli 9 (või sellele järgneva lepingu vastava artikli, milles käsitletakse inimõigusi) oluliste osade rikkumise tagajärgede kohta.
 4.MÕJU EELARVELE
 Aastane rahaline toetus on 2 600 000 eurot, mis jaguneb järgmiselt:
 a) Gaboni kalapüügipiirkonnas kalavarudele juurdepääsu eest makstava rahalise toetuse aastane summa on 1 600 000 eurot, mis vastab pika rändega liikide 32 000 tonni suurusele aastasele võrdlustonnaažile, ja
 b) 1 000 000 euro suurune aastane toetus Gaboni kalandussektori arenguks. See toetus vastab Gaboni kalanduse strateegilise kava eesmärkidele.
 Kulukohustuste ja maksete assigneeringute iga-aastane summa määratakse kindlaks iga-aastase eelarvemenetluse käigus, sealhulgas reservi eelarverida aasta alguses veel jõustumata protokollide jaoks
 2
 .
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Järelevalve kord on sätestatud kalandussektorit käsitlevas partnerluslepingus ja selle rakendusprotokollis.
 2021/0127 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokolli (2021–2026) sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2 koostoimes artikli 218 lõike 6 punkti a alapunktiga v ja artikli 218 lõikega 7,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vastavalt nõukogu [...] otsusele [XXX]
 3
 allkirjastati Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokoll (2021–2026) (edaspidi „protokoll“) liidu nimel [lisada allkirjastamise kuupäev], eeldusel et see sõlmitakse hilisemal kuupäeval.
 (2)Partnerluslepingu ja protokolli eesmärk on võimaldada liidul ja Gaboni Vabariigil teha tihedamat koostööd, et edendada veelgi säästvat kalanduspoliitikat ning kalavarude vastutustundlikku kasutamist Gaboni kalapüügipiirkonnas ja Atlandi ookeanis, aidates samas luua inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 (3)Käesolev protokoll tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita.
 (4)Lepingu artikliga 9 luuakse ühiskomitee, kes vastutab lepingu ja selle rakendusprotokolli rakendamise järelevalve eest. Kooskõlas rakendusprotokolli artikli 19 lõikega 5 võib ühiskomitee kiita heaks teatavad rakendusprotokolli muudatused. Selliste muudatuste heakskiitmise hõlbustamiseks tuleks anda komisjonile volitus need konkreetsetel sisulistel ja menetlustingimustel lihtsustatud korras liidu nimel heaks kiita.
 (5)Liidu seisukoha protokolli kavandatud muudatuste kohta peaks kehtestama nõukogu. Esitatud muudatusettepanekud tuleks heaks kiita, välja arvatud juhul, kui selle vastu on Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõikele 4 vastav liikmesriikide blokeeriv vähemus.
 (6)Need meetmed peaksid jõustuma võimalikult kiiresti, pidades silmas liidu püügitegevuse majanduslikku tähtsust Gaboni kalapüügipiirkonnas ja vajadust vähendada nii palju kui võimalik sellise tegevuse katkestamist,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokoll (2021–2026) (edaspidi „protokoll“) kiidetakse liidu nimel heaks.
 Protokolli tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Käesoleva otsuse II lisas kehtestatud tingimuste kohaselt on Euroopa Komisjon volitatud kiitma liidu nimel heaks muudatused, mille teeb protokollis Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu artikliga 9 asutatud ühiskomitee.
 Artikkel 3
 Komisjon esitab liidu nimel protokolli artiklis 26 sätestatud teatise, et väljendada liidu nõusolekut end protokolliga siduda.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 1.4.Eesmärgid
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek võtta vastu nõukogu otsus Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokolli (2021–2026) sõlmimise kohta.
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile
 4
 08 – Põllumajandus- ja merenduspoliitika
 08 05 – säästva kalapüügi partnerluslepingud ja piirkondlikud kalandusorganisatsioonid
 08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 ☑ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 5
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Läbirääkimiste pidamine ja säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimine kolmandate riikidega vastab üldisele eesmärgile võimaldada Euroopa Liidu kalalaevadele juurdepääs kolmandate riikide püügipiirkondadele ning arendada nende riikidega partnerlussuhteid, selleks et soodustada kalavarude säästvat kasutamist liidu vetest väljaspool.
 Säästva kalapüügi partnerluslepingutega tagatakse ka ühise kalanduspoliitika põhimõtete vastavus muudes ELi poliitikavaldkondades võetud kohustustele (kolmandate riikide kalavarude säästev kasutamine, võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, partnerriikide integreerimine globaalmajandusse, kestliku arengu toetamine kõigis selle mõõtmetes, samuti kalapüügi parem haldamine nii poliitilisel kui ka finantstasandil).
 1.4.2.Erieesmärgid ning asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Erieesmärk nr 1
 Aidata kaasa säästvale kalapüügile väljaspool ELi asuvates vetes, tagada Euroopa esindatus kaugpüügis ning kaitsta Euroopa kalandussektori ja tarbijate huve, pidades rannikuriikidega läbirääkimisi ning sõlmides nendega säästva kalapüügi partnerluslepinguid kooskõlas muude Euroopa poliitikavaldkondadega.
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile:
 08 05 01 – Liidu kalalaevade kolmandate riikide vetes toimuva kalapüügiga seonduva tegevuse juhiste väljatöötamine
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
 Rakendusprotokolli sõlmimine võimaldab jätkata ja tugevdada Euroopa Liidu ja Gaboni kalandusalast strateegilist partnerlust. Protokolli sõlmimine aitab luua liidu laevadele kalapüügivõimalusi Gaboni kalapüügipiirkonnas.
 Rahalise toetuse (valdkondlik toetus) ning partnerriigi tasemel vastuvõetud programmide, eelkõige kalanduse laiaulatusliku kava elluviimise abil aitavad partnerlusleping ja protokoll ühtlasi kalavarusid tõhusamalt majandada ja kaitsta, eelkõige teostada kontrolli ebaseadusliku kalapüügi üle ja selle vastu võidelda ning toetada väikesemahulist kalapüüki.
 Lisaks aitavad partnerlusleping ja protokoll kaasa Gaboni mereressursside säästvale kasutamisele ning nendega toetatakse Gaboni kalandust, edendades majanduskasvu ja inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 1.4.4.Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 Kalapüügivõimaluste aastase kasutamise tase (püügilubade osakaal protokolliga pakutud võimalustest).
 Püügiandmete kogumine ja analüüs ning partnerluslepingu kaubanduslik väärtus
 Kaasa aitamine liidu tööhõivele, inimväärsete töötingimuste edendamisele ja lisaväärtuse loomisele ning liidu turu stabiliseerumisele (muude säästva kalanduse partnerluslepingutega saavutatud tasemel).
 Kaasa aitamine partnerriigi püügitegevuse seire, kontrolli ja järelevalve parandamisele ning kalandussektori, eelkõige väikesemahulise kalapüügi arengule.
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused
 Uut rakendusprotokolli kohaldatakse ajutiselt alates selle allkirjastamise kuupäevast, et lühendada ajavahemikku, mille jooksul ei ole võimalik kala püüda.
 Uue protokolliga tagatakse raamistik liidu kalalaevastiku püügitegevuse reguleerimiseks Gaboni kalapüügipiirkonnas ning võimaldatakse ELi laevaomanikel taotleda püügilube kõnealuses piirkonnas. Peale selle võimaldab uus protokoll tõhustada ELi ja Gaboni koostööd, et edendada säästva kalapüügi arengut kõigis selle mõõtmetes. Nendega on ette nähtud laevade jälgimine laevaseiresüsteemi abil ja püügiandmete edastamine elektrooniliselt. Protokolli kohaselt antava valdkondliku toetusega aidatakse Gabonil rakendada riiklikku kalandusstrateegiat, sealhulgas võidelda ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastu, ning edendada inimväärseid töötingimusi kalandussektoris.
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus
 Kui liit ei sõlmi uut rakendusprotokolli, siis ei saa liidu laevad kala püüda, sest kehtiv partnerlusleping sisaldab klauslit, mille kohaselt ei ole lubatud kalapüük, mis ei toimu partnerluslepingu protokolliga kindlaks määratud raamistikus. ELi kaugpüügilaevastiku jaoks on rakendusprotokollil seega selge lisaväärtus. Lisaks luuakse protokolliga raamistik liidu ja Gaboni tihedamaks koostööks.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Toetudes Gaboni kalapüügipiirkonnas varem püütud saagi analüüsile ning olemasolevatele hinnangutele ja teaduslikele nõuannetele, on lepinguosalised kehtestanud tuuni ja tuunilaadsete liikide võrdlustonnaažiks 32 000 tonni aastas, kusjuures püügivõimalused on 27 seineril ja kuuel ritvõngedega tuunipüügilaeval ning neljal traaleril, mis püüavad põhjalähedasi koorikloomi ja millele antakse luba katsepüügi tulemuste ning kreveti ja krabi põhjalähedaste varude kindlakstehtud ülejäägi alusel. Valdkondlik toetus on oluline, et võtta arvesse riikliku kalandusstrateegia ja loodusvarade kasutamise prioriteete
 1.5.4.Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Säästva kalapüügi partnerluslepingu raames toetuseks eraldatavad summad moodustavad Gaboni riikliku eelarve jaoks jooksva sissetuleku. Säästva kalapüügi partnerluslepingute sõlmimise ja järelevalve üks tingimus on, et osa eraldistest peab olema suunatud (enamasti lisatuna riigieelarve seadusesse) kalandusministeeriumi valdkondliku poliitika raames toimuva tegevuse elluviimisele. Kõnealused finantsvahendid on vastavuses muude rahastamisallikatega, mida rahvusvahelised rahastajad pakuvad riigi tasandi kalandusvaldkonna projektide ja/või programmide rakendamiseks.
 1.6.Meetme kestus ja finantsmõju
 ☑ Piiratud kestusega ettepanek/algatus
 –☑
 Ettepanek/algatus hõlmab viie aasta pikkust ajavahemikku alates protokolli allkirjastamise kuupäevast 2021. aastal kuni 2026. aastani
 –☑
 Finantsmõju avaldub ajavahemikul 2021–2026
 ◻ Piiramatu kestusega ettepanek/algatus
 –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 6
 ☑ Otsene eelarve täitmine komisjoni poolt
 –☑ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali
 –◻
 rakendusametite kaudu
 ◻ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ◻ Kaudne eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende esindajatele (täpsustada);
 –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –◻ finantsmääruse artiklites 208 ja 209 nimetatud asutustele;
 –◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 –Mitme eelarve täitmise viisi valimise korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
 Märkused
 [...]
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Täpsustage tingimused ja sagedus.
 Komisjon (merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat koostöös Guinea lahe piirkonna eest vastutava ja Rabatis (Maroko) resideeruva kalandusatašeega) tagab protokolli rakendamise korrapärase järelevalve seoses ettevõtjatepoolse püügivõimaluste kasutamise ja püügiandmetega ning valdkondliku toetuse tingimuste järgimisega.
 Lisaks sellele on partnerluslepinguga ette nähtud vähemalt üks ühiskomitee aastakoosolek, kus komisjon ja Gabon teevad kokkuvõtte partnerluslepingu ja selle juurde kuuluva protokolli rakendamisest ning kohandavad vajaduse korral kavandamist ja sellest tulenevalt ka rahalist toetust.
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem
 2.2.1.Tuvastatud ohud
 Kindlakstehtud risk on ELi laevaomanike puhul kalapüügivõimaluste alakasutamine ja Gaboni puhul valdkondliku kalanduspoliitika rahastamiseks ettenähtud summade mittetäielik kasutamine või kasutamisel tekkivad viivitused. Ette on nähtud ulatuslik dialoog partnerluslepingus ja protokollis sätestatud valdkondliku poliitika kavandamise ja rakendamise teemal. Kontrollimeetodid hõlmavad ka protokolli artiklis 15 osutatud tulemuste ühist analüüsimist. Lisaks sellele on partnerluslepingu ja protokolliga ette nähtud eriklausel protokolli peatamiseks teatavatel tingimustel või kindlaksmääratud olukorras.
 2.2.2.Teave loodud sisekontrollisüsteemi kohta
 Varudele juurdepääsu eest makstav hüvitis ja valdkondlik toetus ei ole omavahel seotud.
 Hüvitist varudele juurdepääsu eest makstakse igal aastal rakendusprotokolli allkirjastamise aastapäeval, välja arvatud esimesel aastal, mil makse tehakse 60 päeva jooksul pärast rakendusprotokolli ajutise kohaldamise algust. Juurdepääsu varudele reguleeritakse püügilubadega.
 Esimest korda makstakse valdkondlikku toetust kolme kuu jooksul alates partnerluslepingu ajutise kohaldamise alguskuupäevast aastase ja mitmeaastase rakendusprogrammi osas; ning järgnevatel aastatel lähtuvalt saavutatud tulemustest. Saavutatud tulemusi ja rakendamist kontrollitakse vastavalt Gaboni kalanduspoliitika arendamiseks ettenähtud valdkondliku toetuse kasutamist käsitlevatele suunistele, milles mõlemad lepinguosalised on kokku leppinud, samuti partnerriigi esitatud aruannete või tõendavate dokumentide alusel ja kalandusatašee tehniliste külastuste raames.
 2.2.3.Kontrolliga kaasnevate kulude ja sellest saadava kasu hinnang ning veariski taseme prognoos
 Hüvitise maksmist varudele juurdepääsu eest, mis toimub säästva kalapüügi partnerluslepingu kohaselt, kontrollitakse, et tagada vastavus rahvusvaheliste lepingute sätetele. Valdkondliku toetuse maksmisega seotud kontrollide eesmärk on jälgida toetuse rakendamist. Järelevalvet teostavad komisjoni delegatsioonide ja ühiskomitee töös osalevad komisjoni töötajad. Edusammude hindamisel lähtutakse mitmeaastase programmitöö maatriksist. Kui edusammud ei ole piisavad, siis järgmise osa maksmine peatatakse või makset vähendatakse. Säästva kalapüügi partnerluslepinguga seotud kontrollimiste kogukulu on hinnanguliselt ligikaudu 1,8 % (2018. aasta sissemaksetest). Säästva kalapüügi partnerluslepingutega seotud kontrollimenetlused tulenevad suures osas kohustuslikest regulatiivsetest nõuetest. Kontrollid hinnatakse tõhusaks, kui ei avastata puudusi, mis võivad märkimisväärselt mõjutada finantstehingute seaduslikkust ja korrektsust. Keskmine veamäär on hinnanguliselt 0,0 %.
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed.
 Komisjon kohustub pidama Gaboniga poliitilist dialoogi ning tegema korrapärast koostööd, et parandada partnerluslepingu ja selle juurde kuuluva rakendusprotokolli haldamist ja tugevdada liidu osalust varude säästvas majandamises. Kõikide komisjoni poolt säästva kalapüügi partnerluslepingu raames makstavate summade osas kasutatakse komisjoni tavalisi eelarvelisi ja finantsmenetlusi. Eelkõige selgitatakse täpselt välja kolmandate riikide arvelduskonto, kuhu rahaline toetus makstakse. Protokolli artikli 3 lõikes 7 on sätestatud, et rahaline toetus varudele juurdepääsu eest ja sektori arengu jaoks kantakse riigikassa arveldusarvele.
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 ·Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kululiik
 Rahaline osalus
 Number
 [...][Nimetus...]
 Liigendatud/liigendamata
 (
 7
 )
 EFTA riigid
 8
 Kandidaatriigid
 9
 Kolmandad riigid
 Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 08.05.01
 Luua raamistik Euroopa Liidu kalalaevade püügitegevuse haldamiseks kolmandate riikide vetes (säästva kalapüügi partnerluslepingud)
 Liigendatud
 EI
 EI
 JAH
 EI
 ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Eelarverida
 Kululiik
 Rahaline osalus
 Number
 [...][Nimetus...]
 Liigendatud/liigendamata
 EFTA riigid
 Kandidaatriigid
 Kolmandad riigid
 Finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [...][XX.AA.AA.AA]
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 3.2.Hinnanguline mõju kuludele
 [Selle punkti täitmisel tuleb kasutada
 haldusalaste eelarveandmete tabelit
 (käesoleva finantsselgituse lisas esitatud teine dokument) ja laadida see üles CISNETi võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.]
 3.2.1.Üldine hinnanguline mõju kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik:
 nr 2
 Kestlik majanduskasv: loodusvarad
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat
 Aasta
 2021
 10
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 KOKKU
 • Tegevusassigneeringud
 Eelarverida 08.05.01
 Kulukohustused
 (1)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 (2)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 11
 Eelarverida nr
 (3)
 Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 = 1 + 1a + 3
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 = 2 + 2a
 + 3
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 (5)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 2 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 = 4 + 6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 = 5 + 6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki:
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 (5)
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 = 4 + 6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 = 5 + 6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Mitmeaastase finantsraamistiku
 rubriik:
 5
 „Halduskulud“
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 KOKKU
 Peadirektoraat: <.......>
 • Personalikulud
 • Muud halduskulud
 <....> peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 2021
 12
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 Maksed
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 3.2.2.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –☑
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Täpsustage eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 2021
 Aasta
 2022
 Aasta
 2023
 Aasta
 2024
 Aasta
 2025
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Liik
 13
 Keskmine kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1 ...
 14
 – Laevastiku juurdepääs
 1,6
 1,6
 1,6
 1,6
 1,6
 1,6
 8
 – Valdkondlik toetus
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 5
 – Väljund
 Erieesmärk nr 1 kokku
 ERIEESMÄRK nr 2 ...
 – Väljund
 Erieesmärk nr 2 kokku
 KULUD KOKKU
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 2,6
 13
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.Kokkuvõte
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 15
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulud KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5
 Personalikulud
 Muud halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulude vahesumma
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 16
 Personalikulud
 Muud
 halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävate kulude vahesumma
 KOKKU
 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või ümberpaigutatud assigneeringute raames, täiendades neid vajaduse korral täiendavate assigneeringutega, mida võidakse anda haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta N+2
 Aasta N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 17
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides)
 XX 01 04 yy
 18
 – Peakorteris
 – Delegatsioonides
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (täpsustage)
 KOKKU
 XX osutab asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Koosseisuvälised töötajad
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –☑
 Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.
 –◻
 Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 Reservi eelarverea kasutamine (peatükk 40).
 –◻Ettepanek/algatus eeldab paindlikkusinstrumendi kohaldamist või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist.
 Selgitage vajalikku toimingut, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 [...]
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 –☑
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –☑
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –◻
 omavahenditele
 –◻
 mitmesugustele tuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 19
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vrd punkt 1.6)
 Artikkel ....
 Mitmesuguste sihtotstarbeliste tulude puhul täpsustage, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 [...]
 Täpsustage tuludele avaldatava mõju arvutusmeetod.
 [...]
 (1)
 Vastu võetud põllumajandus- ja kalandusnõukogu 3418. istungil 22. oktoobril 2015.
 (2)
 Kooskõlas eelarvealast koostööd käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 20 (ELT L 433I, 22.12.2020).
 (3)
 Nõukogu ... 2021. aasta otsus (EL) 2021/... kohta (ELT C [...], [...], lk [...]).
 (4)
 ABM: (Activity-Based Management): tegevuspõhine juhtimine; ABB (Activity-Based Budgeting): tegevuspõhine eelarvestamine.
 (5)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 54 lõike 2 punktile a või b.
 (6)
 Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil:
 http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 (7)
 Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud.
 (8)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (9)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (10)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (11)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
 (12)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (13)
 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (nt rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (14)
 Vastavalt punktis 1.4.2 nimetatud erieesmärkidele.
 (15)
 Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 (16)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), kaudne teadustegevus, otsene teadustegevus.
 (17)
 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 (18)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised BA read).
 (19)
 Traditsiooniliste omavahendite (põllumajandussaaduste tollimaksud ja suhkrumaksud) korral peab märgitud olema netosumma, s.t brutosumma pärast 25 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,19.5.2021
 COM(2021) 247 final
 LISAD
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS
 Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokolli (2021–2026) sõlmimise kohta
 I LISA
 GABONI VABARIIGI JA EUROOPA ÜHENDUSE VAHELISE KALANDUSSEKTORIT KÄSITLEVA PARTNERLUSLEPINGU RAKENDUSPROTOKOLL (2021–2026)
 Võttes arvesse lepinguosaliste tihedat koostööd, eelkõige Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning Euroopa Liidu vaheliste suhete kontekstis, ning nende ühist soovi neid suhteid tihendada,
 käesoleva protokolli osalised,
 olles Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise säästva kalapüügi partnerluslepingu (edaspidi „leping“) osalised,
 meenutades lepingu sätteid,
 meenutades samuti põhimõtet, mille järgi peavad kõik riigid võtma asjakohaseid meetmeid, et tagada mereressursside säästev majandamine ja kaitse ning teha sel eesmärgil üksteisega koostööd,
 kinnitades taas eesmärki tagada mere bioloogiliste ressursside ülejäägi säästev kasutamine,
 kinnitades veel kord ühiste kalavarude säästva ühiskasutuse ja ühise majandamise tagamise eesmärki,
 arvestades, et on oluline edendada rahvusvahelist koostööd teadusuuringute valdkonnas,
 on kokku leppinud järgmises:
 I OSA Üldsätted
 Artikkel 1
 Käesoleva protokolli suhtes kohaldatavad mõisted
 Protokollis kasutatakse lepingu artiklis 1 esitatud mõisteid. Lisaks kasutatakse järgmisi mõisteid:
 „püügitegevus“ – kalade otsimine, püügivahendite vettelaskmine, paigaldamine, vedamine ja haalamine, saagi pardale võtmine, ümberlaadimine, pardal hoidmine, pardal töötlemine, kalade ja kalapüügitoodete üleandmine, sumpadesse paigutamine, nuumamine ja lossimine;
 „liidu ametiasutused“ – Euroopa Komisjon;
 „Gaboni ametiasutused“ – Gaboni kalanduse eest vastutav ministeerium;
 „saak“ – mereveeliigid, mis on püütud kalalaeva kasutatavate püügivahenditega;
 „lossimine“ – kalandustoodete mis tahes koguse esialgne laadimine kalalaevalt kaldale;
 „delegatsioon“ – Euroopa Liidu delegatsioon Gabonis;
 „tõsine vaidlus“ – lahkarvamused, mis tulenevad protokolli tõlgendamisest ja takistavad selle rakendamist;
 „peibutuspüügivahendid“ – kunstlikud või looduslikud objektid pinnal, mille alla kogunevad eri liigid, mida need objektid ligi meelitavad, suurendades seeläbi nende liikide püüdmise tõenäosust;
 „riigisisesed õigusaktid“ – Gaboni kalapüüki käsitlevad õigusaktid;
 „kalalaevatunnistus“ – haldusluba, mille Gaboni ametiasutused on väljastanud ettevõtjale, kellel on õigus teatava ajavahemiku jooksul Gaboni kalastusvööndis kala püüda; on samaväärne kalapüügiloaga, mis on määratletud liidu õigusaktides;
 „liidu laev“ – liikmesriigi lipu all sõitev ja liidus registreeritud kala- või abilaev;
 „abilaev“ – laev, v.a laeva pardal veetav veesõiduk, mis ei ole varustatud kala püüdmiseks või ligi meelitamiseks loodud kalapüügivahenditega ning mis toetab, abistab või valmistab ette püügitoiminguid;
 „vaatleja“ – isik, keda riiklik asutus on vastavalt lisale volitanud jälgima püügitegevuse suhtes kohaldatavate reeglite rakendamist või jälgima kõnealust tegevust teaduseesmärkidel;
 „ettevõtja“ – füüsiline või juriidiline isik, kes käitab ettevõtet või kellele kuulub ettevõte, mille tegevus on seotud kalapüügi- ja vesiviljelustoodete tootmise, töötlemise, turustamise, levitamise ja jaemüügi mis tahes etapiga;
 „kalapüügivõimalused“ – koguseliselt kindlaks määratud kalapüügiõigus, väljendatud saagi või püügikoormusena;
 „protokoll“ – käesolev lepingu rakendusprotokoll, selle lisa ja liited;
 „vette tagasi lastud saak“ – saak, mida pardale ei jäeta;
 „lubatud kogupüügi ülejääk“ – lubatud kogupüügi see osa, mida rannikuriik ei püüa ja mille tagajärjel jääb individuaalsete kalavarude üldine kasutamise tase alla sellise taseme, mis võimaldab varudel taastuda, ning mille puhul hoitakse püütavate liikide populatsioone üle parimatel kättesaadavatel teaduslikel nõuannetel põhineva soovitava taseme;
 „ümberlaadimine“ – ühe kalalaeva püütud saagi osaline või täielik üleviimine teisele laevale, sealhulgas ladustamine konteinerites või muudes pakendites vastavalt Gaboni õigusaktidele;
 „Gaboni kalastusvöönd“ – see osa Gaboni jurisdiktsiooni alla kuuluvatest vetest, kus Gabon lubab liidu laevadel kala püüda vastavalt lepingu artiklile 5.
 Artikkel 2
 Eesmärk ja kohaldamisaeg
 1.Käesoleva protokolli eesmärk on rakendada lepingu sätteid, täpsustades eelkõige liidu laevade Gaboni kalastusvööndile juurdepääsu tingimusi ja säästva kalapüügi partnerluse rakendamise sätteid.
 2.Käesolevat protokolli kohaldatakse vastavalt artiklile 24 viie aasta jooksul alates selle allkirjastamise kuupäevast.
 Artikkel 3
 Kohaldamisala
 Käesolevat protokolli kohaldatakse
 1.Gaboni kalastusvööndi suhtes, mille geograafilised koordinaadid on esitatud lisa 1. liites. See määratlus ei mõjuta läbirääkimisi kalastusvööndiga piirnevate rannikuäärsete riikide merealade piiritlemise ega üldiselt kolmandate riikide õiguste üle;
 2.lisa 2. liites loetletud sihtliikide üle, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või muude rahvusvaheliste lepingute ja Gaboni õigusaktidega kaitstud või keelatud liigid;
 3.liidu laevade püügitegevuse üle Gaboni kalastusvööndis.
 Artikkel 4
 Käesoleva protokolli ja lepingu vaheline seos
 Käesoleva protokolli sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse lepingu kontekstis ning sellega kooskõlas.
 Artikkel 5
 Protokolli ning teiste lepingute ja õigusaktide vaheline seos
 Käesoleva protokolli sätteid tõlgendatakse ja kohaldatakse kooskõlas
 (a)ICCATi või muude asjaomaste piirkondlike kalandusorganisatsioonide, näiteks Guinea lahe piirkondliku kalanduskomisjoni soovituste ja otsustega;
 (b)ÜRO 1995. aasta kalavarude kokkuleppega;
 (c)1995. aasta vastutustundliku kalapüügi juhendiga (FAO);
 (d)2009. aasta sadamariigi meetmete lepinguga (FAO);
 (e)Cotonou lepingu artiklis 9 nimetatud või sellele järgneva Euroopa Liidu ja AKV riikide vahelise lepingu samaväärsesse artiklisse üle võetud oluliste osadega
 ning viisil, mis on nendega kooskõlas.
 Artikkel 6
 Juurdepääs ülejäägile ja juurdepääs teaduslike nõuannete põhjal
 1.Lepinguosalised lepivad kokku, et liidu laevad püüavad ainult lubatud kogupüügi ülejääki, mida on silmas peetud ÜRO mereõiguse konventsiooni artikli 62 lõigetes 2 ja 3 ning mis on selgelt ja läbipaistvalt kindlaks tehtud parimate olemasolevate teaduslike nõuannete ning asjakohase teabe põhjal, mida lepinguosalised vahetavad asjaomaste kalavarude kogu püügikoormuse kohta kõigi kalastusvööndis tegutsevate laevastike poolt.
 2.Piirialade kalavarude või pika rändega kalavarude puhul võtavad lepinguosalised juurdepääsetavate varude kindlaksmääramisel nõuetekohaselt arvesse piirkondliku tasandi teadushinnanguid ning pädevate piirkondlike kalandusorganisatsioonide kaitse- ja majandamismeetmeid.
 Artikkel 7
 Majanduskoostöö ja väärtustamine
 1.Vastavalt lepingu artiklile 8 teevad lepinguosalised koostööd kalanduse ning sellega seotud sektorite majandus-, kaubandus-, teadus- ja tehnikaküsimustes. Selleks lepivad nad kokku ettevõtjatega konsulteerimise süsteemi loomises, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda ning teha Gaboni rakendatud riikliku valdkondliku arengustrateegia raames kindlaks koostöö- ja investeerimisvõimalused kalandussektoris. Konsultatsioonisüsteem koosneb korrapärastest kohtumistest, mille tulemuseks võivad olla eelkõige ühiskomisjonile esitatavad ettepanekud ja soovitused või tegevuskoostöö. Vajaduse korral põhineb see ka valdkondliku toetuse erimeetmete rahastamisel.
 2.Lepinguosalised teevad koostööd, et hõlbustada Gaboni kalastusvööndis tegutsevate liidu laevade püütud saagi lossimist sadamates.
 3.Gabon julgustab ettevõtjaid või ettevõtjate rühmi oma kalastusvööndis püütud kalavarusid täielikult või osaliselt kohapeal ümber laadima, lossima ja väärtustama. Selleks kehtestab Gabon ettevõtjate huvides stimuleerimiskavad kooskõlas oma riigisiseste õigusaktidega.
 4.Olenevalt pardavarustamise ja sellega seotud teenuste osutamisest püüavad liidu laevad hankida Gabonis oma tegevuseks vajalikke kaupu ja teenuseid.
 5.Lepinguosalised toetavad nii inimeste kui ka institutsioonide suutlikkuse suurendamist kalandussektoris, et parandada oskuste arendamist ja suurendada koolitussuutlikkust ning aidata kaasa säästvale püügitegevusele Gabonis ja sinise majanduse arengule.
 6.Käesolev protokoll aitab arendada lepinguosaliste vahelisi kaubandussuhteid ja selles on võetud arvesse majanduspartnerluslepinguga seotud arengusuundi. Selleks arutavad lepinguosalised korrapäraselt, kuidas hõlbustada Gabonist pärit kalandustoodete pääsu Euroopa turule.
 II OSA Õigused ja kohustused
 Artikkel 8
 Liidu laevadele lubatud juurdepääs
 1.Liidu laevadel on juurdepääs kalastusvööndile järgmises ulatuses:
 (a)27 tuunipüügiseinerit;
 (b)6 ritvõngedega tuunipüügilaeva;
 (c)4 traalerit, mis püüavad peamiselt põhjalähedasi koorikloomi uurimusliku kalapüügi raames ja vastavalt lisas sätestatud tingimustele.
 Lisaks võivad tuunipüügiseinerite abilaevad kalastusvööndisse siseneda lisa I peatüki punktis 3 sätestatud tingimustel.
 2.Käesolevat artiklit kohaldatakse juhul, kui artiklitest 17 ja 18 ei tulene teisiti. Laevale kalalaevatunnistuse saamise kord, kohaldatavad tasud ja laevaomaniku kasutatavad maksetingimused on sätestatud lisas.
 Artikkel 9
 Vastavus Gaboni riigisisestele õigusaktidele
 1.Säästvat kalapüüki käsitlevate õigusaktide järgimise tagamiseks järgivad kalastusvööndis tegutsevad liidu laevad riigisiseseid õigusakte, välja arvatud juhul, kui lepingus või käesolevas protokollis on sätestatud teisiti. Gaboni ametiasutused teatavad liidu ametiasutustele kohaldatavatest seadustest ja määrustest hiljemalt üks kuu enne käesoleva protokolli kohaldamist.
 2.Liit kohustub võtma kõik asjakohased meetmed eesmärgiga tagada, et tema kalalaevad järgivad lepingu sätteid ning teatatud seadusi ja määrusi, samuti selleks, et tagada käesoleva protokolliga ette nähtud püügitegevuse seiret, kontrolli ja järelevalvet käsitlevate sätete tõhus rakendamine.
 3.Liidu laevad peavad tegema koostööd seire, kontrolli ja järelevalve eest vastutavate Gaboni ametiasutustega.
 4.Lepinguosalised teavitavad üksteist kõikidest muudatustest oma kalanduspoliitikas ja kalandusalastes õigusaktides, mis võivad mõjutada liidu laevade tegevust käesoleva protokolli raames.
 5.Kõik õigusaktide muudatused, mis mõjutavad liidu laevade tegevust kalastusvööndis, on liidu laevade suhtes täitmisele pööratavad alates 60. päevast pärast seda, kui liidu ametiasutused on Gaboni teate kätte saanud.
 Artikkel 10
 Diskrimineerimiskeeld ja läbipaistvus
 1.Lepingu artikli 3 lõike 1 järgi kehtivad Euroopa laevastiku suhtes sama soodsad tehnilised püügitingimused, nagu kohaldatakse teiste samade omadustega ja samade liikide püügiga tegelevate laevastike suhtes. Gaboni ametiasutused kohustuvad tagama, et juurdepääs kalastusvööndile on seotud liidu kalalaevastiku tegevusega ja et Euroopa kalalaevastik saab asjakohase osa kalavarudest.
 2.Lepinguosalised kohustuvad vahetama ja avaldama teavet kõigi lepingute kohta, millega lubatakse välismaistel laevadel Gaboni kalastusvööndisse siseneda, ja sellest tingitud püügikoormuse kohta, eelkõige väljastatud püügilubade arvu ja püütud saagi kohta.
 3.Liit kohustub tegema Gabonile kord kvartalis kättesaadavaks koondandmed Gaboni kalastusvööndis püütud saagi koguste ja lossimiskohtade kohta ning võimaluse korral ka vaatlusaruannete asjakohased andmed.
 Artikkel 11
 Andmete töötlemine ja konfidentsiaalsus
 1.Lepinguosalised kohustuvad tagama, et liidu laevade ja nende püügitegevusega protokolli raames seotud isikuandmeid või tundlikku äriteavet või liidus kasutatavate sidesüsteemidega seotud tundlikku äriteavet töödeldakse kooskõlas konfidentsiaalsuse ja andmekaitse põhimõtetega, sealhulgas nimetatud artikliga kehtestatud põhimõtetega.
 2.Lepinguosalised tagavad, et kooskõlas asjakohaste ICCATi ja muude piirkondlike kalandusorganisatsioonide sätetega tehakse üldsusele kättesaadavaks üksnes koondandmed püügitegevuse kohta Gaboni vetes, sealhulgas andmed saagi ja püügikoormuse kohta.
 3.Pädevad asutused kasutavad lõikes 1 nimetatud andmeid ja teavet üksnes lepingu rakendamiseks. Lepinguosalised võivad satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi (VMS) andmeid siiski kasutada häda-, otsingu- ja päästeolukordades või meresõiduohutuse eesmärkidel.
 4.Liidu laevadega seotud isikuandmeid ei avalikustata. Isikuandmeid töödeldakse sobival viisil, tagades nende turvalisuse, sealhulgas kaitse ilma loata või ebaseadusliku töötlemise eest.
 5.Isikuandmeid ei säilitata kauem, kui on vaja selle eesmärgi saavutamiseks, milleks neid vahetati. Liidu edastatud isikuandmete suhtes võib ühiskomisjon kehtestada asjakohased kaitsemeetmed ja õiguskaitsevahendid kooskõlas asjakohaste isikuandmete kaitset käsitlevate liidu õigusaktidega.
 Artikkel 12
 Ainuõigus
 1.Lepingu artikli 6 kohaselt tegelevad liidu kalalaevad Gaboni kalastusvööndis kalapüügiga üksnes juhul, kui neil on käesoleva protokolli kohaselt välja antud kalalaevatunnistus.
 2.Gaboni ametiasutused annavad liidu laevadele kalalaevatunnistuse välja üksnes käesoleva protokolli raames. Käesoleva protokolliga hõlmamata liidu laevadele on keelatud välja anda ükskõik missugust kalalaevatunnistust, eelkõige otseluba.
 Artikkel 13
 Rahaline toetus
 1.Käesoleva protokolli artiklis 2 osutatud ajavahemikul on lepingu artiklis 7 nimetatud rahaline toetus 13 miljonit eurot.
 2.Euroopa Liidu rahaline toetus hõlmab järgmist:
 (a)hüvitis juurdepääsu eest Gaboni kalastusvööndi vetele ja kalavarudele, arvutatuna 32 000 tonni suuruse aastase viitkoguse alusel – aastasumma 1 600 000 eurot;
 (b)toetus Gaboni kalanduspoliitika rakendamiseks – aastasumma 1 000 000 eurot.
 Lisaks on laevaomanike makstav kogutoetus hinnanguliselt vähemalt võrdne Euroopa Liidu toetusega.
 3.Lõiget 2 kohaldatakse artiklites 15, 17, 18, 22 ja 23 nimetatud tingimustel.
 4.Kui liidu laevade püük ületab mis tahes aastal aastase viitkoguse, lisatakse lõike 2 punktis a nimetatud hüvitisele sellel aastal püütud saagi kogus, mis ületab viitkogust, korrutatuna summaga 50 eurot tonni kohta.
 Artikkel 14
 Maksed
 1.Liit maksab artikli 13 lõike 2 punktis a sätestatud summa esimesel aastal hiljemalt 60 päeva pärast protokolli esialgse kohaldamise kuupäeva ja järgmistel aastatel hiljemalt protokolli esialgse kohaldamise aastapäeval.
 2.Pärast püügi kinnitamist vastavalt lisa V peatükile püüab liit kolme kuu jooksul tasuda viitkogust ületava püügi eest makstavad summad vastavalt artikli 13 lõikele 4. Kui liidu laevade püütud kogus on suurem kui kahekordne viitkogus, makstakse selle piirmäära ületamise eest määratud täiendavad summad järgmisel aastal.
 3.Artiklis 13 nimetatud rahalise toetuse iga osa makstakse Gaboni riigikassa kontole. Artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud toetus eraldatakse ametiasutustele, kes vastutavad Gaboni kalanduspoliitika rakendamise eest. Gaboni ametiasutused edastavad igal aastal liidu ametiasutustele konto(de) pangaandmed.
 III OSA Vastutustundliku kalapüügi toetamine
 Artikkel 15
 Valdkondlik toetus
 1.Artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud rahaline toetus aitab kaasa säästva kalanduse arengule Gabonis. See aitab rakendada kalandus- ja vesiviljelussektori säästva arengu riiklikke strateegiaid ja poliitikat kooskõlas tekkiva Gaboni strateegilise kavaga 2025 ning liidu arengu- ja partnerluspoliitikaga, eelkõige mitmeaastase sihtprogrammiga Gabon.
 2.Osa sellest rahalisest toetusest, mille hinnanguline aastasumma on 100 000 eurot, eraldatakse konkreetselt merekeskkonna seireks ja majandamiseks, tundlike ökosüsteemide kaitsmise meetmeteks, mis aitavad kaasa kalavarude heale seisundile, ning merekaitsealade majandamiseks.
 3.Hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli esialgse kohaldamise algust võtab lepingu artiklis 9 ette nähtud ühiskomisjon vastu mitmeaastase valdkondliku programmi ja selle rakendamise korra.
 4.Programmis määratakse kindlaks nende meetmete eeldatav panus ookeanide heasse majandamisse ning vastutustundliku ja säästva kalanduse edendamisse kooskõlas Gaboni kalapüügi planeerimise ja haldamise kavadega. Selles määratakse kindlaks eesmärgid, mida soovitakse saavutada, ja kavandatavad meetmed, eelkõige järgmistes valdkondades:
 (a)kalanduse, sealhulgas väikesemahulise kalapüügi toetamise ja haldamise meetmed;
 (b)kalanduse seire, kontroll ja järelevalve;
 (c)võitlus ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga;
 (d)teadussuutlikkuse arendamine ja tugevdamine kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas;
 (e)lõikes 2 nimetatud meetmete rakendamine.
 5.Programmis sätestatakse meetmete ja protokolli artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud rahalisest toetusest eraldatud summade kavandatav jaotus kogu protokolli ulatuses ja igal aastal mitmeaastase ja iga-aastase kavandamistabeli kujul.
 6.Lepinguosalised kohustuvad edendama liidu sekkumise nähtavust ja näevad kava raames ette konkreetsed meetmed, et avalikustada liidu panus rakendatud meetmetesse.
 7.Kava rakendamise korras sätestatakse üksikasjalikult
 (a)kavandatud meetmetega seotud kulude abikõlblikkuse kriteeriumid;
 (b)näitajad taotletavate eesmärkidega seoses saavutatud tulemuste iga-aastaseks seireks ja hindamiseks;
 (c)esitatud teabe kontrollimise allikad.
 8.Ühiskomisjonile esitatakse üks kuu enne selle toimumist rakendamise aastaaruanne, et hinnata eesmärkide saavutamise taset ja saavutatud rakendamise määra. Ühiskomisjon kontrollib, kas võetud meetmed vastavad kavandatule ja üldeesmärkidele, ning võib anda soovitusi edasiseks rakendamiseks.
 9.Artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud rahaline eritoetus makstakse välja osamaksetena. Protokolli kohaldamise esimesel aastal tehakse maksed pärast seda, kui ühiskomisjon on kava vastu võtnud, nagu on sätestatud lõikes 2. Järgmiste osamaksete puhul tehakse maksed:
 (a)kui eelmise osamakse puhul kavandatud meetmete rakendamise määr on 75 % või rohkem; ühe osamakse ärakasutamata summad määratakse järgmisse osamaksesse; kogusummat võetakse arvesse kõnealuse osamakse hilisemas rakendamise järelevalves;
 (b)pärast seda, kui lõikes 7 nimetatud aruanne on esitatud ja ühiskomisjon on selle kinnitanud.
 10.Mitmeaastase kavandamisperioodi lõpus koostab Gabon tegevuse ja saavutatud tulemuste kohta lõpparuande. Aruandes märgitakse ära ka valdkondliku toetuse kasutamata jäänud summad ja määratakse kindlaks kalavarude majandamise valdkonnad, mille huvides kohustub Gabon võimalikke olemasolevaid vahendeid kasutama, sealhulgas pärast protokolli kehtivusaja lõppu.
 11.Kõik aastase ja mitmeaastase valdkondliku kava muutmise ettepanekud peab heaks kiitma ühiskomisjon. Muudatused võib heaks kiita kirjavahetuse teel.
 12.Liit võib artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud rahalise toetuse maksed täielikult või osaliselt läbi vaadata või peatada,
 (a)kui ühiskomisjon leiab, et saavutatud tulemused ei vasta kava eesmärkidele;
 (b)kui rahalise toetuse kõiki vahendeid või osa nendest kasutatakse muudel kui kavas sätestatud eesmärkidel.
 13.Makseid jätkatakse pärast lepinguosaliste vahelisi konsultatsioone ja need kinnitab ühiskomisjon. Seda toetust ei tohi siiski maksta hiljem kui kuus kuud pärast protokolli kehtivusaja lõppu.
 14.Lepinguosalised jätkavad valdkondliku toetuse jälgimist, kuni artikli 13 lõike 2 punktis b nimetatud rahaline toetus on täielikult ära kasutatud, vajaduse korral pärast käesoleva protokolli kehtivuse lõppemist.
 Artikkel 16
 Teaduskoostöö vastutustundliku kalapüügi valdkonnas
 1.Lepinguosalised edendavad kalavarude ja mere ökosüsteemide säästvat majandamist ning vastutustundlikku kalapüüki Gaboni vetes.
 2.Lepinguosalised kohustuvad tegema koostööd, et jälgida kalavarude seisundit Gaboni vetes, korraldades selleks muu hulgas varude hindamise kampaaniaid, ja aitama kalavarusid planeerida.
 3.Lepinguosalised edendavad teaduskoostööd ICCATi raames ja võtavad arvesse teiste asjaomaste piirkondlike organisatsioonide teaduslikke nõuandeid. Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega enne selliste organisatsioonide aastakoosolekute pidamist.
 4.Vajaduse korral kasutavad lepinguosalised vastavalt lepingu artikli 4 lõikele 2 teaduskohtumist, et arutada kõiki käesoleva protokolli rakendamisega seotud teadusküsimusi ja koostada teaduslik nõuanne vastavalt ühiskomisjoni kehtestatud tingimustele ja kindlaksmääratud vajadustele.
 Artikkel 17
 Teaduslik nõuanne ning juurdepääsuvõimaluste ja kalapüügitingimuste uuesti läbivaatamine
 1.Kooskõlas asjakohaste teaduslike nõuannetega, eelkõige artiklis 16 sätestatud teaduskohtumisel esitatud nõuannetega, võib ühiskomisjon
 (a)vastu võtta erimeetmed, mis mõjutavad liidu laevade tegevust;
 (b)hinnata uuesti artiklis 8 sätestatud juurdepääsuvõimalusi ja muuta neid nõuetekohaselt põhjendatud otsusega.
 2.Erimeetmed ja võimaluste läbivaatamine peaksid aitama kaasa kalavarude säästvale majandamisele kooskõlas parimate kättesaadavate teaduslike nõuannete ning ICCATi või muude asjaomaste piirkondlike organisatsioonide vastuvõetud soovituste ja otsustega.
 Artikkel 18
 Uurimuslik kalapüük ja uued kalapüügivõimalused
 1.Lepinguosalised soodustavad uurimuslikku kalapüüki Gaboni kalastusvööndis, eelkõige seoses kasutatavate liikidega. Ühe või teise lepinguosalise taotlusel määrab ühiskomisjon iga juhtumi puhul eraldi spetsifikaadis kindlaks asjaomased liigid ja asjakohased tingimused. Ühiskomisjon tugineb parimatele kättesaadavatele teaduslikele nõuannetele ja vajaduse korral artikli 16 lõike 4 kohaselt saadud teaduslikele nõuannetele.
 2.Uurimisliku kalapüügi load peaksid kehtima kuni kuus kuud. Uurimusliku kalapüügiga tegelevad laevad peavad vastama spetsifikaatidele, mille ühiskomisjon on teadusliku nõuande põhjal koostanud ning milles täpsustatakse ka saagi lossimise ja kasutamise kord. Laeva pardal viibib kogu kampaania vältel Gaboni ametiasutuste määratud vaatleja ja vajaduse korral lipuriigi teadusvaatleja. Kogutud vaatlusandmed edastatakse analüüsimiseks ja teaduslikuks nõustamiseks vastavalt artikli 16 sätetele.
 3.Teaduskohtumisel esitatakse oma arvamus uurimiskampaaniate tulemuste kohta ühiskomisjonile, kes teeb vajaduse korral otsuse uute liikide püügivõimaluste kehtestamise kohta kuni käesoleva protokolli kehtivuse lõppemiseni.
 IV OSA Institutsioonilised sätted
 Artikkel 19
 Ühiskomisjoni töö ja eesõigused
 1.Lepingu artikli 9 alusel moodustatud ühiskomisjon täidab oma ülesandeid kooskõlas lepingu eesmärkidega.
 2.Ühiskomisjoni esimene koosolek toimub hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva protokolli esialgse kohaldamise alguskuupäeva.
 3.Ühiskomisjoni erakorraline koosolek peetakse emma-kumma lepinguosalise taotlusel ühe kuu jooksul alates taotluse esitamisest.
 4.Ühiskomisjon võib asja arutada ja teha otsuse kirjavahetuse teel.
 5.Ühiskomisjon kiidab heaks käesoleva protokolli muudatused, mis käsitlevad
 (a)käesoleva protokolli artikli 8 ja artikli 18 lõike 3 kohaseid kalapüügivõimalusi ning seega käesoleva protokolli artikli 13 lõike 2 punktis a nimetatud rahalist toetust;
 (b)käesoleva protokolli artiklis 15 nimetatud valdkondliku toetuse elluviimise korda;
 (c)liidu laevade püügitegevuse tingimusi ja tehnilisi üksikasju.
 6.Sellised protokolli muudatused kantakse protokolli, millele kirjutavad alla protokolliosalised, kes täpsustavad kuupäeva, mil neid muudatusi ellu viima hakatakse.
 Artikkel 20
 Elektrooniline teabevahetus
 1.Lepinguosalised kohustuvad võtma võimalikult kiiresti kasutusele teabesüsteemid, mis võimaldavad edastada kogu teavet, mis on seotud käesoleva protokolli rakendamisega, ja kõiki sellekohaseid dokumente elektrooniliselt.
 2.Püügiandmete, sisenemisel ja väljumisel esitatavate püügiaruannete ning laeva asukohaandmete edastamise ja kasutamise kord ning kalalaevatunnistuse taotlemise kord on sätestatud lisas ja selle liidetes.
 3.Dokumendi elektroonilist vormi käsitatakse igas etapis paberdokumendiga samaväärsena. Vastuolude korral konsulteerivad lepinguosalised omavahel, et teha kindlaks autentne versioon.
 4.Lepinguosalised teavitavad üksteist viivitamata süsteemis esinevatest infotehnoloogiariketest. Sel juhul vahetatakse käesoleva protokolli rakendamisega seotud teavet ja dokumente vastavalt lepinguosaliste vahel kokku lepitud alternatiivsele korrale.
 V OSA. Lõppsätted
 Artikkel 21
 Vaidluste lahendamine
 Lepinguosalised lahendavad kõik vaidlused, mis on seotud lepingu ja käesoleva protokolli kohaldamise ja tõlgendamisega, kompromissiga ühiskomisjonis.
 Artikkel 22
 Peatamine
 1.Käesoleva protokolli kohaldamine peatatakse ühe lepinguosalise algatusel ühe või mitme järgmise tingimuse täheldamisel:
 (a)üks lepinguosaline leiab, et on rikutud artiklis 5 nimetatud õigusakte ja põhimõtteid;
 (b)ilmnevad erakorralised asjaolud, mis on kindlaks määratud lepingu artikli 2 punktis h ja mis takistavad kalapüüki Gaboni kalastusvööndis;
 (c)emma-kumma lepinguosalise poliitikasuundumustes toimuvad märkimisväärsed muutused, mis mõjutavad käesoleva protokolli sätteid;
 (d)üks lepinguosaline ei järgi käesoleva protokolli sätteid;
 (e)liit jätab artikli 13 lõike 2 punktis a sätestatud rahalise toetuse maksmata muudel põhjustel kui käesoleva protokolli artiklite 17 ja 18 kohaselt tehtud muudatused;
 (f)lepinguosaliste vahel valitseb tõsine ja lahendamata vaidlus käesoleva protokolli tõlgendamise üle.
 2.Sellisel juhul alustavad lepinguosalised vajaduse korral nõupidamisi, et lahendada vaidlus kompromissiga. Kui vaidlust ei õnnestu lahendada, teatatakse teisele lepinguosalisele kirjalikult protokolli kohaldamise peatamisest ja peatamine jõustub ühe kuu möödumisel teatamise kuupäevast.
 3.Protokolli kohaldamise reaalse peatamise korral on Euroopa Liidu laevad kohustatud lahkuma Gaboni kalastusvööndist 24 tunni jooksul.
 4.Protokolli artikli 13 lõike 2 punktis a nimetatud rahalise toetuse summat vähendatakse proportsionaalselt ajavahemikuga, mil käesoleva protokolli kohaldamine oli peatatud.
 5.Kui protokolli kohaldamine reaalselt peatatakse, jätkavad lepinguosalised omavahelise erimeelsuse lahendamiseks nõupidamisi. Vaidluse lahendamise korral jätkatakse protokolli kohaldamist ja ühiskomisjon vaatab läbi võimalikud hüvitised.
 Artikkel 23
 Protokolli lõpetamine
 1.Kumbki lepinguosaline võib lõpetada käesoleva protokolli rakendamise lepingu artikli 13 lõikes 1 nimetatud juhtudel ja tingimustel. Asjaomane lepinguosaline teatab teisele lepinguosalisele kirjalikult oma kavatsusest protokolli kohaldamine lõpetada. Teine lepinguosaline kinnitab kättesaamist viivitamata kirjalikult.
 2.Nimetatud teatise üleandmisega alustatakse lepinguosaliste vahel nõupidamisi. Kui nõupidamistel ei lahendata probleemi kahe kuu jooksul alates kättesaamise kinnitamisest, lõpetamine jõustub.
 Artikkel 24
 Protokolli esialgne kohaldamine
 Käesolevat protokolli kohaldatakse esialgu alates kuupäevast, kui lepinguosalised selle allkirjastavad.
 Artikkel 25
 Partnerluse jätkumine
 Lepinguosalised konsulteerivad üksteisega vähemalt kuus kuud enne käesoleva protokolli kehtivusaja lõppu, et seda pikendada.
 Artikkel 26
 Jõustumine
 Käesolev protokoll jõustub kuupäeval, kui lepinguosalised teatavad üksteisele protokolli jõustamiseks vajalike menetluste lõpuleviimisest.
 LISA
 LIIDU LAEVADE PÜÜGITEGEVUSE TINGIMUSED GABONI KALASTUSVÖÖNDIS
 I PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 1.PÄDEVA ASUTUSE MÄÄRAMINE
 1.1.Kui ei ole kindlaks määratud teisiti, käsitatakse käesolevas lisas liidu või Gaboni pädevate asutustena järgmisi pädevaid asutusi:
 –liidu puhul: Euroopa Komisjon, vajaduse korral Gabonis asuva liidu delegatsiooni vahendusel;
 –Gaboni puhul kalanduse eest vastutav ministeerium kalanduse ja vesiviljeluse peadirektoraadi (DGPA) kaudu.
 1.2.Kontaktandmeid on täpsustatud 3. liites. Lepinguosalised teatavad üksteisele viivitamata kontaktandmete muutumisest.
 2.GABONI KALASTUSVÖÖND, LAEVATAMISEKS JA KALAPÜÜGIKS SULETUD PIIRKONNAD
 2.1.Protokolliga hõlmatud kalastusvööndi koordinaadid on esitatud 1. liites. Gabon teatab liidule enne protokolli esialgse kohaldamise algust oma kalastusvööndi lähtejoonte ning kõikide laevatamiseks või kalapüügiks suletud piirkondade geograafilised koordinaadid.
 2.2.Liidu laevad ei tohi tegeleda kalapüügiga piirkonnas, mis ulatub lähtejoonest kuni 12 meremiilini.
 2.3.Merekaitsealadel ja riigisisestes õigusaktides kindlaks määratud kalade paljunemise aladel on kalapüük keelatud, kui see on nii ette nähtud nende alade õigusaktides või arengukavades.
 2.4.Samuti on laevatamine keelatud naftatootmispiirkonnas. Naftatootmispiirkonnas on kalapüük keelatud ka geoloogilise luure ajal.
 2.5.Gabon teatab liidule kõikidest laevatamis- või püügikeelualade muudatustest vähemalt kaks kuud enne nende jõustumist.
 3.ABILAEVADE TEGEVUS
 3.1.Abilaevad võivad toetada liidu laevu tingimusel, et Gabon on neile loa andnud. Abilaevade koguarv peab vastama kohustustele, mille lepinguosalised on võtnud vastavalt ICCATi asjakohastele soovitustele, ja üldisele piirangule, mida kohaldatakse kogu liidu laevastiku suhtes kooskõlas riigisiseste õigusaktidega. Loa andmise menetlus on sätestatud lisa II peatüki punktis 8.
 3.2.Abilaeva loataotluses märgitakse seinerid, mida abilaev abistab. Abilaev võib Gaboni kalastusvööndis tegutseda üksnes käesoleva protokolli alusel tegutsevate liidu laevade huvides.
 3.3.Õhuabivahendite kasutamine jälgimise eesmärgil on keelatud.
 4.KOHALIKU AGENDI MÄÄRAMINE
 Iga Gaboni sadamas lossida soovivat liidu laeva peab esindama Gabonis asuv agent.
 5.LAEVAOMANIKE MAKSETE PANGAKONTODE ANDMED
 5.1.Gabon teatab enne protokolli esialgse kohaldamise algust liidule Gaboni riigikassa selle/nende pangakonto(de) andmed, millele liidu laevade makstavad summad kantakse. Ta teatab viivitamata igast muudatusest.
 5.2.Pangaülekannetega seotud ülekandekulud jäävad laevaomanike kanda.
 II PEATÜKK
 KALALAEVATUNNISTUSED
 1.KALALAEVATUNNISTUSE SAAMISE TINGIMUSED. NÕUETELE VASTAVAD LAEVAD
 Kalalaevatunnistus antakse välja tingimusel, et:
 1.1.laev on kantud liidu kalalaevade registrisse ja ICCATi püügiloaga kalalaevade nimekirja;
 1.2.kõik laevaomaniku, kapteni või laevaga seotud varasemad kohustused, mis tulenevad lepingujärgsest Gabonis toimuvast kalapüügist, peavad olema täidetud.
 2.TUNNISTUSE TAOTLUS
 2.1.Liit esitab Gaboni pädevale asutusele elektrooniliselt kalalaevatunnistuse taotluse iga nõuetele vastava taotluse esitanud laeva kohta vähemalt 21 tööpäeva enne taotletava kehtivusaja alguskuupäeva, kusjuures see taotlus koosneb järgmisest:
 (a)4. liites esitatud vorm täidetuna;
 (b)tõend punktis 3.3 nimetatud tasu maksmise kohta taotletava tunnistuse kehtivusaja eest ja XI peatüki punktis 3 nimetatud vaatlejate kulude kandmise kohta;
 (c)laeva hiljutine digitaalne külgvaates värvifoto, mis on tehtud sobiva graafilise resolutsiooniga;
 (d)laeva skeem koos lastiruumi plaaniga;
 (e)selle rahvusvahelise tonnaažisertifikaadi koopia, millega määratakse kindlaks laeva tonnaaž brutoregistertonnides.
 2.2.Selleks et pikendada kehtiva protokolli raames antud tunnistust laeva puhul, mille tehnilisi näitajaid ei ole muudetud, piisab liidu taotluse vormist ning tõendist tunnistuse tasu maksmise ja vaatlejate kulude kandmise kohta.
 3.TASUD
 3.1.Tasude summa sisaldab kõiki riiklikke ja kohalikke makse, välja arvatud sadamamaksud (eelkõige tolli-, tervishoiu- ja sadama haldustasud) ning teenustasud.
 3.2.Gaboni kalastusvööndis on tuunipüügiseinerite ja ritvõngelaevade suhtes kohaldatava tunnistusetasu summa ühe püütud tonni kohta:
 –75 eurot esimesel kohaldamisperioodil alates allkirjastamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2021;
 –80 eurot protokolli ülejäänud kehtivusajal.
 3.3.Tunnistused antakse välja pärast seda, kui Gaboni ametiasutustele on tasutud iga-aastane kindlasummaline tasu, mis on järgmine:
 (a)esimesel kohaldamisperioodil alates allkirjastamise kuupäevast kuni 31. detsembrini 2021:
 –tuunipüügiseinerid: 33 750 eurot aastas laeva kohta, mis vastab 450 tonni eest makstavale tunnistusetasule;
 –tuunipüügi ritvõngelaevad: 2 400 eurot aastas laeva kohta, mis vastab 32 tonni eest makstavale tunnistusetasule;
 (b)protokolli ülejäänud kehtivusajal:
 –tuunipüügiseinerid: 36 000 eurot aastas laeva kohta, mis vastab 450 tonni eest makstavale tunnistusetasule;
 –tuunipüügi ritvõngelaevad: 2 560 eurot aastas laeva kohta, mis vastab 32 tonni eest makstavale tunnistusetasule.
 3.4.Kalalaevatunnistus antakse välja konkreetsele laevale ja seda ei saa edasi anda.
 3.5.Kui aastaarvestus laeva eest tasumisele kuuluva kogusumma kohta on suurem kui selle laeva eest aasta kindlasummalise ettemaksena makstud summa, tasub vahe laevaomanik V peatükis nimetatud tingimustel. Kui aastaarvestus laeva eest tasumisele kuuluva kogusumma kohta on väiksem kui selle laeva eest aasta kindlasummalise ettemaksena makstud summa, ei ole vastavat jääksummat võimalik tagasi saada.
 4.NENDE LAEVADE NIMEKIRI, KELLEL ON LUBATUD KALA PÜÜDA
 4.1.Kui tunnistusetaotlused on vastu võetud, koostab Gabon nõuetekohaste kalalaevade nimekirja. Kõnealune nimekiri edastatakse viivitamata elektrooniliselt Gaboni kalandust kontrollivatele asutusele ja liidule.
 4.2.Liit edastab nimekirja lipuliikmesriikidele. Kui liidu asutused on suletud, võib Gabon saata nimekirja elektrooniliselt otse laevaomanikule või tema agendile, saates selle koopia liidule.
 4.3.Selles nimekirjas olevad liidu laevad võivad püügitegevust alustada niipea, kui see on edastatud vastavalt eelmistes lõikudes sätestatud korrale.
 4.4.Nimekirja ajakohastatakse korrapäraselt ja kooskõlas protokolli artikliga 10 kantakse nimekirja ka muud välisriikide laevad.
 5.KALALAEVATUNNISTUSE VÄLJAANDMINE JA SELLE EDASTAMISE KORD
 5.1.Gabon annab kalalaevatunnistuse välja 21 tööpäeva jooksul pärast taotluse täieliku toimiku kättesaamist.
 5.2.Originaaltunnistus edastatakse liidule, kes annab selle üle laevaomanikule või tema agendile. Juhul kui liidu asutused on suletud, võib Gabon tunnistuse välja anda otse laevaomanikule või tema agendile ja teatada sellest liidule.
 5.3.Samal ajal edastatakse originaaltunnistuse digikoopia elektrooniliselt liidule, kes saadab selle laevaomanikule või tema agendile.
 5.4.Lepinguosalised võivad leppida kokku, et kalalaevatunnistused muudetakse täielikult elektrooniliseks vastavalt ühiskomisjoni kindlaks määratud korrale.
 6.KALALAEVATUNNISTUSE KEHTIVUSAEG
 Gaboni õigusaktide kohaselt antakse kalalaevatunnistus välja üheks kalendriaastaks.
 7.PARDAL HOITAV DOKUMENT
 7.1.Välja arvatud juhul, kui kalalaevatunnistused on muudetud täielikult elektrooniliseks, hoitakse originaaltunnistust või selle puudumise korral ja üksnes 45 päeva jooksul pärast tunnistuse väljaandmist selle tunnistuse koopiat pidevalt laeva pardal. Laevadel on siiski lubatud kala püüda niipea, kui nad on kantud punktis 4 nimetatud nende laevade nimekirja, kellel on õigus kala püüda. Selliste laevade pardal peab pidevalt olema nimekirja või tunnistuse koopia senikaua, kuni oodatakse seda, et pardal on originaaltunnistus.
 7.2.Laeva kogu plaan, sealhulgas laeva lastiruumi plaan, peab pidevalt olema laeva pardal.
 7.3.Esimeses ja teises lõigus osutatud dokumente hoitakse inspekteerimise puhuks Gaboni vannutatud inspektoritele kättesaadavana.
 8.ABILAEVADE LOAD
 8.1.Esimest kuni seitsmendat lõiku kohaldatakse abilaevade loataotluste ja nende kohustuste suhtes. Abilaeva ei pea siiski kandma liidu kalalaevade registrisse.
 8.2.Iga laeva eest makstav kindlasummaline loatasu on 7 500 eurot aastas. See tasu ei hõlma ühtegi tonni saaki.
 8.3.Käesolevaid sätteid kohaldatakse, ilma et see piiraks nende sätete kohaldamist, mis käsitlevad kolmanda riigi lipu all sõitvaid abilaevu, millele Gabon on andnud loa kooskõlas oma õigusaktidega.
 9.KALALAEVATUNNISTUSTE HALDAMISE AUTOMATISEERITUD ELEKTROONILISE SÜSTEEMI LOOMINE
 9.1.Tunnistusetaotlusi edastatakse ja väljastatakse elektrooniliselt süsteemi LICENCE kaudu, mille teeb kättesaadavaks Euroopa Komisjon.
 9.2.Seni kaua, kui lepinguosalised võtavad süsteemi LICENCE kasutusele, toimub elektrooniline teabevahetus ajutiselt e-posti teel.
 III PEATÜKK
 TEHNILISED MEETMED
 1.Liidu laevade püügitegevuse suhtes kohaldatavad tehnilised meetmed on sätestatud 2. liites esitatud teabelehes.
 2.Laevad järgivad ICCATi kohaldatavaid soovitusi.
 3.PEIBUTUSPÜÜGIVAHENDITEGA SEOTUD MEETMED
 3.1.Liidu laevad tagavad, et Gaboni kalastusvööndis kohaldatakse igal ajal piirnormi 125 aktiivset peibutuspüügivahendit poidega seineri kohta. Liidu laevade omanikud esitavad igal aastal enne 1. märtsi Gaboni ametiasutustele Gaboni kalastusvööndis kasutatavate aktiivsete peibutuspüügivahendite nimekirja vastavalt ICCATi soovituse 19-02 punktile 38.
 3.2.Gaboni kalastusvööndis kalalaevatunnistuse saanud kalalaevad või loa saanud abilaevad järgivad asjakohaseid ICCATi soovitusi. Konkreetselt tuleb peibutuspüügivahendid – piiramaks nende mõju ökosüsteemidele ja vähendamaks sünteetiliste merejäätmete kogust – ehitada looduslikest või biolagunevatest mitteplastilistest materjalidest, mis aitavad vältida neisse takerdumist, välja arvatud paakpoid.
 3.3.Kõik peibutuspüügivahendid, mida iga liidu laev kasutab, märgistatakse vastavalt ICCATi nõuetele.
 3.4.Peibutuspüügivahendi püügipäevik
 (a)ICCATi eeskirjade kohaselt peavad tuunipüügiseinerite või abilaevade kaptenid peibutuspüügivahenditega seotud tegevuse kohta püügipäevikut, mille näidis on esitatud 5. liites.
 (b)Kapten täidab peibutuspüügivahendite püügipäeviku iga päeva kohta, mil laev asub Gaboni kalastusvööndis.
 (c)Kapten registreerib iga päev peibutuspüügivahendite püügipäevikus iga tegevuse peibutuspüügivahenditel, täpsustades peibutuspüügivahendi tunnuskoodi ja tüüpi.
 (d)Peibutuspüügivahendite püügipäevik täidetakse loetavalt ja trükitähtedega ning selle allkirjastab kapten. Selle eest, et peibutuspüügivahendite püügipäevikusse kantud andmed on õiged, vastutab laevaomanik.
 (e)Laeva kapten edastab hiljemalt 30 päeva jooksul pärast Gaboni kalastusvööndist lahkumist peibutuspüügivahendite püügipäeviku, mis hõlmab tema kõnealuses piirkonnas viibimise päevi, kooskõlas ICCATi nõutavate andmete ja teabe edastamise suunistega. Kõnealune teave saadetakse Gaboni kalapüügiseirekeskusele, kelle kontaktandmed on esitatud 3. liites.
 3.5.Gabon edastab Gaboni kalastusvööndis tehtavate seismiliste uuringute tsoonid ja perioodid ning seal tegutsevate ettevõtjate ajakohastatud kontaktandmed liidule ja laevaomanikele üks kuu enne uuringute algust. Laevaomanikud annavad telekommunikatsioonioperaatoritele korralduse esitada vööndites paakpoidega varustatud peibutuspüügivahendite asukohad reaalajas täpsustatud ajavahemikel näidatud äriühingutele. Gabon tagab, et liidu laevad edastavad kõnealuse teabe, ja kui seda ei tehta, rakendab asjakohaseid karistusi vastavalt kehtivatele õigusnormidele.
 3.6.Gabon võib anda erandkorras ja ajutiselt loa liidu abilaevade tegevuseks naftauuringute ja naftavarude kasutamise piirkondades ja territoriaalvetes ning üksnes nendes piirkondades asuvate peibutuspüügivahendite kõrvaldamiseks. Selleks taotleb abilaeva kapten Gaboni ametiasutustelt e-posti teel luba 48 tundi varem, näidates ära järgmise:
 –tegevuspiirkond;
 –kõrvaldatavate peibutuspüügivahendite arv;
 –tegevuspiirkonda sisenemise aeg ja koht;
 –tegevuspiirkonnast väljumise eeldatav aeg ja koht.
 Gaboni ametiasutused vastavad hiljemalt kolm tundi enne kavandatud sisenemise aega. Vastamata jätmine tähendab nõustumist.
 3.7.Käesoleva protokolli kehtivusaja jooksul teevad liidu laevad, millel on lubatud Gaboni kalastusvööndis kala püüda, igal aastal hiljemalt 31. detsembriks kõik endast oleneva, et oma Gaboni vetes viibivad peibutuspüügivahendid kõrvaldada.
 4.MEETMED TUNDLIKELE LIIKIDELE AVALDUVA MÕJU PIIRAMISEKS
 Ettevõtjad püüavad vähendada kalapüügi mõju merelindude, merikilpkonnade, haide ja mereimetajate kaitsealustele liikidele, kohaldades Gaboni kalastusvööndiga kohandatud tõestatud tehnilisi meetmeid, suurendades püügivahendite selektiivsust, piirates juhupüüki ning optimeerides püütud isendite ellujäämist.
 IV PEATÜKK
 PÜÜGISEIRE JA -ARUANDED
 1. JAGU. SAAGI REGISTREERIMINE JA ARUANDLUS KUNI ERS-I KASUTUSELEVÕTUNI
 1.Senikaua kui mõlemad lepinguosalised võtavad kasutusele elektroonilise registreerimis- ja aruandlussüsteemi (Electronic Recording and Reporting System, edaspidi „ERS“) – kuupäeval, mille üle otsustab ühiskomisjon –, teatavad liidu laevad, millel on luba Gaboni kalastusvööndis lepingu alusel kala püüda, iga päev Gaboni pädevale asutusele püütud kogustest järgmiselt.
 2.Kapten täidab iga päev püügiaruande vormi, mis on kooskõlas ICCATi otsustega, iga püügireisi kohta selles vööndis. Vorm täidetakse loetavalt ka saagi puudumise korral ja sellele kirjutab alla laeva kapten.
 3.Püügiaruande vorm on esitatud 6. liites. Kõik kõnealuse vormi ajakohastused kinnitab ühiskomisjon.
 4.Liidu laevad saadavad nõuetekohaselt täidetud vormi Gaboni ametiasutustele eelistatavalt elektroonilise pardapäeviku väljavõttega järgmiselt:
 –iga päev enne iga Gaboni kalastusvööndis viibitud päeva lõppu;
 –24 tunni jooksul pärast saabumist sadamasse, kui nad peatuvad Owendo või Port-Gentili sadamas;
 –24 tunni jooksul pärast Gaboni vetest lahkumist, kui nad ei peatu Owendo või Port-Gentili sadamas.
 5.Pärast kalastusvööndist lahkumist saadetakse püügiaruande vormi koopia ka asjaomastele teadusasutustele, mis on järgmised: Gaboni CENAREST ja IRD (arengu-uuringute instituut) või IEO (Instituto Español de Oceanografía).
 2. JAGU. ELEKTROONILINE PÜÜGIPÄEVIK NING REGISTREERIMINE ERS-IS JA EDASTAMINE SELLE KAUDU
 1.ÜLDSÄTTED
 1.1.Käesoleva protokolli raames kalapüügiga tegeleva liidu laeva kapten peab elektroonilist püügipäevikut, mis on integreeritud registreerimis- ja aruandlussüsteemi (ERS).
 1.2.Kui süsteem juba toimib, ei ole ilma ERSita laeval lubatud kalapüügi eesmärgil Gaboni kalastusvööndisse siseneda.
 1.3.Elektroonilises püügipäevikus registreeritud andmete täpsuse eest vastutab kapten. Püügipäevik peab vastama asjakohastele ICCATi otsustele ja soovitustele ning see edastatakse vastavalt 7. liites nimetatud UN/FLUXi standardile.
 1.4.Lipuriik ja Gabon tagavad, et nad on varustatud riist- ja tarkvaraga, mis on ERSi andmete automaatseks edastamiseks vajalik.
 1.5.Lipuriik tagab, et andmed võetakse vastu ja registreeritakse elektroonilises andmebaasis, mis võimaldab neid andmeid turvaliselt säilitada vähemalt 36 kuu jooksul alates püügireisi algusest.
 1.6.Lipuriigi püügiseirekeskus tagab, et püügipäevikud esitatakse Gaboni püügiseirekeskusele ERSi kaudu automaatselt iga päev kogu laeva kalastusvööndis viibimise ajal, isegi kui saak on null.
 2.ELEKTROONILISTE PÜÜGIPÄEVIKUTE ANDMED
 2.1.Kapten registreerib iga päev iga püügitegevuse puhul iga liigi kohta püütud, pardal hoitava või vette tagasi heidetud saagi hinnangulise koguse. Iga liigi püütud või vette tagasi lastud hinnanguline kogus tuleb registreerida olenemata selle kaalust.
 2.2.Kui laev viibib kalastusvööndis, aga püüki ei toimu, registreeritakse laeva keskpäevane asukoht.
 2.3.Püügipäeviku andmed edastatakse iga päev automaatselt lipuriigi püügiseirekeskusele. Edastatav teave hõlmab vähemalt järgmist:
 (a)IMO või CFRi identifitseerimisnumbrid ja laeva nimi;
 (b)püügireisi kordumatu identifitseerimisnumber;
 (c)iga liigi FAO kindlaksmääratud kolmetäheline kood;
 (d)asjaomane geograafiline piirkond, kust saak püüti;
 (e)püügi kuupäev ja kellaaeg;
 (f)sadamast lahkumise ja sadamasse saabumise kuupäev ja kellaaeg;
 (g)püügivahendi liik ja tehnilised näitajad;
 (h)iga liigi hinnanguline pardal hoitav kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna;
 (i)iga liigi hinnanguline vette tagasi lastud kogus kilogrammides, väljendatuna eluskaalus, või vajaduse korral isendite arvuna.
 3.TEHNILINE RIKE VÕI RIKE, MIS MÕJUTAB LAEVA PARDAL SALVESTAMIST JA ELEKTROONILISTE ARUANNETE EDASTAMIST LAEVA POOLT
 3.1.Lipuriigi püügiseirekeskus ja Gaboni püügiseirekeskus teavitavad teineteist viivitamata kõigist asjaoludest, mis võivad mõjutada ühe või mitme laeva ERSi andmete edastamist.
 3.2.Kui Gaboni püügiseirekeskus ei saa andmeid, mille laev peab edastama, teatab ta sellest viivitamata lipuriigi püügiseirekeskusele. Lipuriigi püügiseirekeskus selgitab nii kiiresti kui võimalik välja ERSi andmete puudumise põhjused ja teavitab uurimise tulemustest Gaboni püügiseirekeskust.
 3.3.Kui rike on laeva ja lipuriigi püügiseirekeskuse vahelises edastussüsteemis, teatab lipuriigi püügiseirekeskus sellest viivitamata laeva kaptenile või käitajale või tema esindaja(te)le. Pärast sellise teate saamist edastab laeva kapten puuduvad andmed asjakohaste sidevahendite abil lipuriigi pädevatele asutustele iga päev hiljemalt kell 23.59.
 3.4.Laeva pardale paigaldatud elektroonilise edastussüsteemi rikke korral tagab laeva kapten või käitaja ERS-süsteemi parandamise või väljavahetamise kümne päeva jooksul alates rikke tuvastamisest. Kui see tähtaeg on möödas, ei ole laeval enam lubatud kalastusvööndis kala püüda; ta peab sealt lahkuma või minema 24 tunni jooksul mõnda Gaboni sadamasse. Laeval on lubatud sadamast lahkuda või kalastusvööndisse tagasi pöörduda alles pärast seda, kui tema lipuriigi püügiseirekeskus on kindlaks teinud, et laeva ERS toimib nõuetekohaselt.
 3.5.Kui Gabon ei saa ERSi andmeid kätte liidu või Gaboni järelevalve all olevate elektrooniliste süsteemide rikke tõttu, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata meetmed, et probleem lahendada. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada.
 3.6.Lipuriigi püügiseirekeskus saadab Gaboni püügiseirekeskusele iga 24 tunni järel ükskõik missuguse olemasoleva elektroonilise sidevahendi abil kõik igapäevased ERSi andmed, mis lipuriik on pärast viimast edastamist saanud. Sama menetlust kohaldatakse üle 24 tunni kestva hooldustoimingu puhul, mis mõjutab liidu järelevalve all olevaid süsteeme. Gabon teavitab sellest oma pädevaid kontrollitalitusi, et viimased ei käsitaks liidu laevu ERSi andmete edastamise kohustust mittetäitvatena. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab, et puuduvad andmed sisestatakse punktis 1.5 nimetatud elektroonilisse andmebaasi.
 3.7.Lipuriik ja Gabon määravad kumbki ERSi korrespondendi, kes tegutseb kontaktisikuna nende sätete rakendamisega seotud küsimustes, edastavad teineteisele oma ERSi korrespondentide kontaktandmed ning vajaduse korral ajakohastavad seda teavet viivitamata.
 3. JAGU. PÜÜGI KOONDANDMED
 1.Enne iga kvartali lõppu esitab liit Gaboni ametiasutustele käesoleva protokolli artikli 10 lõikes 3 nimetatud koondandmed jooksva aasta eelnevate kvartalite kohta, märkides oma andmebaasist võetud saagikogused laeva, püügikuu ja liigi kohta ning lossimiskohad. Need andmed on esialgsed ja muudetavad ning nendes võetakse vajaduse korral arvesse igal aastal esitatavaid vaatlusandmeid.
 2.Gabon analüüsib neid koondandmeid ja teatab igast olulisest mittevastavusest saadud püügipäevikute andmetele. Lipuriigid uurivad teatatud vastuolusid ja vajaduse korral ajakohastavad andmeid. Kui andmeallikate vahel esineb püsivaid vastuolusid, esitatakse need hindamiseks ühiskomisjonile.
 V PEATÜKK
 SAAGIGA SEOTUD TASUDE JA OSAMAKSETE ARVUTAMINE JA TASUMINE
 1.Hiljemalt iga aasta 20. veebruariks esitab Euroopa Liit koondandmed, mis näitavad eelmisel kalendriaastal Gaboni kalastusvööndis püütud saagi koguseid laeva kohta kuus ja liikide arvestuses, ning nendega koos arvutatud tasud, mille iga laev peab maksma.
 2.Gabonil on aega 15. märtsini, et esitatud andmete kohta tõendavate dokumentide alusel vastuväiteid esitada. Pärast seda on pooltel aega üks kuu, et andmetes kokkuleppele jõuda. Kui kokkuleppele ei jõuta, konsulteerivad lepinguosalised üksteisega nii kiiresti kui võimalik kirja või videokonverentsi teel, vajaduse korral ühiskomisjonis.
 3.Liit edastab mõlema lepinguosalise kinnitatud arvestused viivitamata laevaomanikele, et nad tasuksid saagi eest, mille eest on veel jäänud tasuda, 30 päeva jooksul tasude maksmiseks ettenähtud pangakontole. Gabon jälgib neid makseid ning teatab liidule kõikidest võimalikest viivitustest ja mittetäielikest maksetest. Samal ajal tagab liit, et maksed tehakse tõesti ettenähtud tähtaja jooksul.
 4.Kinnitatud arvestuste põhjal arvutab liit välja täiendavad püügikogused, mille eest liit peab tasuma, kui ületatakse terve aasta viitkogus, mis on ette nähtud käesoleva protokolli artiklites 13 ja 14.
 VI PEATÜKK
 ÜMBERLAADIMINE JA LOSSIMINE GABONIS
 1.KALANDUSSEKTORI ARENGUEESMÄRGID JA STIIMULID
 Lepinguosalised soodustavad kalandussektori industrialiseerimise poliitika raames, mida Gabon ellu viib, majanduskoostööd kalandussektoris ja töötlevas tööstuses, et õhutada investeeringuid, ressursside väärtustamist ja töökohtade loomist ning saavutada õiglane tasakaal pakkumise ja nõudluse vahel. Sellega seoses luuakse laevadele stiimuleid. Täpsemalt seab Gabon lõppeesmärgiks kõikide tema vetes püütud toodete ümberlaadimise või lossimise.
 2.TURULE TARNIMISE EESMÄRK
 2.1.Turuvajaduste rahuldamiseks ja toiduga kindlustatuse suurendamiseks esitavad Gaboni ametiasutused liidule enne püügihooaja algust hinnangu selliste kalandustoodete koguste kohta, mille ümberlaadimine või lossimine on soovitav, võttes esmajärjekorras arvesse kohaliku töötleva tööstuse tarnevajadusi. Liit edastab selle teabe liikmesriikide kaudu Gaboni kalastusvööndis tegutsevatele ettevõtjatele. Ettevõtjad teatavad Gaboni ametiasutustele oma valmisolekust rahuldada neid vajadusi vähemalt 30 % ulatuses Gaboni sadamas ümberlaaditavast saagist, tingimusel et turu finants- ja kaubandustingimused on täidetud ning täielikus kooskõlas ettevõtjatevaheliste kaubandusläbirääkimistega ja nende vahel kokku lepitud tingimustel.
 2.2.Iga Gaboni sadamas ümberlaadiv laev kohustub lossima 100 % ümberlaadimise ajal pardal hoitavast kaaspüügist, tingimusel et turu finants- ja kaubandustingimused on täidetud ning täielikus kooskõlas ettevõtjatevaheliste kaubandusläbirääkimistega ja nende vahel kokku lepitud tingimustel.
 3.LOSSIMISE JA ÜMBERLAADIMISE KORD
 3.1.Laeva kapten või tema esindaja teatab pädevatele asutustele laeva sisenemisest sadamasse vähemalt 48 tundi ette, täpsustades järgmist:
 (a)oma laeva nimi;
 (b)lossimis- või ümberlaadimissadam;
 (c)ümberlaaditavaid tooteid vastu võtva kaubalaeva nimi, kui on;
 (d)ümberlaaditava või lossitava väljapüügi sihtkoht;
 (e)eeldatav sadamasse sisenemise, ümberlaadimise või lossimise kuupäev ja kellaaeg;
 (f)iga pardal hoitava, ümberlaaditava või lossitava kalaliigi kogus eluskaalu kilogrammides ja vastaval juhul kalade arv. Iga liik tuleb kindlaks määrata selle FAO kolmetähelise koodiga.
 3.2.Lossimine või ümberlaadimine peab toimuma lubatud sadamas või selle vetes. Lubatud sadamad on Owendo ja Port-Gentil.
 3.3.Ümberlaadimine merel on keelatud.
 3.4.Ümberlaaditud saak vabastatakse tollimaksudest või samaväärse toimega maksudest vastavalt kaupade transiiti käsitlevatele riigisisestele õigusaktidele.
 VII PEATÜKK
 JÄRELEVALVE
 1.KALASTUSVÖÖNDISSE SISENEMINE JA SEALT LAHKUMINE
 1.1.Käesoleva protokolli kohaselt välja antud kalalaevatunnistusega liidu laeva sisenemisest Gaboni kalastusvööndisse või sealt lahkumisest teatatakse Gabonile hiljemalt kolm tundi enne Gaboni kalastusvööndisse sisenemist või sealt lahkumist vastavalt 8. liites esitatud näidisele.
 1.2.Teade saadetakse ERSi kaudu või selle puudumisel e-posti teel 3. liites loetletud e-posti aadressidele. Gabon teatab asjaomastele laevadele ja liidule viivitamata igast muudatusest e-posti aadressis, mille kaudu saabumis- ja väljumisteatised esitatakse.
 1.3.Lisaks edastatakse Gaboni kalapüügiseirekeskusele laeva esimene ja viimane laevaseiresüsteemi asukoht kalastusvööndisse sisenemisel ja sealt lahkumisel pärast kalastusvööndi piiri ületamist.
 1.4.Iga Gaboni kalastusvööndis püügitegevuselt tabatud laeva, kes ei ole eelnevalt oma kohalolekust teatanud, käsitatakse ebaseadusliku püügiga tegeleva laevana.
 2.INSPEKTEERIMINE MEREL VÕI SADAMAS
 2.1.Käesoleva protokolli kohaselt välja antud kalalaevatunnistusega liidu laevu inspekteerivad Gaboni jurisdiktsiooni alla kuuluvates vetes inspektorid ja laevad, keda Gabon on selleks volitanud ning kelle puhul on selge, et nad on määratud inspekteerima kalandust.
 2.2.Liidu laevu inspekteerivad sadamas üksnes valitsuse järelevalverühmad, keda Gabon on nõuetekohaselt volitanud ja kelle puhul on selge, et kalanduse kontroll kuulub nende pädevusse.
 2.3.Enne pardaleminekut teavitavad valitsuse järelevalverühmad liidu laeva oma inspekteerimise otsusest. Iga järelevalvemeeskond koosneb kuni neljast DGPA järelevalveametnikust ja kuuest riikliku mereväe järelevalveametnikust. Vajaduse korral võib inspekteerimise juures viibida kuni kaks volitatud vaatlejat. Nad ei tohi inspekteerimises otseselt osaleda. Nad hoiduvad igasugusest tegevusest, mis võib kahjustada laeva või meeskonda või kujutada endast sekkumist nende tegevusse. Nad on inspekteerimisülesande juhi pideva järelevalve all ja tema alluvuses.
 2.4.Järelevalveametnikud jäävad laeva pardale ainult nii kauaks, kui on inspekteerimisülesannete täitmiseks vajalik. Inspekteerimisel püüavad nad avaldada võimalikult väikest mõju laevale, selle püügitegevusele ja lastile.
 2.5.Inspekteerimise käigus tehtud pildid (fotod või videod) on ette nähtud asutustele, kes vastutavad kalanduse kontrolli ja järelevalve eest. Neid ei tohi avalikustada, kui Gaboni õigusaktides ei ole sätestatud teisiti.
 2.6.Gabon võib lubada liidul osaleda merel või kai ääres läbiviidavatel inspekteerimistel vaatlejana.
 2.7.Liidu laeva kapten aitab järelevalverühma pardale tulekul ja inspekteerimisel.
 2.8.Iga inspekteerimise lõpus täidab järelevalverühm inspekteerimisvormi. Vormi allkirjastab kapten, kellel on õigus teha selles märkusi.
 2.9.Tunnistuse allkirjastamine kapteni poolt on üksnes dokumendi kättesaamise kinnitus ega piira laevaomaniku kaitseõigust rikkumise korral. Kui kapten keeldub dokumendile alla kirjutamast, peab ta seda kirjalikult põhjendama ja järelevalverühma juht lisab märkuse „allkirja andmisest keeldumine“. Enne laevalt lahkumist annab järelevalverühm kaptenile inspekteerimislehe ärakirja. Gabon saadab selle vormi ärakirja Euroopa Liidule 48 tunni jooksul pärast inspekteerimist.
 2.10.Rikkumise korral saadab Gabon rikkumisprotokolli ärakirja liidule 15 tööpäeva jooksul pärast inspekteerimist. Gabonis kehtivate õigusaktide ükskõik missuguse rikkumise peab tuvastama kalapüügi järelevalve ametnik vastavalt Gabonis kehtivale korrale.
 3.OSALUSJÄRELEVALVE EBASEADUSLIKU, TEATAMATA JA REGULEERIMATA KALAPÜÜGI VASTASES VÕITLUSES
 3.1.Et tõhustada ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi vastast võitlust, teatavad liidu kala- ja abilaevad iga sellise laeva viibimisest Gaboni kalastusvööndis, mis ei ole kantud nende II peatüki lõikes 4 nimetatud laevade nimekirja, millel on lubatud Gabonis kala püüda.
 3.2.Kui liidu kala- või abilaeva kapten täheldab kala- või abilaeva, mis tegeleb ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga, püüab ta koguda selle kohta võimalikult palju teavet ning koostab viivitamata aruande. See vaatlusaruanne saadetakse viivitamata tema lipuriigi ja Gaboni kalapüügiseirekeskustele. Lipuriigi pädevad asutused edastavad selle ärakirja viivitamata Euroopa Komisjonile.
 3.3.Gabon saadab liidule kõik tema valduses olevad vaatlusaruanded, mis käsitlevad ükskõik missuguse muu riigi kui Gaboni lipu all sõitvaid kala- või abilaevu, mis tegelevad ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügiga Gaboni kalastusvööndis.
 VIII PEATÜKK
 SATELLIITSIDEL PÕHINEV LAEVASEIRESÜSTEEM
 1.ÜLDSÄTTED
 1.1.Käesoleva protokolli kohaselt välja antud kalalaevatunnistusega liidu laevad, mis asuvad Gaboni vetes, varustatakse satelliitseireseadmega, mis tagab asukohateadete automaatse edastamise nende lipuriigi kalapüügiseirekeskusele (FMC) järgmiselt:
 (a)elektrooniliselt, kasutades turvalist elektroonilist andmevahetusprotokolli;
 (b)kalastusvööndis viibimise ajal mitte sagedamini kui iga tunni järel;
 (c)9. liites osutatud vormingus.
 1.2.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus tagab selliste andmete automaatse töötlemise, mille ta salvestab elektrooniliselt ja mida ta hoiab turvaliselt elektroonilises andmebaasis vähemalt 36 kuud.
 1.3.Liidu kala- ja abilaeva kapten tagab, et tema laeva pardale paigaldatud satelliitseireseade on kogu aeg täielikult töökorras ning et punktis 1 nimetatud andmed edastatakse tõesti tema lipuriigi kalapüügiseirekeskusele.
 1.4.Satelliitseireseadmel avastatud muudetud seadistuste eest, mille eesmärk on rikkuda süsteemi toimimist või moonutada asukohateateid, vastutab kapten.
 1.5.Laevade satelliitseiret käsitlevate sätete täitmata jätmist käsitatakse rikkumisena ja selle suhtes kohaldatakse Gaboni õigusaktides ette nähtud karistusi.
 2.SATELLIITSIDEL PÕHINEVA LAEVASEIRESÜSTEEMI ANDMED
 Iga asukohateade peab sisaldama järgmist:
 (a)laeva tunnusandmed;
 (b)laeva viimati määratud geograafiline asukoht (pikkus- ja laiuskraad), kusjuures määramisviga on alla 500 meetri ja usaldusvahemik 99 %;
 (c)asukoha kindlaksmääramise kuupäev ja kellaaeg koordineeritud maailmaajas (UTC);
 (d)laeva kiirus ja kurss.
 3.ASUKOHATEADETE EDASTAMINE GABONILE
 3.1.Lipuriigi kalapüügiseirekeskus edastab saadud asukohateated automaatselt ja viivitamata Gaboni kalapüügiseirekeskusele. Kõik Gaboni kalastusvööndis tegutsevad laevad peavad olema laevaseiresüsteemis nähtavad alates laeva sisenemisest sellesse vööndisse ja kuni laeva tegeliku lahkumiseni sellest vööndist või kuni laeva saabumiseni Gaboni sadamasse.
 3.2.Edastamine toimub elektroonilise võrgu kaudu, mille Euroopa Komisjon teeb kättesaadavaks, et vahendada selle abil standardsel kujul kalandusandmeid.
 3.3.Liitu teavitatakse kõikidest riketest asukohateadete edastamisel ja vastuvõtmisel, et need võimalikult kiiresti tehniliselt kõrvaldada. Võimalikud erimeelsused lahendab ühiskomisjon.
 3.4.Lipuriigi ja Gaboni püügiseirekeskused ning Euroopa Liit vahetavad oma e-posti kontaktaadresse ja teavitavad üksteist nende aadresside muudatustest, mida kasutatakse andmete edastamisel rikke või kõrvalekalde korral.
 4.SATELLIITSIDEL PÕHINEVA LAEVASEIRESÜSTEEMI RIKKED
 4.1.Gaboni kalapüügiseirekeskus teavitab viivitamata lipuriigi kalapüügiseirekeskust, kui ta avastab katkestuse niisuguse laeva edastatud asukohateadete vastuvõtmisel, mille viimane asukohateade oli Gaboni vetes. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus uurib viivitamata selle katkestuse põhjusi, vahetades vajaduse korral teavet Euroopa Liiduga, ning teavitab Gaboni kalapüügiseirekeskust 24 tunni jooksul sellise uurimise tulemusest.
 4.2.Laeva pardal oleva satelliitseiresüsteemi rikke korral edastab laeva kapten oma asukohad lipuriigile ja Gaboni kalapüügiseirekeskusele ükskõik missugusel muul viisil. Lipuriigi kalapüügiseirekeskus registreerib need manuaalsed teated viivitamata punktis 1.2 nimetatud elektroonilises andmebaasis ja edastab need Gaboni kalapüügiseirekeskusele samade sätete kohaselt nagu automaatsed asukohad. Side algab niipea, kui laeva kapten avastab satelliitseireseadme rikke või teda teavitatakse sellest. Sellisel juhul kohaldatakse sätteid, mis käsitlevad kalastusvööndisse sisenemise ja sealt lahkumise korda.
 4.3.Kui süsteemi ei parandata kümne päeva jooksul, teatab lipuriik laevale, et see on kohustatud Gaboni kalastusvööndist lahkuma. Seega lahkub laev Gaboni vetest või läheb remonditööde tegemiseks mõnda Gaboni sadamasse.
 4.4.Kui asukohateate saamise katkemine on tingitud Euroopa lepinguosalise või Gaboni kontrolli all olevate elektrooniliste süsteemide rikkest, võtab asjaomane lepinguosaline viivitamata kõik meetmed, et rike võimalikult kiirelt kõrvaldada. Probleemi lahendamisest tuleb teist lepinguosalist viivitamata teavitada. Andmed, mida Gaboni kalapüügiseirekeskus ei ole saanud, esitatakse niipea, kui probleem on lahendatud. Kui rike puudutab Euroopa lepinguosalise kontrolli all olevaid elektroonilisi süsteeme, edastab lipuriigi kalapüügiseirekeskus Gaboni kalapüügiseirekeskusele iga 24 tunni järel e-posti teel kõik saadud asukohateated.
 4.5.Gaboni ametiasutused teavitavad oma pädevaid kontrollitalitusi, et liidu laevu ei käsitataks laevadena, mis on rikkunud laevaseiresüsteemi andmete edastamata jätmisest tulenevaid kohustusi.
 IX PEATÜKK
 RIKKUMISED
 1.RIKKUMISTE AVASTAMINE JA MENETLEMINE
 1.1.Iga rikkumise kohta, mille on avastanud nõuetekohaselt volitatud järelevalveametnik, koostab see järelevalveametnik protokolli.
 1.2.Rikkumise protokoll võib sisaldada muid asjaolusid kui merel või sadamas tehtavate inspekteerimiste asjaolud, mis moodustavad tõendite kogumi, näiteks satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi asukohateated, aero- või satelliitfotod, osalusel põhineva seire või elektroonilise seire käigus kogutud asjaolud või vaatlejaaruanded.
 1.3.Rikkumise protokolli ärakiri saadetakse liidule ja lipuriigile 48 tunni jooksul pärast selle teatavakstegemist rikkujale.
 2.LAEVA PEATAMINE: TEAVITAV NÕUPIDAMINE
 2.1.Gaboni õigusaktide kohaselt võib iga rikkumise toime pannud liidu laeva kohustada püügitegevust katkestama ja juhul, kui laev on merel, pöörduma tagasi Gaboni sadamasse või lahkuma ajutiselt Gaboni kalastusvööndist.
 2.2.Gabon teatab liidule hiljemalt 24 tunni jooksul igast kalalaevatunnistusega liidu laeva tegevuse katkemisest. Teates näidatakse ära laeva peatamise põhjused.
 2.3.Laeva, kapteni, meeskonna või lasti suhtes ei võeta meetmeid (välja arvatud väidetavat rikkumist tõendava materjali kaitsmise meetmed) enne, kui on toimunud teavitav nõupidamine, mille Gabon korraldab liidu taotlusel kolme tööpäeva jooksul pärast laeva tegevuse katkestamisest teatamist, et selgitada asjaolusid, mis viisid laeva tegevuse peatamiseni, ja esitada asja võimalik edasine käik. Kõnealusel teavitaval nõupidamisel võib osaleda laeva lipuriigi esindaja.
 3.KARISTUSED RIKKUMISE EEST. KOKKULEPPEMENETLUS
 3.1.Rikkumise eest määratava karistuse määrab kindlaks Gabon kooskõlas riigisiseste õigusaktidega.
 3.2.Iga rikkumise puhul, mis ei ole kriminaalkorras karistatav tegu, võib algatada kokkuleppemenetluse kooskõlas Gaboni õigusega. Selles menetluses osalevad laevaomaniku esindajad. Kokkuleppemenetlus lõpeb hiljemalt 15 tööpäeva pärast laeva peatamisest teatamist.
 3.3.Gabon teavitab liitu kokkuleppemenetluse lõppemisest 48 tunni jooksul.
 4.KOHTUMENETLUS. PANGATAGATIS
 4.1.Kui kokkuleppemenetlus tulemusi ei anna, on vaidluse lahendamine Gaboni kohtute pädevuses. Rikkumisega seotud laeva omanik moodustab Gaboni nimetatud pangas pangatagatise, mille Gaboni kindlaks määratud summa katab laeva peatamisega seotud kulusid, hinnangulise trahvi ja võimalikud hüvitised. Pangatagatist ei vabastata enne kohtumenetluse lõppu.
 4.2.Pärast kohtuotsuse kuulutamist pangatagatis vabastatakse ja tagastatakse viivitamata laevaomanikule järgmiselt:
 (a)täielikult, kui ei määrata mingit karistust, ilma et see piiraks laeva peatamisega seotud kulude sissenõudmist;
 (b)niisuguse summa ulatuses, mis jääb järele, kui karistus hõlmab pangatagatisest väiksema trahvisumma maksmist.
 4.3.Gabon teavitab ELi kohtumenetluse tulemustest kaheksa tööpäeva jooksul pärast kohtuotsuse teatavakstegemist.
 5.LAEVA JA MEESKONNA VABASTAMINE
 Laeval ja selle meeskonnal lubatakse vastavalt Gaboni õigusaktidele sadamast lahkuda kohe pärast kokkuleppemenetlusest tulenevate trahvisummade maksmist või pärast pangatagatise deponeerimist. Selleks annavad Gaboni ametiasutused välja vabastamisdokumendi, mis hõlmab laeva ja selle meeskonda.
 X PEATÜKK
 MEREMEESTE TÖÖLEVÕTMINE
 1.Püügitegevuse ajal Gaboni kalastusvööndis võtavad liidu seinerid Gaboni meremehi tööle järgmises ulatuses:
 –käesoleva protokolli esimesel kohaldamisaastal kokku kuus meremeest kogu laevastiku kohta;
 –käesoleva protokolli teisel kohaldamisaastal kokku kaheksa meremeest;
 –järgnevatel aastatel kokku kümme meremeest aastas.
 2.Selleks edastab Gabon enne käesoleva protokolli kohaldamist ja seejärel iga aasta jaanuaris liidule sobivate kvalifitseeritud meremeeste nimekirja, mida on vajaduse korral ajakohastatud 10. liites sätestatud kvalifikatsioonikriteeriumide ja -tingimuste põhjal. Sellise nimekirja kättesaadavus on lõike 1 kohaldamise tingimus.
 3.Laevaomanikud või nende esindajad värbavad meremehi nimekirja kantud isikute hulgast ja pakuvad neile lepingut. Allakirjutanud saavad lepingu eksemplari. Selliseid lepinguid võivad sõlmida laevaomanikud ning Gaboni või ILO kalandustöö konventsiooni nr 188 ratifitseerinud riigi heakskiidetud eraõiguslikud teenistused, kes värbavad kalureid ja paigutavad neid töökohtadele.
 4.Meremehe töölepingu allkirjastavad laevaomanik või tema esindaja ja meremees. See leping tagab meremeestele tema suhtes kohaldatava sotsiaalkindlustuse, sealhulgas elukindlustuse ning haigus- ja õnnetusjuhtumikindlustuse. See peab vastama ILO kalandustöö konventsiooni nr 188 II lisas sätestatud tingimustele.
 5.ELi laevadele tööle võetud meremeeste suhtes kohaldatakse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) töö põhimõtete ja -õiguste deklaratsiooni. See hõlmab eelkõige töötajate ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimiste õiguse tegelikku tunnustamist ning töö saamise ja kutsealale pääsemisega seotud diskrimineerimise kõrvaldamist.
 6.Töölevõetud meremeeste töötasu maksavad laevaomanikud. See määratakse enne laevale minekut kindlaks laevaomanike ja meremeeste või nende esindajate vastastikusel kokkuleppel. Seda makstakse korrapäraselt. Meremeeste tasustamise tingimused ei tohi siiski olla halvemad kui Gaboni õigusaktide alusel kohaldatavad tingimused ja mingil juhul ei tohi need olla kehvemad kui ILO ühise merenduskomisjoni meremeeste palkade allkomitee kvalifitseeritud madrusele kehtestatud igakuine miinimumpalk.
 7.Gaboni meremeeste lähetamise, lähetuselt naasmise ja repatrieerimise kulud pardalemineku või laevalt lahkumise sadama ja nende alalise elukoha vahel kannab laevaomanik.
 8.Laevaomanik või tema esindaja edastab Gaboni pädevale ametiasutusele asjaomasele laevale tööle võetud meremeeste nimed, märkides ära nende tööülesanded meeskonnas.
 9.Kui laevaomanik ei suuda nõuetekohaselt põhjendatud erakorralistel põhjustel leida nõutava kvalifikatsiooniga meremeest, vabastatakse ta sellest kohustusest.
 10.Kõik liidu laevadele tööle võetud meremehed peavad enda töölevõtmise päeva eelõhtul ilmuma neile määratud laeva kapteni juurde. Vastasel korral vabastatakse laevaomanik automaatselt kohustusest võtta meremees pardale.
 11.Kui liidu laevad ei saa pardale võtta punktis 1 sätestatud arvu Gaboni meremehi, peavad nad maksma iga Gaboni kalastusvööndis viibitud päeva eest kindlaksmääratud summa 25 eurot iga pardale võtmata jäänud meremehe kohta. Ühiskomisjon koostab Gaboni meremeeste töölevõtmise kohta aastaaruande. Selle aruande põhjal tehakse kolme kuu jooksul pärast ühiskomisjoni maksed.
 XI PEATÜKK
 VAATLEJAD
 1.PÜÜGITEGEVUSE VAATLEMINE
 1.1.Lepinguosalised tunnistavad, et oluline on täita kohustusi, mis tulenevad asjakohastest ICCATi otsustest ja soovitustest teadusvaatlejate kohta, sealhulgas elektroonilise vaatluse kohta, ning asjassepuutuvatest Gaboni õigusaktidest.
 1.2.Käesoleva protokolli alusel loa saanud liidu tuunipüügiseinerid ja abilaevad võtavad siinses peatükis sätestatud riikliku vaatlusprogrammi alusel pardale vaatleja. Lisavaatlejate pardale võtmist arutatakse iga juhtumi puhul eraldi.
 1.3.Gaboni ametiasutused määravad vaatlejad.
 1.4.Vaatlejate eesmärk on koguda andmeid laeva püügitegevuse kohta kooskõlas ICCATi asjakohaste soovituste ja otsustega ning Gaboni õigusaktidega.
 1.5.Gabon ja liit teevad koostööd teiste Atlandi ookeani idaosa rannikuriikidega, et toetada vaatlusprogrammide kooskõlastatud piirkondlikku rakendamist ICCATi raames.
 1.6.Kui Gaboni kalastusvööndis tegutseval laeval ei ole Gaboni vaatlejat, peab see laev saatma Gabonile pardal oleva vaatleja aruande hiljemalt 45 päeva jooksul pärast laeva lahkumist Gaboni kalastusvööndist.
 2.MÄÄRATUD LAEVAD JA VAATLEJAD NING VAATLEJA PARDALEVÕTMINE JA PARDALT LAHKUMINE
 2.1.Laevad, mis peavad võtma pardale Gaboni vaatlejad, määratakse kindlaks kalalaevatunnistuste väljaandmisel. Selleks et võimaldada Gabonil optimeerida oma planeerimist, edastavad laevaomanikud enne iga aasta 5. detsembrit otse Gaboni ametiasutustele järgmise aasta sadamakülastuste esialgse ajakava. Ajakava protokolli esimese kohaldamisperioodi kohta esitatakse koos kalalaevatunnistuse taotlusega.
 2.2.Kui laevad on määratud, edastab Gabon liidule ja laevaomanikele või nende esindajatele nimekirja laevadest, mis peavad võtma pardale Gaboni vaatlejaid. Nimekirja kantud laevade käitajad teatavad Gabonile viivitamata kõikidest muudatustest kalalaevatunnistuse taotluse esitamisel edastatud esialgses ajakavas.
 2.3.Üks kuu enne kavandatud pardalemineku kuupäeva kinnitab laeva käitaja laeva olemasolu ja pardalemineku sadamat. Vastutasuks edastab Gabon määratud vaatleja nime ja kontaktandmed. Laeva käitaja korraldab oma tegevuse tagamaks, et kõik pardaleminekuks vajalikud toimingud tehakse optimaalselt.
 2.4.Määratud laev vabastatakse kohustusest võtta pardale Gaboni vaatleja järgmistel juhtudel:
 (a)määratud vaatleja nime ja kontaktandmeid ei edastata vähemalt kaks nädalat enne kavandatud pardalemineku kuupäeva või
 (b)sama ajavahemiku jooksul määratakse samale laevale laeva lipuriigi teadusasutuse akrediteeritud vaatleja või piirkondliku programmi raames määratud vaatleja. Sel juhul teavitab laevaomanik Gaboni ja võtab Gaboni vaatleja pardale mõnel teisel laeval.
 2.5.Võimatusest võtta pardale Gaboni määratud vaatleja teatatakse seitsme päeva jooksul pärast seda, kui Gabon teatab määratud vaatleja nime ja kontaktandmed.
 2.6.Pardaleminekuga seotud formaalsused lahendatakse Gaboni ja laeva meeskonna vahel.
 2.7.Vaatleja võib samal laeval teha ainult kaks järjestikust püügireisi.
 2.8.Kui vaatleja ei tule kohale pardalevõtmise kuupäeval ettenähtud kellaajale järgneva 12 tunni jooksul, vabaneb laevaomanik automaatselt kohustusest kõnealune vaatleja pardale võtta. Laevaomanik võib sadamast lahkuda ja alustada oma püügitegevust.
 3.LAEVAOMANIKE MAKSTAV RAHALINE TOETUS
 3.1.Tuunipüügiseineri või abilaeva omanik tasub riikliku kindlasummalise tunnistusetasu maksmisel iga laeva kohta 2 500 euro suuruse summa, mis kujutab tema panust nende ülejäänud kulude tasumisse, mis jäävad tema laevade pardale võetud vaatlejate puhul Gaboni kanda.
 3.2.Vaatleja lähetamise ja lähetusest naasmise kulud pardalemineku või laevalt lahkumise sadama ja nende alalise elukoha vahel kannab laevaomanik.
 4.PARDALEVÕTMISE TINGIMUSED
 4.1.Laevaomanik või tema agent ja Gabon määravad vastastikusel kokkuleppel kindlaks vaatleja pardalevõtmise tingimused.
 4.2.Vaatlejat koheldakse nagu laeva juhtkonda. Tema majutamisel laeva pardal võetakse siiski arvesse laeva tehnilist konstruktsiooni.
 4.3.Vaatleja majutus- ja söögikulud pardal katab laevaomanik.
 4.4.Laeva kapten teeb kõik selleks, et tagada vaatlejale tema kohustuste täitmisel füüsiline ja moraalne heaolu.
 4.5.Vaatleja käsutuses peavad olema kõik vahendid, mida ta oma ülesannete täitmiseks vajab. Tal on juurdepääs laeva sidevahenditele, püügitegevusega otseselt seotud dokumentidele, sealhulgas püügipäevikule ja logiraamatule, samuti laeva sellistele osadele, mis seonduvad otseselt tema töökohustustega.
 5.VAATLEJA KOHUSTUSED
 Kogu pardal viibimise aja jooksul peab vaatleja:
 (a)käituma nii, et tema tegevus ei katkestaks ega piiraks püügitoiminguid;
 (b)suhtuma vastutustundlikult pardavarustusse ja -seadmetesse;
 (c)arvestama sellega, et kõik laevadokumendid on konfidentsiaalsed.
 6.VAATLEJA ÜLESANDED
 Vaatleja täidab järgmisi ülesandeid:
 –kogub laeva püügitegevust iseloomustavat teavet, keskendudes eelkõige järgmisele:
 (a)kasutatavad püügivahendid;
 (b)laeva asukoht kalapüügi ajal;
 (c)iga liigi puhul püütud isendite kogused ja arv, sealhulgas kaas- ja juhupüük;
 (d)pardal hoitava saagi ja tagasiheite hindamine;
 –bioloogiliste proovide võtmine kohaldatavate teadusprogrammide raames.
 7.VAATLEJA ARUANNE
 7.1.Enne laevalt lahkumist koostab vaatleja oma vaatluste aruande, mille ta esitab laeva kaptenile. Laeva kaptenil on õigus lisada vaatleja aruandesse kommentaare. Need peavad ülejäänud aruandest selgelt eristuma. Aruandele kirjutavad alla vaatleja ja kapten ning viimasele jääb aruande ärakiri.
 7.2.Vaatleja esitab oma aruande Gaboni ametiasutustele kaheksa tööpäeva jooksul pärast pardalt lahkumist.
 7.3.Need asutused edastavad liidule igal aastal kogutud vaatlusandmed. Liidu taotlusel esitab Gabon vaatlejate üksikaruannete ärakirjad.
 LIITED
 1.1. liide. Kalastusvööndi koordinaadid ja alad, kus kalapüük on keelatud
 2.2. liide. Tehnilised andmelehed „Liidu laevade juurdepääsutingimused: tasud, sihtliigid ja tehnilised meetmed“
 3.3. liide. Pädevate ametiasutuste kontaktandmed
 4.4. liide. Kalalaevatunnistuse taotluse vorm või toetuslaeva loa taotluse vorm
 5.5. liide. Peibutuspüügivahenditega seotud tegevuse logi (ICCATi vorm)
 6.6. liide. Püügiaruannete vorm
 7.7. liide. UN/FLUXi standardi (ERS) kasutamine
 8.8. liide. Sisenemis- ja väljumisdeklaratsiooni vorm
 9.9. liide. VMSi kaudu andmete edastamise vorm
 10.10. liide. Kvalifikatsioon, mis on nõutav Gaboni meremeeste töölevõtmiseks liidu seinerite pardale
 1. liide. Kalastusvööndi koordinaadid ja alad, kus kalapüük on keelatud
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 0,69
 9,164
 0,373
 9,124
 0,27
 9,075
 –0,137
 8,813
 –0,659
 8,48
 –1,163
 8,451
 –1,637
 8,639
 –1,976
 8,859
 –2,565
 8,957
 –3,237
 9,633
 –4,281
 10,88
 –4,734
 10,535
 –5,031
 10,22
 –5,68
 9,541
 –6,358
 8,849
 –6,004
 8,499
 –5,896
 8,411
 –5,225
 7,74
 –4,813
 7,328
 –4,781
 7,306
 –4,49
 7,044
 –4,089
 7,142
 –3,682
 7,231
 –3,273
 7,29
 –2,31
 7,386
 –2,073
 7,372
 –1,623
 7,313
 –1,485
 7,284
 –0,884
 7,481
 –0,432
 7,636
 –0,298
 7,697
 –0,006
 7,848
 0,564
 8,195
 0,616
 8,202
 0,69
 9,164
 Keelatud on püüda kala Mandji-Etimboué veekaitsealal. Selle piirkonna koordinaadid on järgmised:
 –punkt A asub rannikul laiuskraadil 0° 38,87898′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga B piki rannikut;
 –punkt B asub rannikul laiuskraadil 0° 54,11430′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga C piki rannikut;
 –punkt C asub laiuskraadil 0° 55,27332′ lõunalaiust; 8047,54736′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga D;
 –punkt D asub laiuskraadil 1° 0,84144′ lõunalaiust; 8049,04160′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga E;
 –punkt E asub laiuskraadil 1° 5,49840′ lõunalaiust; 8° 52,58766′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga F;
 –punkt F asub rannikul laiuskraadil 1° 4,42626′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga G piki rannikut;
 –punkt G asub rannikul laiuskraadil 1° 10,51230′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga H piki rannikut;
 –punkt H asub laiuskraadil 1° 11,43552′ lõunalaiust; 8056,54856′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga I;
 –punkt I asub laiuskraadil 1° 16,87074′ lõunalaiust; 8057,65568′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga J;
 –punkt J asub laiuskraadil 1° 22,94274′ lõunalaiust; 900,24588′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga K;
 –punkt K asub rannikul laiuskraadil 1° 21,95556′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga L piki rannikut;
 –punkt L asub rannikul laiuskraadil 1° 35,90000′ lõunalaiust kõrge veetaseme märgi juures ja on ühendatud punktiga M piki rannikut;
 –punkt M asub laiuskraadil 1° 35,90000′ lõunalaiust; 8038,05000′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga N;
 –punkt N asub laiuskraadil 1° 9,36670′ lõunalaiust; 8028,60000′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga O;
 –punkt O asub laiuskraadil 0° 46,66666′ lõunalaiust; 8° 38,43333′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga P;
 –punkt P on 0° 38,73642′ lõunalaiust; 8° 41,17032′ idapikkust, on sirgjooneliselt ühendatud punktiga A.
 2. liide. Tehnilised andmelehed „Liidu laevade juurdepääsutingimused: tasud, sihtliigid, tehnilised meetmed“.
 Teabeleht 1. Tuunipüük (seinnoodalaevad, abilaevad, ritvõngelaevad)
 Laeva tüüp
 Külmutusseinerid
 Lubatud laevade arv
 27
 Lubatud püügivahend ja võrgusilma suurus
 – Püügivahend: seinnoot
 Tasu
 – 75 eurot protokolli esimesel kohaldamisperioodil,
 – 80 eurot kuni protokolli kehtivusaja lõpuni.
 Käitajatele kohaldatava tasu suurust muudetakse 1. jaanuaril 2022.
 Kindlasummaline ettemakse ja hõlmatud kogus
 Kindlasummaline ettemakse
 33 750 eurot protokolli esimesel kohaldamisperioodil;
 36 000 eurot kuni protokolli kehtivusaja lõpuni.
 Hõlmatud tonnaaž: 450 t laeva kohta.
 Kalalaevatunnistus antakse välja ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini ja aastasumma kuulub maksmisele olenemata tegelikust püügiperioodist.
 Vaatlejad
 Tasu: 2 500 eurot laeva kohta kalalaevatunnistuse kehtivusaja jooksul, makstakse aastase kalalaevaloa taotlemisel.
 Sihtliigid
 Tuun ja muud pika rändega liigid: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni I lisas loetletud liigid, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või Gaboni õigusaktidega keelatud liigid.
 Laeva tüüp
 Abilaevad
 Lubatud laevade arv
 Kõige rohkem 4 (vt I peatüki lõige 3)
 Tegevusvaldkond
 Kalastusvöönd, vt erivajadus (vt III peatükk „Meetmed peibutuspüügivahendite kohta“)
 Tasu
 7 500 eurot laeva kohta aastas.
 Vaatlejad
 Tasu: 2 500 eurot laeva kohta kalalaevatunnistuse kehtivusaja jooksul, makstakse aastase kalalaevatunnistuse taotlemisel
 Erikohustused
 Vastavalt ICCATi soovitustele
 Peibutuspüügivahendi püügipäeviku esitamine.
 Laeva tüüp
 Ritvõngelaevad
 Lubatud laevade arv
 6
 Lubatud püügivahend ja võrgusilma suurus
 – Püügivahend: ritvõng
 – Võrgusilma liik: määratakse kindlaks sööda püüdmise puhul (nagu ka püüda lubatud kogused, proovivõtupiirkonnad ja -meetodid)
 Tasu
 – 75 eurot protokolli esimesel kohaldamisperioodil;
 – 80 eurot kuni protokolli kehtivusaja lõpuni.
 Käitajatele kohaldatava tasu suurust muudetakse 1. jaanuaril 2022.
 Kindlasummaline ettemakse ja hõlmatud kogus
 Kindlasummaline ettemakse
 2 400 eurot protokolli esimesel kohaldamisperioodil;
 2 560 eurot kuni protokolli kehtivusaja lõpuni.
 Hõlmatud tonnaaž: 32 t laeva kohta.
 Kalalaevatunnistus antakse välja ajavahemikuks 1. jaanuarist kuni 31. detsembrini ja aastasumma kuulub maksmisele olenemata tegelikust püügiperioodist.
 Sihtliigid
 Tuun ja muud pika rändega liigid: Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni mereõiguse konventsiooni I lisas loetletud liigid, välja arvatud Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) või Gaboni õigusaktidega keelatud liigid.
 Erikohustused
 Vastavalt ICCATi soovitustele
 Teabeleht nr 2. Põhjalähedaste koorikloomade püük
 Laeva tüüp
 Külmutustraaler
 Kalastusvöönd
 Kaugemal kui 12 meremiili lähtejoontest ja 1. liites määratletud piirkonnas.
 Lubatud laevade arv
 4
 Püügivahend, võrgusilma liik ja lubatud seadmed
 Klassikaline traallaudadega põhjatraal; lubada võib ka muid selektiivseid püügivahendeid.
 Lubatud väikseim võrgusilma suurus: 50 mm
 Ulgseadmega püük on lubatud.
 Keelatud on kasutada püügivahendeid, seadmeid või tehnikat, mis võib võrgusilmi ummistada või nende valikulist läbilaskvust vähendada. Et vältida võrkude kulumist ja rebenemist, on lubatud erandkorras kinnitada põhjatraalnooda pära alumise poole kaitseks võrgust või muust materjalist kaitsepõlled. Kaitsepõlled kinnitatakse ainult noodapära esimeste ja külgmiste äärte külge.
 Traali ülaosas on lubatud kasutada kaitsevahendeid, mis on võrguga ühes tükis, noodapäraga samast materjalist ja mille väljavenitatud võrgusilmade mõõt on vähemalt 300 mm.
 Kahekordsest nöörist noodapära on keelatud.
 Sihtliigid
 Põhjalähedased koorikloomad (liigid täpsustatakse vastavalt uurimusliku püügi tulemustele).
 Kaaspüük lubatud
 Püügireisi lõpus mitte üle 15 % peajalgsetest ja 70 % kogu saagist, mis on püütud Gaboni kalastusvööndis.
 Kui kõnealused protsendimäärad ületavad kaaspüügi lubatud määra, kohaldatakse sanktsioone vastavalt riigisisestele õigusaktidele.
 Keelatud liigid
 Traalerid vastavad 8. oktoobri 2019. aasta korralduse nr 12 (veeloomaliikide klassifitseerimise kohta) ja dekreedi nr 014 (haide ja raide säästva püügi kohta Gaboni Vabariigis) sätetele.
 Lubatud kogus tonnides (lubatud kogupüük)
 0 tonni
 Koorikloomade, peajalgsete ja põhjalähedaste kalade tasu (eurot tonni kohta)
 Otsuse teeb ühiskomisjon.
 3. liide. Pädevate ametiasutuste kontaktandmed
 I.
 Gaboni Vabariik;
 1.DIRECTION DES PÊCHES ET DE L’AQUACULTURE (KALANDUS- JA VESIVILJELUSDIREKTORAAT, DGPA)
 E-post: dgpechegabon@netcourrier.com
 Telefon: +241 011-74-89-92
 Faks: +241 011-76-46-02
 2.CENTRE DE SURVEILLANCE DES PÊCHES (GABONI KALAPÜÜGISEIREKESKUS, CSP)
 E-post: csp.gabonpeche@gmail.com
 Telefon, faks: +241 011-76-98-47
 Raadiojaama kontaktandmed
 Raadiokutsung:
 sagedusribad:
 laeva saatesagedus
 laeva vastuvõtusagedus
 8
 8285 kHz
 8809 kHz
 12
 12245 kHz
 13092 kHz
 16
 16393 kHz
 17275 kHz
 Satelliitsidel põhineva laevaseiresüsteemi / ERSi andmeedastuse kontaktpunktide e-posti aadressid:
 E-post: csp.gabonpeche@gmail.com
 Telefon, faks: +241 011-76-98-47
 3.CENTRE NATIONAL DE LA RECHERCHE SCIENTIFIQUE ET TECHNOLOGIQUE (CENAREST, RIIKLIK TEADUS- JA TEHNOLOOGIAUURINGUTE KESKUS)
 E-post: secretariat@iraf-gabon.org
 Telefon, faks: +241 011-73-25-65- +241 011-73-08-59
 II.
 Euroopa Liit:
 Euroopa Komisjon, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat (MARE)
 Rue Joseph II, 99, 1049 Brüssel: MARE-B3@ec.europa.eu
 Kalalaevatunnistuste taotlus, inspekteerimislehed, rikkumisprotokollidest teavitamine:
 MARE-LICENCES@ec.europa.eu
 Püügijärelevalve: MARE-CATCHES@ec.europa.eu
 ERSi ja VMSi ühendus FLUX: fish-fidesinfo@ec.europa.eu
 4. liide. Taotluse vorm
 KALANDUSLEPING GABONI JA EUROOPA LIIDU VAHEL. KALALAEVATUNNISTUSE VÕI ABILAEVA LOA TAOTLEMINE
 Taotlus:
 ◻ uus taotlus
 ◻ pikendamine
 Püügikategooria:
 ◻ tuunipüük seinnoodaga
 ◻ katsepüük
 Laeva tüüp:
 ◻seiner
 ◻ abilaev
 ◻ muu: ..............................
 Loa kehtivusaeg. (PPKKAAAA) – (PPKKAAAA)
 I. TAOTLEJA
 1.
 Laevaomaniku nimi: ..................................................................................................................
 2.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja nimi: ........................................................
 3.
 Laevaomanike ühingu või laevaomaniku esindaja aadress: ........................................
 .........................................................................................................................................................................................................................................................................................................
 4.
 Telefon: ............................................ 5.
 E-post: ....................................
 6
 Kapteni nimi: .................................................... 7.
 Kodakondsus: .............................
 II LAEV, IDENTIFITSEERIMIS- JA SIDEANDMED
 1.
 Laeva nimi: ............................................................................................................
 2.
 Lipuriik: ...........................................................................................
 3.
 Pardatähis: ..............................................................................
 4.
 Registreerimissadam: ............................ 5.
 MMSI (mere-mobiilside identifikaator) number: .............................
 6.
 IMO number: .................................... 7.
 Mis ajast sõidab praeguse lipu all: ................
 8.
 Varasem lipuriik (vajaduse korral): ....................................... .........
 9.
 Ehitusaasta ja -koht: ...................10.
 Raadiokutsung (IRCS): .................................
 11.
 Satelliittelefoni number (vajaduse korral): .....................................
 12.
 Laeva pardal olev e-post (vajaduse korral): .............................................................
 13.
 VMSi transponder: Tunnuskood: ..............................................................
 III LAEVA TEHNILISED NÄITAJAD JA VARUSTUS
 1.
 Kogupikkus: ..................................................
 Laius: .........................................
 2.
 Kogumahutavus (GT): ............................
 Puhasmahutavus: ..........
 3.
 Peamasina võimsus (KW): ................... Märk: ..................... Tüüp:
 4.
 Püügivahendid: ..................................................................................................................
 6.
 Kalastusvööndid: ............................................
 7.
 Sihtliigid: ..................................................
 8.
 Meeskonnaliikmete koguarv: ...................................................................................
 9.
 Saagi säilitusviis laeva pardal: värske ◻
 jahutatud ◻
 segatüüpi ◻
 külmutatud ◻
 10.
 Sügavkülmutusvõimsus (tonnides) 24 tunni kohta: .............................................................
 11.
 Lasti mahutavus: ..........................................12.
 Arv: .....................................................
 13.
 Laevakere materjal:
 Teras: ◻
 Puit: ◻
 Polüester: ◻
 Muu: ◻
 14.
 Seotud abilaevad / abilaevade nimekiri (abilaevade puhul):
 [Koht], [kuupäev].
 Taotleja allkiri .....................................................................................
 Tempel...............................................................
 Abilaevade puhul halle alasid ei täideta.
 5. liide. Peibutuspüügivahenditega seotud püügipäevik (ICCATi vorm)
 Peibutuspüügivahendi märgistus
 Poi nr
 Peibutuspüügivahendi tüüp
 Viisa liik
 Kuupäev
 Kellaaeg
 Asetus
 Eeldatav saak
 kaaspüük
 Märkused
 Laiuskraad
 Pikkuskraad
 SKJ
 TOA
 RJH
 Taksonoomiline rühm
 Eeldatav saak
 Ühik
 Elusasse vette lastud isend
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 (5)
 (6)
 (7)
 (7)
 (8)
 (8)
 (8)
 (9)
 (10)
 (11)
 (12)
 (13)
 (1)Kui peibutuspüügivahendi märgis ja sellega seotud siltide/poide identifitseerimisnumber puudub või on loetamatu, märgitakse see ära käesolevas osas. Kui peibutuspüügivahendi märgis ja sellega seotud siltide/poide identifitseerimisnumber puudub või on loetamatu, ei tohi peibutuspüügivahendit siiski välja panna.
 (2)Kui peibutuspüügivahendi märgis ja sellega seotud siltide/poide identifitseerimisnumber puudub või on loetamatu, märgitakse see ära käesolevas osas. Kui peibutuspüügivahendi märgis ja sellega seotud siltide/poide identifitseerimisnumber puudub või on loetamatu, ei tohi peibutuspüügivahendit siiski välja panna.
 (3)Ankurdatud peibutuspüügivahend, triiviv looduslik peibutuspüügivahend või triiviv tehispeibutuspüügivahend.
 (4)S.t kasutamine, ülestõstmine, tugevdamine/konsolideerimine, eemaldamine/taaskasutamine, paakpoi vahetamine, kadumine ja märge selle kohta, kas külastusele järgnes toiming.
 (5)pp.kk.aa
 (6)HH:mm
 (7)°N/S/mm/ss või °E/W/mm/ss
 (8)Hinnanguline saak meetertonnides.
 (9)Kasutada taksonoomilise rühma kohta üht rida.
 (10)Hinnanguline saak, väljendatud kaalu või arvuna.
 (11)Kasutatud ühik.
 (12)Väljendatakse isendite arvuna.
 Kui peibutuspüügivahendi märgis või sellega seotud paakpoi tunnusnumber ei ole kättesaadav, esitage selles jaotises kogu olemasolev teave, mis võiks aidata peibutuspüügivahendit kirjeldada ja teha kindlaks peibutuspüügivahendi omaniku.
 6. liide. Püügiaruannete vorm
 DÉPART/SALIDA/DEPARTURE
 ARRIVÉE/LLEGADA/ARRIVAL
 NAVIRE/BARCO/VESSEL
 PATRON/PATRON/MASTER
 FEUILLE/HOJA/SHEET N°
 PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE
 HEURE/HORA/HOUR
 PORT / PUERTO / PORT DATE / FECHA / DATE
 HEURE/HORA/HOUR
 NOM/NOMBRE/NAME
 INDICATIF/INDICATIVO/CALLSIGN
 PAVILLON/BANDERA/FLAG
 DATE FECHA DATE
 POSITION/POSICION/POSITION
 CALÉE/LANCE/SET
 CAPTURE ESTIMÉE / ESTIMACION DE LA CAPTURA / ESTIMATED CATCH
 ASSOCIATION ASSOCIACIÓN ASSOCIATION
 COMMENTAIRES OBSERVACIONES COMMENTS
 T° Mer/Mar/Sea
 COURANT/CORRIENTE/CURRENT
 Latitude [DD MM.MM]
 Longitude [DD MM.MM]
 No Calée / No Lance / No Set
 Portant/Positivo/Successful
 Nul/Nulo/Nil
 Heure / Hora / Time UTC
 N° Cuve / Cuba / Well
 ALBACORE RABIL YELLOWFIN [YFT]
 LISTAO LISTADO SKIPJACK [SKJ]
 PATUDO PATUDO BIGEYE [BET]
 GERMON ATÚN BLANCO ALBACORE [ALB]
 AUTRE ESPÈCE
 préciser le/les nom(s)
 OTRA ESPECIE
 dar el/los nombre(s)
 OTHER SPECIES
 give name(s)
 REJETS
 préciser le/les nom(s)
 DESCARTES
 dar el/los nombre(s)
 DISCARDS
 give name(s)
 Banc libre / Banco libre / Free school
 Epave/Objeto/Log
 N (naturelle/natural), A (artificielle/artificial)
 Bateau d'assistance Barco de apoyo / Supply vessel
 Balise/Baliza/Beacon
 Requin Baleine Tiburon Ballena / Shark Wale
 Baleine/Ballena/Whale
 Problèmes divers, type d'épave, prise accessoire, taille du banc, autres associations, ...
 Problemas varios, tipo de objeto, captura accesoria, talla del banco, otras asociaciones, ...
 Miscellaneous problems, log type), by catch, school size, other associations, ...
 Direction/Dirección/Direction
 Vitesse/Velocidad/Speed Nœuds/Nudos/Knots
 Taille Talla Size
 Capture Captura Catch
 Taille Talla Size
 Capture Captura Catch
 Taille Talla Size
 Capture Captura Catch
 Taille Talla Size
 Capture Captura Catch
 Nom Nombre Name [FAO]
 Taille Talla Size
 Capture Captura Catch
 Nom Nombre Name [FAO]
 Taille Talla Size
 Capture Captura
 Catch
 TM
 Number
 Une calée par ligne / Uno lance cada línea / One set by line
 7. liide. UN/FLUXi standardi ja ELi FLUXi võrgu kasutamine
 1.Laeva asukoha, elektroonilise püügipäeviku ja kalapüügiloa andmete vahetamiseks kasutatakse ÜRO kalandusorganisatsiooni (UN/FLUX) standardit (UN/UN Fisheries Language for Universal eXchange) ja ELi FLUXi andmevahetusvõrku.
 2.UN/FLUXi standardi muudatused viib ellu ühiskomisjon Euroopa Komisjoni esitatud tehniliste sätete alusel kindlaks määratud tähtaja jooksul, vajaduse korral kirjavahetuse teel.
 3.Eri elektrooniliste teabevahetuste rakendamise kord määratakse vajaduse korral kindlaks Euroopa Komisjoni koostatud rakendusdokumendis.
 4.Üleminekumeetmeid võib kasutada senikaua, kui iga komponent (asukohad, püügipäevik, püügiload) on läinud üle UN/FLUXi standardile. Gaboni ametiasutused määravad kindlaks üleminekuks vajaliku ajavahemiku, võttes arvesse kõiki võimalikke tehnilisi piiranguid. Nendega määratakse kindlaks katseperiood, mis on ette nähtud enne üleminekut UN/FLUXi standardi tegelikule kasutamisele. Pärast edukat katsetamist lepivad lepinguosalised ühiskomisjonis või kirjavahetuse teel võimalikult kiiresti kokku ülemineku tegeliku kuupäeva.
 8. liide. Sisenemis- ja väljumisdeklaratsiooni vorm
 Kalalaev:
 Äriühing:
 Tel:
 E-post:
 Faks:
 Saatja:
 Saaja:
 Kuupäev:
 Sõnumi liik:
 SISENEMISARUANNE
 Laeva nimi:
 Raadiokutsung:
 Kalalaevatunnistuse number:
 SISENEMINE GABONI MAJANDUSVÖÖNDISSE
 Kuupäev:
 GMT aeg:
 Asukoht:
 PARDAL OLEV KOGUPÜÜK GABONI MAJANDUSVÖÖNDISSE SISENEMISEL
 Kulduim-tuun (YFT)
 00 kg
 Vööttuun (SKJ)
 00 kg
 Suursilm-tuun (BET)
 00 kg
 Makrelltuunid (FRI)
 00 kg
 Tuunilaadsed tuunid (LTA)
 00 kg
 Muu (täpsustada)
 KOKKU
 00 kg
 Märkida juhupüük laeva pardal sisenemise ajal
 Haid
 00 kg
 Railised
 00 kg
 KOKKU
 00 kg
 Lugupidamisega
 KAPTEN (laeva nimi ja pitser)
 Kalalaev:
 Äriühing:
 Tel:
 E-post:
 Faks:
 Saatja:
 Saaja:
 Kuupäev:
 Sõnumi liik:
 VÄLJUMISARUANNE
 Laeva nimi
 Raadiokutsung
 Kalalaevatunnistuse number:
 GABONI MAJANDUSVÖÖNDIST LAHKUMINE
 Kuupäev:
 GMT aeg:
 Asukoht:
 PARDAL OLEV KOGUPÜÜK GABONI MAJANDUSVÖÖNDIST LAHKUMISEL
 Kulduim-tuun (YFT)
 00 kg
 Vööttuun (SKJ)
 00 kg
 Suursilm-tuun (BET)
 00 kg
 Makrelltuunid (FRI)
 00 kg
 Tuunilaadsed tuunid (LTA)
 00 kg
 Muu (täpsustada)
 00 kg
 KOKKU
 00 kg
 GABONI MAJANDUSVÖÖNDIS PÜÜTUD SAAK
 Kulduim-tuun (YFT)
 00 kg
 Vööttuun (SKJ)
 00 kg
 Suursilm-tuun (BET)
 00 kg
 Makrelltuunid (FRI)
 00 kg
 Tuunilaadsed tuunid (LTA)
 00 kg
 Muu (täpsustada)
 KOKKU
 00 kg
 Märkida juhupüük laeva pardal väljumise ajal
 Haid
 00 kg
 Railised
 00 kg
 KOKKU
 00 kg
 Lugupidamisega
 KAPTEN (laeva nimi ja pitser)
 9. liide. VMS-edastuste vorming
 UN/FLUXi vorming: asukohateadetes esitatavad kohustuslikud andmed
 Andmed
 Märkused
 Adressaat
 Teate andmed: saajariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Märkus: osa FLUX TLi ümbrikust
 Kellelt
 Teate andmed – saatjariigi kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Sõnumi kordumatu tunnus
 UUID vastavalt IETF määratletud RFC 4122-le
 Andmete edastamise kuupäev ja kellaaeg
 Teate koostamise kuupäev ja kellaaeg UTC vormingus vastavalt ISO standardile 8601 ning vormingus AAAA.KK.PP – hh:mm:ss [.000000]Z
 1
 Lipuriik
 Sõnumi andmed – lipuriigi lipp, kolmetäheline ISO-kood (ISO-3166)
 Sõnumi liik
 Sõnumi andmed – sõnumi liik
 Tuleb kasutada järgmisi koode:
 ENTRY: esimene registreeritud asukoht pärast kalastusvööndisse sisenemist
 EXIT: esimene sõnum, mis registreeritakse pärast kalastusvööndist lahkumist
 POS: kalastusvööndis edastatud asukohad
 MANUAL: käsitsi edastatavad asukohad vastavalt satelliitsidel põhinevale laevaseiresüsteemile, C jao punkt 3
 Raadiokutsung
 Laeva andmed – laeva rahvusvaheline raadiokutsung (IRCS)
 Lepinguosalise laevastikuregistri sisenumber
 Laeva andmed – lepinguosalise laeva kordumatu tunnus
 Pardanumber
 Laeva andmed – laeva küljele kantud number (ISO 8859.1)
 Laiuskraad
 Laeva asukoha andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)
 Väärtus on positiivne ekvaatorist põhja pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne ekvaatorist lõuna pool olevate asukohtade puhul.
 Pikkuskraad
 Laeva asukoha andmed – asukoht kraadides ja kümnendkraadides DD.ddd (WGS-84)
 Väärtus on positiivne Greenwichi meridiaanist ida pool olevate asukohtade puhul; väärtus on negatiivne Greenwichi meridiaanist lääne pool olevate asukohtade puhul.
 Kurss
 Laeva sõidusuund 360° skaalal
 Kiirus
 Laeva kiirus sõlmedes
 Kuupäev ja kellaaeg
 Laeva asukoha teave – asukoha registreerimise kuupäev ja kellaaeg (UTC) ISO 8601 vormingus AAAA-KK-PPThh:mm:ss [.000000] Z
 2
 Andmed edastatakse vormingus UN/FLUX vastavalt rakendusdokumendile, mille Euroopa Komisjon esitab enne käesoleva protokolli kohaldamise kuupäeva.
 10. liide. Kvalifikatsioon, mis on nõutav Gaboni meremeeste töölevõtmiseks liidu seinerite pardale
 Gaboni ametiasutused tagavad, et liidu laevadele tööle võetavad isikud vastavad järgmistele nõuetele:
 1.meremeeste vanuse alammäär on 18 aastat;
 2.meremeestel on kehtiv tervisetõend, mis tõendab, et nende tervis on korras nende ülesannete täitmiseks merel. Selle tõendi väljastab nõuetekohaselt kvalifitseeritud arst;
 3.meremehed on teinud vaktsineerimised, mida on piirkonnas vaja ennetusliku tervisekaitse eesmärgil, ja need on kehtivad;
 4.meremeestel on meremeeste väljaõppe, diplomeerimise ja vahiteenistuse aluste rahvusvahelise konventsiooni kohane kvalifikatsioon (International convention on Standards of Training Certification and Watch Keeping for seafarers STCW) ning nad on läbinud ohutusalase aluskoolituse, mis hõlmab järgmist:
 (a)enesepäästevõtted ja isiklik ohutus;
 (b)tule tõrjumine ja tulekahjude vältimine;
 (c)esmaabi alusõpe;
 (d)isiklik turvalisus ja sotsiaalne vastutus ning
 (e)merereostuse vältimine.
 5.Meremeeste teadmised ja oskused:
 (a)merendusmõisted ja -korraldused, mida kalalaevadel tavaliselt kasutatakse;
 (b)kalapüügiga seotud ohud;
 (c)kalalaevade töötingimused ja võimalikud ohud;
 (d)seinnoodapüügi vahendid ja nende kasutamine;
 (e)laeva stabiilsus ja meresõidukõlblikkus;
 (f)sildumine, sildumistrosside käsitsemine ja nende vastav kasutamine.
 II LISA
 ÜHISKOMISJONIS VASTU VÕETAVATE PROTOKOLLI MUUDATUSTE HEAKSKIITMISE MENETLUS
 Kui ühiskomisjonil palutakse vastu võtta protokolli muudatused vastavalt Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandusalase partnerluslepingu rakendusprotokolli artikli 19 lõikele 5 ning komisjonil on õigus kiita kavandatud muudatused liidu nimel heaks järgmistel tingimustel:
 1)
 komisjon tagab, et liidu nimel heakskiitmine:
 a)
 on kooskõlas ühise kalanduspoliitika eesmärkidega;
 b)
 on kooskõlas piirkondlike kalandusorganisatsioonide vastuvõetud asjaomaste õigusnormidega ja et selle puhul võetakse arvesse rannikuriikide ühist haldamist;
 c)
 selle puhul võetakse arvesse komisjonile saadetud uusimat statistilist, bioloogilist ja muud asjaomast teavet;
 2)
 enne kui komisjon kavandatud muudatused liidu nimel heaks kiidab, esitab komisjon need nõukogule piisavalt vara enne asjaomase ühiskomisjoni koosolekut;
 3)
 kavandatud muudatuste vastavust käesoleva lisa punktis 1 sätestatud kriteeriumidele hindab nõukogu;
 4)
 kui Euroopa Liidu lepingu artikli 16 lõike 4 kohasele blokeerivale vähemusele vastav arv liikmesriike ei väljenda nõukogus vastuseisu kavandatavatele muudatustele, kiidab komisjon need liidu nimel heaks. Kui blokeeriv vähemus on koos, lükkab komisjon kavandatud muudatused liidu nimel tagasi;
 5)
 kui ühiskomisjon järgmistel koosolekutel, sealhulgas kohapeal, on võimatu kokkuleppele jõuda, suunatakse küsimus punktides 2–4 sätestatud korras uuesti nõukogule, et liidu seisukohas võetaks arvesse uusi asjaolusid;
 6)
 komisjonil palutakse võtta õigel ajal ühiskomisjoni otsuse suhtes kõik vajalikud järelmeetmed, sealhulgas vajaduse korral asjaomase otsuse avaldamine Euroopa Liidu Teatajas ja selle otsuse rakendamiseks vajalike ettepanekute esitamine.
 Muudes küsimustes, mis ei puuduta protokolli muudatusi, määratakse vastavalt Gaboni Vabariigi ja Euroopa Ühenduse vahelise kalandussektorit käsitleva partnerluslepingu rakendusprotokolli artikli 19 lõikele 5 liidu poolt ühiskomisjonis võetav seisukoht kindlaks kooskõlas aluslepingute ja väljakujunenud töökorraldusega.
 (1)
 AAAA = aasta; KK = kuu (kahe numbriga); PP = kuupäev (kahe numbriga); T = kellaaeg; H24 = tunnid (kahe numbriga, kasutades 24tunni süsteemi); MI = minutid (kahe numbriga); SS = sekundid (kahe numbriga); [.000000] = sekundi murdosad ilma nurksulgudeta; Z = ajavöönd (UTC).
 (2)
 AAAA = aasta; KK = kuu, sh 0 alguses, kui kuu number on alla 10; PP = kuupäev (kahe numbriga); T = kellaaeg; H24 = tunnid (kahe numbriga, kasutades 24tunni süsteemi); MI = minutid (kahe numbriga); SS = sekundid (kahe numbriga); [.000000] = sekundi murdosad ilma nurksulgudeta; Z = ajavöönd (UTC).