text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 29.4.2016.
 COM(2016) 238 final
 2016/0127(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 •Razlozi i ciljevi prijedloga
 Kontaktna skupina visoke razine (dalje u tekstu: „HLCG”), koju čine viši dužnosnici Komisije, predstavnici Predsjedništva Vijeća te Ministarstva pravosuđa, domovinske sigurnosti i vanjskih poslova SAD-a, osnovana je u studenome 2006. u cilju pronalaska načina za bolju i učinkovitiju suradnju EU-a i SAD-a u pogledu razmjene informacija u području kaznenog progona, osiguravajući pritom zaštitu osobnih podataka i privatnosti. Zaključak završnog izvješća HLCG-a iz listopada 2009.
 1
 bio je da bi međunarodni sporazum koji bi obvezivao i EU i SAD na primjenu usuglašenih zajedničkih načela zaštite podataka za transatlantske prijenose podataka u području kaznenog progona bio najbolje rješenje: njime bi se omogućilo utvrđivanje osnove za učinkovitu zaštitu privatnosti i osobnih podataka koja bi se primjenjivala na sve razmjene informacija u području kaznenog progona te bi se osigurala najviša razina pravne sigurnosti.
 Vijeće je 3. prosinca 2010. donijelo odluku kojom Komisiju ovlašćuje za otvaranje pregovora o sporazumu između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o zaštiti osobnih podataka prenesenih i obrađenih u svrhu sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela, uključujući terorizam, u okviru policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima (dalje u tekstu „Krovni sporazum”)
 2
 .
 Komisija je započela pregovore 28. ožujka 2011. Dana 8. rujna 2015. stranke su parafirale tekst.
 Krovnim sporazumom se (prvi put) uspostavlja sveobuhvatan okvir načela i mjera zaštite podataka koji se odnosi na prijenos osobnih informacija
 3
 između SAD-a, s jedne strane, i EU-a ili njegovih država članica, s druge strane, u svrhe kaznenog progona. Dvostruki je cilj osigurati visoku razinu zaštite podataka i pritom ojačati suradnju između stranaka. Iako on sam po sebi nije pravna osnova za prijenos osobnih informacija SAD-u, Krovnim se sporazumom, prema potrebi, dopunjuju mjere zaštite podataka u postojećim i budućim sporazumima o prijenosu podatka ili nacionalnim odredbama kojima se odobravaju ti prijenosi.
 To predstavlja znatan napredak u odnosu na trenutačno stanje u kojem se osobne informacije prenose preko Atlantika na temelju pravnih instrumenata (međunarodnih sporazuma ili nacionalnih zakona) koji općenito ne sadržavaju ili sadržavaju samo slabe odredbe o zaštiti podataka.
 •
 Dosljednost s postojećim odredbama politike u određenom području
 Krovnim sporazumom poboljšat će se zaštita svih osobnih podataka osoba iz EU-a čiji se podaci obrađuju prilikom njihove razmjene s SAD-om u svrhe kaznenog progona. Uspostavom sveobuhvatnog okvira jamstava u području zaštite podataka, Sporazumom će se dopuniti postojeći sporazumi (bilateralni sporazumi između SAD-a i država članica te sporazumi između SAD-a i EU-a) na temelju kojih se osobni podaci šalju SAD-u u svrhe kaznenog progona, ako i u mjeri u kojoj u njima nedostaje odgovarajuća razina zaštite i zaštitnih mjera.
 Nadalje, Sporazumom će se omogućiti tzv. „sigurnosna mreža” za buduće sporazume između EU-a ili njegovih država članica i SAD-a kao minimalna razina zaštite. Riječ je o važnom jamstvu za budućnost i velikoj promjeni u odnosu na trenutačno stanje u kojem se za svaki novi sporazum mora ponovno pregovarati o zaštitnim mjerama, zaštiti i pravima.
 Krovni sporazum donijet će važnu dodanu vrijednost u smislu povećanja razine zaštite osoba iz EU-a čiji se podaci obrađuju, u skladu sa zahtjevima primarnog i sekundarnog zakonodavstva EU-a. Njime će se prvi put uvesti instrument za zaštitu podataka koji na sveobuhvatan i dosljedan način obuhvaća sve prijenose podataka u određenom području (tj. transatlantske razmjene podataka u području policijske i pravosudne suradnje u kaznenim stvarima). Štoviše, Krovnim sporazumom potkrijepit će se u transatlantskom kontekstu opći zahtjevi u pogledu međunarodnih prijenosa podataka utvrđeni u budućoj Direktivi o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka (dalje u tekstu: „Direktiva o policiji”)
 4
 donesenoj 14. travnja 2016. S obzirom na prethodno navedeno, Krovnim sporazumom postavlja se i važan presedan za moguće slične sporazume s drugim međunarodnim partnerima.
 •Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Krovni sporazum trebao bi imati važan utjecaj na policijsku suradnju i suradnju u području kaznenog progona sa Sjedinjenim Američkim Državama. Uspostavom zajedničkog i sveobuhvatnog okvira pravila i jamstava u području zaštite podataka, sporazumom će se omogućiti djelotvornija suradnja EU-u ili njegovih država članica, s jedne strane, i tijela kaznenog progona SAD-a, s druge strane. Osim toga, njime će se osigurati da svi postojeći sporazumi sadržavaju sve potrebne zaštite. Time će se omogućiti nastavak suradnje u području kaznenog progona i osigurati veća pravna sigurnost pri prijenosima. Sporazumom će se također olakšati sklapanje budućih sporazuma o prijenosu podataka s SAD-om u području kaznenog progona jer će mjere zaštite podataka biti dogovorene i o njima se neće morati iznova pregovarati. Konačno, utvrđivanje zajedničkih standarda u tom značajnom, ali složenom području suradnje važno je postignuće kojim se može znatno pridonijeti vraćanju povjerenja u transatlantski protok podataka.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Pravna je osnova ovog prijedloga članak 16. UFEU-a u vezi s člankom 218. stavkom 5. UFEU-a.
 •Supsidijarnost
 Krovni je sporazum u isključivoj nadležnosti EU-a u skladu s člankom 3. stavkom 2. UFEU-a. Stoga se ne primjenjuje načelo supsidijarnosti.
 •Proporcionalnost
 Krovnim sporazumom predviđaju se jamstva u području zaštite podataka u skladu s pregovaračkim smjernicama Vijeća. Ona se smatraju elementima potrebnima za osiguravanje tražene razine zaštite prilikom prijenosa osobnih podataka trećoj zemlji, prema Povelji o temeljnim pravima i pravnoj stečevini EU-a koja se stalno razvija. Ni znatno manji niz jamstava ni instrument s manje obvezujućom snagom ne bi se mogli smatrati dovoljnima za osiguravanje takve razine zaštite. Stoga, prijedlog ne prelazi ono što je potrebno za postizanje cilja uspostave okvira za zaštitu osobnih podataka pri njihovu prijenosu između Sjedinjenih Američkih Država, s jedne strane, i Europske unije ili njezinih država članica, s druge strane, u kontekstu kaznenog progona.
 •Odabir instrumenta
 Uspostava obvezujućeg okvira za zaštitu osobnih podataka, kojim će se dopuniti postojeći sporazumi i koji će predstavljati osnovu za buduće sporazume, može se osigurati jedino sklapanjem međunarodnog sporazuma između EU-a i SAD-a.
 Nadalje, kao što je istaknuto u izvješću HLCG-a iz listopada 2009., međunarodnim se sporazumom osigurava najviša razina pravne sigurnosti.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 •Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Nije primjenjivo.
 •Savjetovanja s dionicima
 Komisija je redovito usmenim i pisanim putem izvješćivala imenovani posebni odbor Vijeća o napretku pregovora. Europski parlament redovito se usmenim i pisanim putem izvješćivalo putem njegova Odbora za građanske slobode, pravosuđe i unutarnje poslove (LIBE).
 •Prikupljanje i primjena stručnih znanja
 Inicijativom se provode pregovaračke smjernice Vijeća od 3. prosinca 2010.
 •Procjena učinka
 Nije bila potrebna procjena učinka. Predloženi sporazum u skladu je s pregovaračkim smjernicama Vijeća.
 •Primjerenost propisa i pojednostavljivanje
 Nije primjenjivo.
 •Temeljna prava
 Odredbama Krovnog sporazuma želi se zaštiti temeljno pravo na zaštitu osobnih podataka i pravo na učinkovit pravni lijek i pravično suđenje, koji su ugrađeni u članak 8. i članak 47. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Predloženi sporazum nema utjecaja na proračun.
 5.OSTALI DIJELOVI
 •Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Provedba u državama članicama bit će potrebna, ali se ne očekuju znatne izmjene zakona jer materijalne odredbe Krovnog sporazuma u velikoj mjeri odražavaju pravila koja su već primjenjiva na EU i nacionalna tijela u skladu s europskim i/ili nacionalnim propisima.
 •Detaljno obrazloženje posebnih odredbi prijedloga
 Krovnim je sporazumom, u skladu s pregovaračkim smjernicama Vijeća, obuhvaćeno pet kategorija odredbi: i. horizontalne odredbe; ii. načela i mjere zaštite podataka; iii. osobna prava; iv. aspekti povezani s primjenom Sporazuma i nadzorom i v. završne odredbe.
 i.
 Horizontalne odredbe
 i. Svrha Sporazuma (članak 1.)
 Kako bi se ostvarila svrha sporazuma (tj. osigurala visoka razina zaštite osobnih informacija i poboljšala suradnja u području kaznenog progona), Krovnim se sporazumom uspostavlja okvir za zaštitu osobnih informacija pri njihovu prijenosu između SAD-a, s jedne strane, i EU-a ili njegovih država članica, s druge strane, radi sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela, uključujući terorizam. Upućivanjem na pojmove „sprečavanje, otkrivanje, istraga i progon kaznenih djela” (dalje u tekstu zajedno: „kazneni progon”) osigurava se usklađenost ovog sporazuma sa strukturom postojeće i buduće pravne stečevine EU-a u području zaštite podataka (posebno razlikovanje između Uredbe o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka („Opća uredba o zaštiti podataka”
 5
 ) i „Direktive o policiji” u pogledu njihova područja primjene).
 Navodeći da Krovni sporazum sam po sebi nije pravna osnova za prijenos osobnih informacija te da je (zasebna) pravna osnova uvijek potrebna, iz članka 1. također je jasno da je Krovni sporazum izvorni sporazum o temeljnom pravu kojim se utvrđuje niz zaštita i zaštitnih mjera koje se primjenjuju na te prijenose.
 ii. Definicije (članak 2.)
 Ključni pojmovi Krovnog sporazuma definirani su u članku 2. Definicije pojmova „osobne informacije”, „obrada osobnih informacija”, „stranke”, „država članica” i „nadležno tijelo” u znatnoj su mjeri u skladu s definicijama tih pojmova iz ostalih sporazuma između EU-a i SAD-a i/ili iz pravne stečevine EU-a u području zaštite podataka.
 iii. Područje primjene Sporazuma (članak 3.)
 Područje primjene Krovnog sporazuma definirano je u članku 3. tog Sporazuma. Njime će se osigurati da se zaštita i zaštitne mjere predviđene Krovnim sporazumom primjenjuju na sve razmjene podataka koje se odvijaju u okviru transatlantske suradnje tijela za provođenje zakona u kaznenim stvarima. To uključuje prijenose na temelju nacionalnih zakona, sporazuma između EU-a i SAD-a (npr. Ugovor o uzajamnoj pravnoj pomoći između EU-a i SAD-a), sporazuma između država članica i SAD-a (npr. ugovori o uzajamnoj pravnoj pomoći, sporazumi o jačanju suradnje u sprečavanju i suzbijanju teških kaznenih djela, sporazumi ili dogovori o informacijama o provjeri terorista) te posebnih sporazuma kojima se predviđa prijenos osobnih podataka od strane privatnih subjekata u svrhe kaznenog progona (npr. na temelju Sporazuma o Zapisniku imena putnika između EU-a i SAD-a
 6
 i Sporazuma o programu za praćenje financiranja terorističkih djelatnosti
 7
 ). Područje primjene utvrđeno je na „osnovi prijenosa podataka”, tj. njime su u načelu obuhvaćeni svi prijenosi podataka u svrhe kaznenog progona između EU-a i SAD-a bez obzira na državljanstvo ili prebivalište osobe čiji se podaci obrađuju.
 Krovnim sporazumom neće biti obuhvaćeni prijenosi osobnih podataka (ili drugi oblici suradnje) između tijela SAD-a i država članica nadležnih za zaštitu nacionalne sigurnosti.
 iv. Zabrana diskriminacije (članak 4.)
 Člankom 4. predviđeno je da će svaka stranka provoditi Krovni sporazum bez proizvoljne ili neopravdane diskriminacije između vlastitih državljana i državljana druge stranke.
 Tim se člankom dopunjuju i jačaju druge odredbe Sporazuma (posebno članci kojima se pojedincima omogućuju zaštitne mjere kao što su pristup, ispravci i upravna zaštita, vidjeti u nastavku) jer se njime osigurava da će se prilikom praktične provedbe tih odredbi od strane američkih tijela prema građanima EU-a postupati jednako kao i prema građanima SAD-a.
 v. Učinak Sporazuma (članak 5.)
 U odnosu na postojeće sporazume između EU-a/država članica i SAD-a, oni će prema potrebi biti dopunjeni Krovnim sporazumom, ako i u mjeri u kojoj u njima nedostaju potrebne mjere zaštite podataka
 8
 .
 Učinkovita provedba Krovnog sporazuma (osobito njegovih članaka koji se odnose na osobna prava) potiče pretpostavku usklađenosti s primjenjivim međunarodnim pravilima o prijenosu podataka. To nije ni automatska ni opća pretpostavka te se, kao i sve pretpostavke, može odbaciti. Nije riječ o automatskoj pretpostavci jer primjena izričito ovisi o učinkovitoj provedbi Krovnog sporazuma u SAD-u, a posebno o učinkovitoj provedbi članaka o pravima pojedinaca (naročito pristupu, ispravcima, upravnoj i sudskoj zaštiti), što je jasno objašnjeno u članku 5. stavku 2. Nije riječ ni o općoj pretpostavci: s obzirom na to da Krovni sporazum nije „neovisni” instrument za prijenose, takva se pretpostavka nužno primjenjuje na pojedinačnoj osnovi, tj. procjenom omogućuje li se kombinacijom Krovnog sporazuma i posebne pravne osnove za prijenos razina zaštite u skladu s pravilima EU-a o zaštiti podataka. . Drugim riječima, za razliku od zaključka o primjerenosti, ovom se odredbom ne predviđa priznavanje „u cijelosti” razine zaštite omogućene u SAD-u, kao ni opće odobrenje za prijenose.
 ii.
 Načela i mjere zaštite podataka
 Članci opisani u nastavku obuhvaćaju važna načela kojima se uređuju obrada osobnih podataka te ključne zaštitne mjere i ograničenja.
 i. Ograničenja svrhe i upotrebe (članak 6.)
 U skladu s Poveljom EU-a o temeljnim pravima i pravnom stečevinom EU-a, člankom 6. na sve se prijenose osobnih podataka obuhvaćene Krovnim sporazumom primjenjuje načelo ograničenja svrhe, bilo da je riječ o prijenosima koji se odnose na posebne slučajeve ili onima kada su SAD i EU/njegove države članice sklopili sporazum kojim se odobravaju prijenosi velikih količina osobnih podataka. Obrada (koja uključuje prijenose) može se obavljati samo za izričite i zakonite svrhe u okviru Krovnog sporazuma, tj. sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela, uključujući terorizam.
 Nadalje, daljnja obrada osobnih informacija koju obavljaju druga (pravosudna, regulatorna ili upravna) tijela različita od onih koja su u jednoj od stranaka prva primila podatke dopuštena je uz uvjet da je u skladu sa svrhama u koje su podaci prvotno preneseni te da to drugo tijelo postupa u skladu s ostalim odredbama Krovnog sporazuma.
 Nadležno tijelo koje prenosi podatke može odrediti i dodatne uvjete (npr. u pogledu upotrebe podataka) u posebnim slučajevima.
 Konačno, osobne informacije obrađuju se samo ako su „neposredno povezane sa svrhom obrade i ako nisu prekomjerne ili preopsežne u odnosu na svrhe obrade”.
 Članak 6. ključna je odredba Sporazuma. Njime se osigurava primjena zaštitnih mjera na cijeli „ciklus trajanja” određenog skupa podataka od prvotnog prijenosa iz EU-a do njegove obrade od strane nadležnog tijela SAD-a i obratno, uključujući i njegovo moguće daljnje slanje ili obradu od strane drugog nadležnog tijela SAD-a ili, ako je riječ o prijenosu podataka iz SAD-a nadležnom tijelu EU-a ili jedne ili više njegovih država članica, njegovo moguće daljnje slanje ili obradu od strane drugog nadležnog tijela EU-a ili države članice.
 ii. Daljnji prijenos (članak 7.)
 Ograničenja daljnjeg prijenosa utvrđena u članku 7. podrazumijevaju da ako nadležno tijelo SAD-a namjerava dalje prenositi podatke dobivene od EU-a ili jedne od njegovih država članica trećoj zemlji/međunarodnoj organizaciji za koju sporazum nije obvezujuć, ono će najprije morati ishoditi pristanak tijela kaznenog progona iz EU-u koje je prvotno prenijelo te podatke Sjedinjenim Američkim Državama. To se pravilo primjenjuje i ako nadležno tijelo EU-a ili jedne od njegovih država članica namjerava dalje prenositi podatke dobivene od SAD-a trećim zemljama ili međunarodnoj organizaciji.
 Pri odlučivanju o davanju pristanka, nadležno tijelo koje je prvotno prenijelo podatke morat će uzeti u obzir sve relevantne čimbenike, uključujući svrhu u koju su podaci prvotno preneseni te osigurava li treća zemlja ili međunarodna organizacija odgovarajuću razinu zaštite osobnih informacija. Ono također može postaviti određene uvjete za prijenos.
 Međutim, u pogledu članaka o ograničenju svrhe (vidjeti čl. 6. iznad), razdoblju čuvanja (vidjeti čl. 12. u nastavku) i osjetljivih podataka (vidjeti čl. 13. u nastavku), ovim se člankom izričito uzima u obzir posebna osjetljivost prijenosa velikih količina podataka o osobama koje nisu osumnjičene (npr. podataka iz Zapisnika imena putnika o svim putnicima na letu, neovisno o nekoj posebnoj sumnji) na način da se njime zahtijeva da se svaki daljnji prijenos osobnih informacija „osim u vezi s posebnim slučajevima” može obaviti samo pod posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumu kojima se osigurava odgovarajuće obrazloženje za daljnji prijenos.
 Daljnji prijenosi podataka drugoj državi unutar EU-a (npr. francuska policija razmjenjuje s njemačkom policijom informacije koje je dobila od američkog FBI-ja) također su obuhvaćeni ovim člankom (stavak 4.), osiguravajući tako da ako je prema primjenjivim pravilima za te prijenose potreban prethodni pristanak, nadležno tijelo koje je prvotno poslalo informacije (npr. američki FBI) neće moći odbiti dati pristanak ili odrediti uvjete na temelju zaštite podataka (jer Krovni sporazum obvezuje sva uključena nadležna tijela).
 iii. Kvaliteta i cjelovitost informacija (članak 8.)
 Stranke će poduzeti razumne korake kako bi osigurale da se održi točnost, relevantnost, ažurnost i cjelovitost prenesenih osobnih podataka koji su potrebni i primjereni za zakonitu obradu informacija. Ako nadležno tijelo koje prima ili prenosi podatke dozna da postoje velike sumnje u pogledu relevantnosti, ažurnosti, potpunosti ili točnosti primljenih ili prenesenih osobnih podataka, o tome će ako je moguće obavijestiti tijelo koje prenosi ili prima podatke.
 iv. Sigurnost informacija (članak 9.) i Prijava incidenta u vezi sa sigurnošću informacija (članak 10.)
 Tim se člancima pridonosi osiguravanju visoke razine sigurnosti osobnih podataka koje razmjenjuju stranke Krovnog sporazuma.
 Prvo, u skladu s člankom 9. stranke će uspostaviti odgovarajuće tehničke, sigurnosne i organizacijske mjere za zaštitu osobnih informacija od slučajnog ili nezakonitog uništavanja, slučajnog gubitka, neovlaštenog otkrivanja, izmjene, pristupa ili nekog drugog oblika obrade. Te će mjere podrazumijevati i to da je pristup osobnim podacima odobren samo ovlaštenom osoblju.
 Drugo, u skladu s člankom 10. u slučaju sigurnosnog incidenta u kojem postoji velik rizik od nastanka štete poduzimaju se odgovarajuće mjere radi ublažavanja štete, uključujući obavještavanje nadležnog tijela koje prenosi podatke, i ako je to potrebno s obzirom na okolnosti incidenta, pojedinca. Iznimke od obveze obavješćivanja iscrpno su navedene u odredbi i odgovaraju razumnim ograničenjima (npr. nacionalna sigurnost).
 v. Vođenje evidencije (članak 11.)
 Stranke uspostavljaju učinkovite metode (poput zapisa) za dokazivanje zakonitosti obrade i korištenja osobnih informacija.
 Taj zahtjev predstavlja važnu zaštitnu mjeru za pojedince jer se njime tijela kaznenog progona obvezuje da dokažu da se određeni postupak obrade podataka provodio u skladu sa zakonom. Obveza dokumentiranja postupaka obrade podataka podrazumijeva da će postojati „trag” u slučaju nezakonite obrade. Time bi se trebalo olakšati rješavanje, ali i podnošenje pritužbi u vezi sa zakonitošću postupaka obrade.
 vi. Razdoblje čuvanja podataka (članak 12.)
 Obrada podataka podlijegat će posebnim razdobljima čuvanja kako bi se osiguralo da se podaci ne čuvaju dulje nego što je nužno i prikladno. Kako bi se odredilo trajanje tih razdoblja čuvanja morat će se uzeti u obzir niz elemenata, posebno svrha obrade ili upotrebe, priroda podataka i utjecaj na prava i interese osoba čiji se podaci obrađuju.
 Također je određeno da ako stranke sklope sporazum o prijenosu „velike količine podataka” takav sporazum mora sadržavati posebnu odredbu o primjenjivom razdoblju čuvanja. Prema toj odredbi stranke prihvaćaju načelo da ti sporazumi o prijenosu velike količine podataka sadržavaju određeno razdoblje čuvanja, o kojem se stoga neće morati ponovno pregovarati.
 Razdoblja čuvanja podlijegat će periodičnim preispitivanjima kako bi se utvrdilo je li zbog promijenjenih okolnosti potrebna izmjena primjenjivog razdoblja.
 Kako bi se osigurala transparentnost, razdoblja čuvanja morat će se objaviti ili na neki drugi način učiniti dostupnima javnosti.
 vii.
 Posebne kategorije podataka (članak 13.)
 Obrada osobnih podataka koji otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja ili vjerska ili druga uvjerenja, članstvo u sindikatu ili osobnih informacija o zdravstvenom stanju ili seksualnom životu vrši se samo ako postoje odgovarajuće zaštitne mjere u skladu sa zakonom (npr. prikrivanje informacija nakon što je dosegnuta svrha u koju su podaci obrađeni ili traženje odobrenja nadzornog tijela za pristup informacijama).
 U sporazumima kojima se omogućuje ‚prijenos velike količine” osobnih podataka morat će biti dodatno definirane norme i uvjeti pod kojima se posebne kategorije podataka mogu obrađivati.
 Odredbe o posebnim kategorijama podataka usklađene su sa zahtjevom da je obrada izravno povezana i da nije preopsežna u skladu s člankom 6. o ograničenjima svrhe i upotrebe.
 viii. Automatizirano donošenje odluka (članak 15.)
 Obrada podataka koja može rezultirati odlukama koje imaju negativne posljedice za pojedinca (npr. u kontekstu profiliranja) ne smije se temeljiti isključivo na automatiziranoj obradi osobnih informacija, osim ako je to dopušteno nacionalnim zakonodavstvom i uz uvjet da postoje odgovarajuće zaštitne mjere, uključujući mogućnost ljudske intervencije.
 ix. Transparentnost (članak 20.)
 Pojedinci imaju pravo dobiti informacije (putem općih ili pojedinačnih obavijesti i podložno „razumnim ograničenjima”) o svrsi obrade i mogućoj daljnjoj upotrebi njihovih osobnih podataka, zakonima ili propisima u skladu s kojima se obrada odvija, identitetu trećih osoba kojima se njihove osobne informacije mogu otkriti te o pristupu, ispravcima ili dostupnim mehanizmima zaštite.
 Podizanjem svijesti pojedinaca o tome tko i zašto obrađuje njihove podatke pridonosi se mogućnosti da pojedinci ostvaruju svoja prava na pristup, ispravke ili zaštitu (vidjeti čl. 16. – 19. u nastavku).
 iii.
 Osobna prava
 Ta su prava od posebne važnosti za zaštitu osoba čiji se podaci obrađuju, a koje će prvi put moći iskoristiti prava opće primjene za sve transatlantske prijenose osobnih podataka u području kaznenog progona.
 i. Pristup i ispravci (članak 16. i članak 17.)
 Pravo pristupa omogućuje svim pojedincima da zatraže i dobiju pristup svojim osobnim podacima. Razlozi za ograničavanje pristupa iscrpno su navedeni i odgovaraju razumnim ograničenjima (npr. zaštita nacionalne sigurnosti, izbjegavanje ometanja istrage ili progona kaznenih djela, zaštita prava i sloboda drugih). Prekomjerni troškovi ne mogu se odrediti kao uvjet za pristup podacima pojedinca.
 Pravo na ispravke omogućuje svim pojedincima da zatraže ispravak svojih osobnih podataka ako su oni netočni ili su na neodgovarajući način obrađeni. To može uključivati dopune, brisanje, blokiranje ili druge mjere ili metode uklanjanja netočnosti ili neprimjerene obrade.
 Ako nadležno tijelo države koja prima podatke zaključi, nakon što je pojedinac uputio zahtjev te nakon obavijesti pružatelja osobnih informacija ili njegove samostalne istrage, da su informacije netočne ili da su neprimjereno obrađene, ono će poduzeti mjere dopune, brisanja, blokiranja ili ostale mjere ispravka.
 Ako je to dopušteno nacionalnim zakonodavstvom, svaka osoba ima pravo dopustiti nadzornom tijelu (tj. nacionalnom nadležnom tijelu za zaštitu podataka za osobu iz EU-a čiji se podaci obrađuju) da zatraži pristup ili ispravak u njegovo ime. Ta mogućnost neizravnog ostvarenja prava posredstvom nadležnog tijela i u okviru poznatog pravnog sustava trebala bi konkretno pomoći osobama čiji se podaci obrađuju kada pokušavaju ostvariti svoja prava.
 Ako se zahtjev za pristup ili ispravak odbije ili ograniči, nadležno tijelo kojem je podnesen zahtjev pojedincu (ili njegovom ovlaštenom zastupniku) daje odgovor u kojem se navode razlozi za odbijanje ili ograničavanje pristupa ili ispravka. Obvezom da se pojedincu omogući odgovor s obrazloženjem želi se omogućiti i olakšati ostvarivanje njegova prava na upravnu i sudske zaštitu u slučaju da dotično tijelo kaznenog progona odbije ili ograniči pristup/ispravak.
 ii.) Upravna zaštita (članak 18.)
 Ako se pojedinac ne slaže s ishodom zahtjeva za pristup/ispravak osobnih podataka, imat će pravo zatražiti upravnu zaštitu. U odnosu na pristup i ispravke, kako bi se olakšalo učinkovito ostvarivanje tog prava, dotična osoba čiji se podaci obrađuju ima pravo ovlastiti nadzorno tijelo (tj. nacionalno tijelo za zaštitu podataka za osobu iz EU-a čiji se podaci obrađuju) ili drugog zastupnika, ako je to dopušteno na temelju mjerodavnog nacionalnog zakonodavstva.
 Nadležno tijelo od kojeg se traži pomoć dostavit će dotičnoj osobi čiji se podaci obrađuju pisani odgovor u kojem se, prema potrebi, navode poduzete mjere za poboljšanje ili korektivne mjere.
 iii. Sudska zaštita (članak 19.)
 Građani svake stranke mogu zatražiti sudsku zaštitu u slučaju i. odbijanja pristupa, ii. odbijanja ispravka ili iii. nezakonitog otkrivanja od strane nadležnih tijela druge stranke.
 U SAD-u to se odražava u Zakonu o sudskoj zaštiti koji je predsjednik Obama potpisao 24. veljače 2016. Tim će se zakonom na građane „obuhvaćenih zemalja”
 9
 proširiti navedena tri temelja za sudsku zaštitu iz američkog Zakona o privatnosti iz 1974. koje trenutačno mogu primijeniti samo državljani SAD-a i osobe koje u SAD-u imaju prebivalište. U četvrtoj uvodnoj izjavi preambule Krovnog sporazuma jasno se navodi da će tim proširenjem biti obuhvaćeni i podaci razmijenjeni u skladu sa sporazumima kao što su Sporazum o Zapisniku imena putnika i Sporazum o programu za praćenje financiranja terorističkih djelatnosti. U kombinaciji s donošenjem Zakona o sudskoj zaštiti, člankom 19. znatno će se poboljšati sudska zaštita građana EU-a.
 Iako Zakon o sudskoj zaštiti sadržava određena ograničenja (on će se primjenjivati samo na podatke građana iz „obuhvaćenih zemalja” čije su podatke prenijela tijela kaznenog progona EU-a, što se odnosi posebno, ali ne isključivo, na podatke građana EU-a), člankom 19. Krovnog sporazuma rješava se dugo traženi zahtjev EU-a.
 Odredba odgovara političkim smjernicama predsjednika Junckera prema kojima „Sjedinjene Američke Države moraju [...] jamčiti da svi građani EU-a imaju pravo ostvarivati prava na zaštitu podataka na sudovima u SAD-u, bez obzira borave li na američkom tlu ili ne. Uklanjanje takve diskriminacije bit će ključno za obnavljanje povjerenja u transatlantskim odnosima”. Također, ona odgovara na Rezoluciju Europskog parlamenta od 12. ožujka 2014. o programu nadzora američke Nacionalne sigurnosne agencije (NSA) kojom je Parlament zatražio da se odmah nastave pregovori s SAD-om o „Krovnom sporazumu” kojim bi se „prava građana EU-a trebala dovesti u istu razinu s pravima građana SAD-a (...)„ te kojim bi se trebalo omogućiti „učinkovitu i izvršivu (...) pravosudnu zaštitu svim građanima EU-a u SAD-u bez ikakvog oblika diskriminacije”
 10
 .
 Člankom 19. stavkom 3. pojašnjava se da proširenje triju prethodno navedenih temelja za sudsku zaštitu ne dovodi u pitanje druge mogućnosti sudske zaštite koje su inače dostupne kad je riječ o obradi podataka (npr. u skladu s Zakonom o upravnom postupku, Zakonom o privatnosti u području elektroničkih komunikacija ili Zakonom o pravu na pristup informacijama). Te ostale pravne osnove za sudsku zaštitu na raspolaganju su svim osobama iz EU-a čiji se podaci obrađuju, a na koje se odnosi prijenos podataka u svrhe kaznenog progona, bez obzira na njihovo državljanstvo ili prebivalište.
 iv.
 Aspekti povezani s primjenom Krovnog sporazuma i nadzorom
 i. Odgovornost (članak 14.)
 Uvode se mjere za promicanje preuzimanja odgovornosti nadležnih tijela koja obrađuju osobne podatke obuhvaćene Krovnim sporazumom. Ako tijelo koje prima podatke razmjenjuje te podatke s drugim nadležnim tijelima, potonje treba obavijestiti o zaštitnim mjerama primjenjivima na temelju ovog Sporazuma te o mogućim dodatnim (ograničavajućim) uvjetima koji se odnose na prijenos u skladu s člankom 6. stavkom 3. (o ograničenjima svrhe i upotrebe). Za teške povrede predviđene su odgovarajuće i odvraćajuće kaznene, građanskopravne ili administrativne sankcije.
 Mjere za promicanje odgovornosti uključuju i, prema potrebi, prekid daljnjih prijenosa osobnih podataka subjektima stranaka koje nisu obuhvaćene Krovnim sporazumom, ako oni ne osiguravaju učinkovitu zaštitu osobnih informacija u kontekstu Sporazuma (te posebno odredbi o ograničenju svrhe i daljnjem prijenosu). Ta se odredba odnosi na situaciju ako je nadležno tijelo EU-a poslalo osobne podatke američkom federalnom nadležnom tijelu (tj. tijelu obuhvaćenom ovim Sporazumom) te su oni preneseni tijelu kaznenog progona u saveznoj državi. U skladu s ustavnim pravilima, mogućnost je SAD-a da obveže svoje savezne države na međunarodnoj razini ograničena
 11
 . Kako bi se osigurala trajna zaštita podataka prenesenih američkim federalnim agencijama i potom poslanih agencijama kaznenog progona u saveznim državama, ovim člankom i. obuhvaćaju se „druga nadležna tijela” stranaka (tj. nadležna tijela koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom poput nadležnih tijela američkih saveznih država); ii. utvrđuje se da ih je potrebno obavijesti o zaštitnim mjerama predviđenima Krovnim sporazumom i iii. omogućuje se da se prema potrebi, prijenosi tim nadležnim tijelima prekinu ako ona učinkovito ne štite osobne podatke u kontekstu svrhe Krovnog sporazuma i posebno njegovih članaka o ograničenju svrhe i daljnjim prijenosima.
 U cilju osiguravanja da nadležna tijela kaznenog progona budu odgovorna za poštovanje Krovnog sporazuma, ovaj članak iznimno je važan za uspostavu učinkovitog sustava progona i nadzora na temelju Sporazuma. Njime će se također olakšati podnošenje pritužbi pojedinaca u slučajevima povrede (i posljedična odgovornost javnih tijela).
 Nadalje, nadležna tijela EU-a moći će izraziti zabrinutost nadležnim tijelima SAD-a te od njih dobiti relevantne informacije o njihovu poštovanju obveza iz članka 14. (uključujući o mjerama poduzetima u tom pogledu). Također, u kontekstu zajedničkih preispitivanja (vidjeti čl. 23. u nastavku) posebna će se pozornost posvetiti učinkovitoj provedbi ovog članka.
 ii. Učinkovit nadzor (članak 21.)
 Stranke određuju jedno ili više javnih tijela koja vrše neovisne nadzorne funkcije i ovlasti, uključujući preispitivanje, istragu i intervencije. Ta tijela imaju ovlast prihvatiti pritužbe pojedinaca u vezi s mjerama za provedbu Krovnog sporazuma i djelovati u skladu s tim te pokrenuti kazneni progon ili disciplinski postupak u slučaju povrede propisa u vezi s ovim Sporazumom. Uzimajući u obzir posebnosti američkog sustava, skupina nadzornih tijela (uključujući službenike nadležne za zaštitu privatnosti, glavne inspektore, odbor za nadzor zaštite privatnosti i građanskih sloboda itd.) kumulativno će izvršavati funkcije nadzora koje tijela za zaštitu podataka obavljaju u EU-u.
 Ovim se člankom dopunjuju zaštitne mjere dostupne na temelju odredbi o pristupu, ispravcima i upravnoj zaštiti. Osobito, njime se pojedincima omogućuje podnošenje pritužbi neovisnim tijelima u vezi s tim kako je druga stranka provela Krovni sporazum.
 iii. Suradnja između nadzornih tijela (članak 22.)
 Nadzorna tijela surađivat će u cilju osiguravanja učinkovite provedbe Sporazuma i posebno u pogledu sustava neizravnog ostvarenja prava pojedinaca na pristup, ispravke i upravnu zaštitu (vidjeti čl. 16. – 18. iznad).
 Nadalje, uspostavit će se nacionalne kontaktne točke za pomoć pri određivanju nadzornog tijela kojem se potrebno obratiti u određenom slučaju. S obzirom na postojanje niza različitih nadzornih tijela u SAD-u, osnivanjem središnje „ulazne točke” za zahtjeve za pomoć i suradnju trebalo bi se pridonijeti učinkovitom rješavanju tih zahtjeva.
 iv. Zajedničko preispitivanje (članak 23.)
 Stranke će provoditi zajednička periodična preispitivanja provedbe i učinkovitosti Krovnog sporazuma te će se posebna pozornost posvetiti učinkovitoj provedbi članaka o pravima pojedinaca (pristup, ispravci, upravna i sudska zaštita), kao i pitanju prijenosa teritorijalnim jedinicama koje nisu obuhvaćene Sporazumom (tj. američkim saveznim državama). Prvo zajedničko preispitivanje obavit će se najkasnije tri godine nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma te će se nakon toga obavljati redovito.
 Delegacije stranaka sastojat će se od predstavnika tijela za zaštitu podataka i tijela kaznenog progona ili pravosudnih tijela, a rezultati zajedničkog preispitivanja bit će dostupni javnosti.
 v.
 Završne odredbe
 Krovni sporazum sadržava niz završnih odredbi o:
 obavješćivanju druge stranke o svim aktima koji bitno utječu na provedbu Sporazuma. SAD će posebno obavijestiti EU o svim mjerama povezanima s primjenom odredbi Zakona o sudskoj zaštiti (članak 24.);
 savjetovanju u slučaju sporova u vezi s tumačenjem ili primjenom Sporazuma (članak 25.);
 mogućnosti da jedna od stranaka suspendira Sporazum u slučaju bitne povrede Sporazuma od strane druge stranke (članak 26.);
 teritorijalnoj primjeni Sporazuma radi uzimanja u obzir posebnog statusa Ujedinjene Kraljevine, Irske i Danske (članak 27.);
 neograničenom trajanju Sporazuma (koje je opravdano prirodom Sporazuma kao okvira kojim se omogućuju zaštita i zaštitne mjere, ali i mogućnošću suspenzije i otkaza Sporazuma) (članak 28.);
 mogućnosti da svaka stranka otkaže Sporazum slanjem obavijesti drugoj stranci, uz pojašnjenje da će se osobne informacije prenesene prije otkaza nastaviti obrađivati u skladu s pravilima Krovnog sporazuma (članak 29. stavci 2. i 3.);
 stupanju na snagu Sporazuma prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji su stranke jedna drugu obavijestile o dovršetku svojih unutarnjih postupaka odobrenja (članak 29. stavak 1.);
 odredbi o jeziku (koja je neposredno iznad potpisa) u kojoj se navodi i. da će Sporazum biti potpisan na engleskom jeziku i sastavljen u EU-u na ostala 23 službena jezika; ii. mogućnost da se nakon potpisivanja tekst Sporazuma ovjeri na bilo kojem od ostalih službenih jezika EU-a razmjenom diplomatskih nota sa Sjedinjenim Američkim Državama; iii. da će u slučaju razlika među različitim jezičnim verzijama, verzija na engleskom jeziku imati prednost.
 2016/0127 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 16. u vezi s člankom 218. stavkom 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Dana 3. prosinca 2010. Vijeće je ovlastilo Komisiju da započne pregovore s vladom Sjedinjenih Američkih Država o sporazumu o zaštiti osobnih podataka pri prijenosu i obradi u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela, uključujući terorizam.
 (2)Pregovori s vladom Sjedinjenih Američkih Država završeni su i tekst Sporazuma parafiran je 8. rujna 2015.
 (3)Sporazumom se želi uspostaviti sveobuhvatni okvir načela i mjera zaštite podataka kada se osobne informacije prenose u svrhe kaznenog progona između SAD-a, s jedne strane, i EU-a ili njegovih država članica, s druge strane. Cilj je osigurati visoku razinu zaštite podataka i pritom ojačati suradnju između stranaka. Iako on sam po sebi nije pravna osnova za prijenos osobnih informacija SAD-u, Krovnim se sporazumom, prema potrebi, dopunjuju mjere zaštite podataka u postojećim i budućim sporazumima o prijenosu podatka ili nacionalnim odredbama kojima se odobravaju ti prijenosi.
 (4)Unija je nadležna za sve odredbe Sporazuma. Posebno, Unija je donijela Direktivu 2016/XXX/EU
 12
 o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka.
 (5)Europska unija ima isključivu nadležnost u mjeri u kojoj Sporazum može utjecati na zajednička pravila Unije ili izmijeniti njihovo područje primjene.
 (6)U skladu s člankom 6.a Protokola br. 21 o stajalištu Ujedinjene Kraljevine i Irske s obzirom na područje slobode, sigurnosti i pravde, priloženog UEU-u i UFEU-u, Ujedinjena Kraljevina i Irska nisu obvezane pravilima iz Sporazuma koja se odnose na obradu osobnih podataka pri provođenju aktivnosti obuhvaćenih poglavljem 4. (Pravosudna suradnja u kaznenim stvarima) ili poglavljem 5. (Policijska suradnja) glave V. dijela 3. UFEU-a ako pravila kojima se zahtijeva poštovanje Sporazuma nisu obvezujuća za Ujedinjenu Kraljevinu i Irsku.
 (7)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te Sporazum za nju nije obvezujući niti se na nju primjenjuje.
 (8)Sporazum bi trebalo potpisati podložno njegovu kasnijem sklapanju,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Odobrava se, u ime Unije, potpisivanje Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela, podložno njegovu sklapanju.
 Tekst Sporazuma koji se potpisuje priložen je ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Glavno tajništvo Vijeća izdaje za osobu koju odredi Komisija instrument sa svim potrebnim ovlastima za potpisivanje Sporazuma, podložno njegovu sklapanju.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Izvješća Kontaktne skupine visoke razine (HLCG) za razmjenu informacija i zaštitu privatnosti i osobnih podataka, Bruxelles, 23. studenoga 2009., 15851/09, JAI 822 DATAPROTECT 74 USA 102.
 (2)
 Uz donošenje reforme zaštite podataka u EU-u i novog sporazuma između EU-a i SAD-a pod nazivom „Zaštita privatnosti” koji se odnosi na prijenose podataka u području trgovine, sklapanje jasnog i sveobuhvatnog Krovnog sporazuma temeljni je element strategije iznesene u Komunikaciji Komisije o ponovnoj uspostavi povjerenja u protoku podataka između EU-a i SAD-a (COM(2013) 846) od 27. studenoga 2013., dostupnoj na
 http://ec.europa.eu/justice/data-protection/files/com_2013_846_en.pdf
 , što je potvrđeno i u političkim smjernicama predsjednika Junckera te u Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću pod nazivom „Transatlantski protok podataka: primjena jakih zaštitnih mjera radi vraćanja povjerenja”, COM(2016) 117 završna verzija od 29. veljače 2016., dostupnoj na: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/files/privacy-shield-adequacy-communication_en.pdf.
 (3)
 Izraz „osobne informacije” iz Krovnog sporazuma sinonim je izrazu „osobni podaci” koji se koristi u pravu EU-a.
 (4)
 Prijedlog Direktive Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka, COM/2012/010 završna verzija - 2012/0010 (COD), dostupan na: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/PDF/?uri=CELEX:52012PC0010&from=en
 (5)
 Prijedlog Uredbe Europskoga parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka (Opća uredba o zaštiti podataka) COM(2012) 11 završna verzija 2012/0011 (COD), dostupan na: http://ec.europa.eu/justice/data-protection/document/review2012/com_2012_11_en.pdf
 (6)
 Sporazum između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o upotrebi i prijenosu podataka iz Zapisnika imena putnika Ministarstvu domovinske sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država, SL od 11.8.2012., L 215/5.
 (7)
 Sporazum između Europske unije i Sjedinjenih Američkih Država o obradi i slanju podataka o izvješćima u vezi s financijskim plaćanjima iz Europske unije Sjedinjenim Američkim Državama za potrebe programa za praćenje financiranja terorističkih djelatnosti, SL od 27.7.2010., L 195/5.
 (8)
 U četvrtoj uvodnoj izjavi preambule navodi se da se Krovnim sporazumom ne mijenjaju, uvjetuju niti se na neki drugi način odstupa od sporazuma u kojima je utvrđeno da se njima osigurava odgovarajuća razina zaštite podataka, uz iznimku odredbe o sudskoj zaštiti iz članka 19. koja će se primjenjivati i na njih. To se odnosi na Sporazum o Zapisniku imena putnika i Sporazum o programu za praćenje financiranja terorističkih djelatnosti.
 (9)
 Prema američkom Zakonu o sudskoj zaštiti „obuhvaćena zemlja” znači zemlja i. koja je s SAD-om sklopila sporazum kojim se osigurava odgovarajuća zaštita privatnosti za informacije razmijenjene u svrhe kaznenog progona (ili koja je učinkovito razmijenila informacije u svrhe kaznenog progona i koja ima odgovarajuću zaštitu privatnosti za takve razmijenjene informacije); ii. koja dopušta prijenos osobnih podataka u komercijalne svrhe putem sporazuma s SAD-om ili na drugi način; iii. čije politike u pogledu prijenosa osobnih podataka u komercijalne svrhe bitno ne ugrožavaju interese nacionalne sigurnosti Sjedinjenih Američkih Država. Oznaku „obuhvaćena zemlja” određenoj zemlji dodjeljuje državni tužitelj SAD-a.
 (10)
 Vidjeti stavak 57. i točku BJ Rezolucije od 12. ožujka 2014. o programu nadzora Agencije za nacionalnu sigurnost SAD-a (NSA), nadzornim tijelima u različitim državama članicama i njihovu utjecaju na temeljna prava građana EU-a te o transatlantskoj suradnji u pravosuđu i unutarnjim poslovima, (2013/2188(INI), dostupne na http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2014-0230+0+DOC+XML+V0//EN
 (11)
 S obzirom da je riječ o federalnoj republici, postoji podjela ovlasti između federalne vlade i vlada saveznih država (u tom pogledu vidjeti i članak 5. stavak 2. Krovnog sporazuma).
 (12)
 Direktiva Europskog parlamenta i Vijeća o zaštiti pojedinaca pri obradi osobnih podataka od strane nadležnih tijela u svrhe sprečavanja, istrage, otkrivanja ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija te slobodnom kretanju takvih podataka i o stavljanju izvan snage Okvirne odluke Vijeća 2008/977/PUP.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 29.4.2016.
 COM(2016) 238 final
 PRILOG
 SPORAZUM IZMEĐU SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA I EUROPSKE UNIJE O ZAŠTITI OSOBNIH INFORMACIJA U VEZI SA SPREČAVANJEM, ISTRAGOM, OTKRIVANJEM I PROGONOM KAZNENIH DJELA
 uz
 Prijedlog Odluke Vijeća
 o potpisivanju, u ime Europske unije, Sporazuma između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije o zaštiti osobnih informacija u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela
 SPORAZUM IZMEĐU SJEDINJENIH AMERIČKIH DRŽAVA I
 EUROPSKE UNIJE O ZAŠTITI OSOBNIH INFORMACIJA U VEZI SA sprečavanjem, istragom, otkrivanjem i progonom kaznenih djela
 SADRŽAJ
 Preambula
 Članak 1.:
 Svrha
 Članak 2.:
 Definicije
 Članak 3.:
 Područje primjene
 Članak
 4.:
 Zabrana diskriminacije
 Članak 5.:
 Učinak Sporazuma
 Članak 6.:
 Ograničenja svrhe i upotrebe
 Članak 7.:
 Daljnji prijenos
 Članak 8.:
 Održavanje kvalitete i cjelovitosti informacija
 Članak 9.:
 Sigurnost informacija
 Članak 10.:
 Prijava incidenta u vezi sa sigurnošću informacija
 Članak 11.:
 Vođenje evidencije
 Članak 12.:
 Razdoblje čuvanja informacija
 Članak 13.:
 Posebne kategorije osobnih informacija
 Članak 14.:
 Odgovornost
 Članak 15.:
 Automatizirane odluke
 Članak 16.:
 Pristup
 Članak 17.:
 Ispravci
 Članak 18.:
 Upravna zaštita
 Članak 19.:
 Sudska zaštita
 Članak 20.:
 Transparentnost
 Članak 21.:
 Učinkovit nadzor
 Članak 22.:
 Suradnja između nadzornih tijela
 Članak 23.:
 Zajedničko preispitivanje
 Članak 24.:
 Obavješćivanje
 Članak 25.:
 Savjetovanje
 Članak 26.:
 Suspenzija
 Članak 27.:
 Teritorijalna primjena
 Članak 28.:
 Trajanje
 Članak 29.:
 Stupanje na snagu i otkaz
 Imajući na umu da su se Sjedinjene Američke Države i Europska unija obvezale osigurati visoku razinu zaštite osobnih informacija koje se razmjenjuju u okviru sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kaznenih djela, uključujući terorizam;
 namjeravajući uspostaviti trajan pravni okvir za lakšu razmjenu informacija, što je ključno za sprečavanje, istragu, otkrivanje i progon kaznenih djela, uključujući terorizam, kako bi zaštitile svoja demokratska društva i zajedničke vrijednosti;
 namjeravajući posebice osigurati standarde zaštite pri razmjeni osobnih informacija na temelju važećih i budućih sporazuma između SAD-a i EU-a i njegovih država članica u području sprečavanja, istrage, otkrivanja i progona kaznenih djela, uključujući terorizam;
 prepoznajući da se određenim važećim sporazumima između stranaka u pogledu obrade osobnih informacija pruža odgovarajuća razina zaštite podataka u području njihove primjene, stranke potvrđuju da se ovaj Sporazum ne bi trebao tumačiti na način da se njime mijenjaju ili uvjetuju ti sporazumi ili na drugi način odstupa od njih; uviđajući međutim da će se obveze utvrđene člankom 19. ovog Sporazuma o sudskoj zaštiti primjenjivati na sve prijenose koji spadaju u područje primjene ovog Sporazuma te da se time ne dovodi u pitanje nikakvo buduće preispitivanje ili izmjena tih sporazuma u skladu s uvjetima propisanima u njima;
 priznajući da obje stranke imaju dugogodišnju tradiciju poštovanja privatnosti pojedinaca, kako je navedeno u načelima zaštite privatnosti i osobnih podataka u svrhe kaznenog progona koje je izradila Kontaktna skupina visoke razine EU-a i SAD-a za razmjenu informacija i zaštitu privatnosti i osobnih podataka, Povelji Europske unije o temeljnim pravima te primjenjivom zakonodavstvu EU-a, Ustavu Sjedinjenih Američkih Država i primjenjivom zakonodavstvu SAD-a te načelima poštenog postupanja s informacijama Organizacije za ekonomsku suradnju i razvoj i
 prepoznajući načela proporcionalnosti, nužnosti, relevantnosti i razumnosti, kako ih stranke provode u svojim pravnim okvirima;
 Sjedinjene Američke Države i Europska unija SPORAZUMJELE SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.: Svrha Sporazuma
 1. Svrha je ovog Sporazuma osigurati visoku razinu zaštite osobnih informacija i ojačati suradnju između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije i njezinih država članica u vezi sa sprečavanjem, istragom, otkrivanjem ili progonom kaznenih djela, uključujući terorizam.
 2. U tu se svrhu ovim Sporazumom uspostavlja okvir za zaštitu osobnih informacija pri njihovu prijenosu između Sjedinjenih Američkih Država, s jedne strane, i Europske unije i njezinih država članica, s druge strane.
 3. Ovaj Sporazum nije sam po sebi pravna osnova za prijenose osobnih informacija. Pravna se osnova za takve prijenose uvijek zahtijeva.
 Članak 2.: Definicije
 Za potrebe ovog Sporazuma:
 1.„osobne informacije” znači sve informacije povezane s identificiranom fizičkom osobom ili osobom koja se može identificirati. Osoba koja se može identificirati jest osoba koju se može izravno ili neizravno identificirati, posebice uz pomoć identifikacijskog broja ili jednog ili više čimbenika svojstvenih za njezin fizički, fiziološki, mentalni, ekonomski, kulturni ili socijalni identitet;
 2.„obrada osobnih informacija” znači svaki postupak ili niz postupaka koji uključuju prikupljanje, održavanje, upotrebu, izmjenu, organiziranje, strukturiranje, otkrivanje, širenje ili uklanjanje;
 3.„stranke” znači Europska unija i Sjedinjene Američke Države;
 4.„država članica” znači država članica Europske unije;
 5.„nadležno tijelo” znači, za Sjedinjene Američke Države, nacionalno tijelo kaznenog progona SAD-a nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela, uključujući terorizam i, za Europsku uniju, tijelo Europske unije i tijelo države članice nadležno za sprečavanje, istragu, otkrivanje ili progon kaznenih djela, uključujući terorizam.
 Članak 3.: Područje primjene
 1. Ovaj se Sporazum primjenjuje na osobne informacije koje se prenose između nadležnih tijela jedne stranke i nadležnih tijela druge stranke ili koje se na drugi način prenose u skladu sa sporazumom sklopljenim između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije ili njezinih država članica, radi sprečavanja, otkrivanja, istrage i progona kaznenih djela, uključujući terorizam.
 2. Ovim se Sporazumom ne utječe niti se dovode u pitanje prijenosi ili drugi oblici suradnje između tijela država članica i Sjedinjenih Američkih Država, osim onih navedenih u članku 2. stavku 5., koja su nadležna za zaštitu nacionalne sigurnosti.
 Članak 4.: Zabrana diskriminacije
 Svaka stranka ispunjava svoje obveze iz ovog Sporazuma radi zaštite osobnih informacija svojih državljana i državljana druge stranke bez obzira na njihovo državljanstvo te bez proizvoljne i neopravdane diskriminacije.
 Članak 5.: Učinak Sporazuma
 1. Ovim se Sporazumom prema potrebi dopunjuju, ali ne zamjenjuju odredbe o zaštiti osobnih informacija iz međunarodnih sporazuma između stranaka ili između Sjedinjenih Američkih Država i država članica koje se odnose na pitanja obuhvaćena ovim Sporazumom.
 2. Stranke poduzimaju sve potrebne mjere za provedbu ovog Sporazuma, a posebno obveze u pogledu pristupa, ispravka te upravne i sudske zaštite pojedinaca predviđene Sporazumom. Pojedinci i pravne osobe koriste se zaštitom i pravnim sredstvima utvrđenima u ovom Sporazumu na način propisan primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom svake stranke. Obveze Sjedinjenih Američkih Država primjenjuju se u skladu s njihovim temeljnim načelima federalizma.
 3. Provedbom stavka 2. obrada se osobnih informacija koju vrše Sjedinjene Američke Države ili Europska unija i njezine države članice u vezi s pitanjima koja spadaju u područje primjene ovog Sporazuma smatra u skladu s njihovim zakonodavstvom o zaštiti podataka kojim se ograničavaju ili uvjetuju međunarodni prijenosi osobnih informacija te nisu potrebna daljnja odobrenja na temelju tog zakonodavstva.
 Članak 6.: Ograničenja svrhe i upotrebe
 1. Prijenos je osobnih informacija u posebne svrhe dopušten na temelju pravne osnove za prijenos utvrđene u članku 1.
 2. Daljnja obrada osobnih informacija koju vrši stanka ne smije biti neusklađena sa svrhama u koje su te informacije prenesene. Usklađena obrada uključuje obradu koja se vrši u skladu s uvjetima važećih međunarodnih sporazuma i međunarodnih okvira u pisanom obliku za sprečavanje, otkrivanje, istragu ili progon teških kaznenih djela. Svaka takva obrada osobnih informacija koju vrše druga nacionalna tijela kaznenog progona te regulatorna ili upravna tijela u skladu je s ostalim odredbama ovog Sporazuma.
 3. Ovim se člankom ne dovodi u pitanje mogućnost nadležnog tijela koje prenosi informacije da u posebnim slučajevima uvede dodatne uvjete ako je to dopušteno primjenjivim pravnim okvirom za prijenos. Ti uvjeti ne uključuju opće uvjete zaštite podataka, odnosno nametnute uvjete koji nisu povezani s posebnim okolnostima slučaja. Ako se na informacije primjenjuju određeni uvjeti, nadležno tijelo koje prima informacije postupa u skladu s njima. Nadležno tijelo koje pruža informacije može od primatelja zahtijevati informacije o upotrebi prenesenih informacija.
 4. Ako Sjedinjene Američke Države, s jedne strane, i Europska unija ili neka država članica, s druge strane, sklope sporazum o prijenosu osobnih informacija osim u vezi s posebnim slučajevima, istragama ili progonom, specifične svrhe u koje se informacije prenose i obrađuju utvrđuju se u tom sporazumu.
 5. Stranke osiguravaju u skladu sa svojim zakonodavstvom da se osobne informacije obrađuju na način neposredno povezan sa svrhama obrade i koji nije prekomjeran ili preopsežan u odnosu na svrhe obrade.
 Članak 7.: Daljnji prijenos
 1. Osobne informacije o određenom slučaju koje je nadležno tijelo jedne stranke prenijelo nadležnom tijelu druge stranke mogu se prenijeti državi za koju ovaj Sporazum nije obvezujuć ili međunarodnom tijelu samo uz prethodni pristanak nadležnog tijela koje je prvotno poslalo te informacije.
 2. Pri davanju pristanka za prijenos iz stavka 1., nadležno tijelo koje je prvotno prenijelo informacije uzima u obzir sve relevantne čimbenike, uključujući težinu kaznenog djela, svrhu u koju su podaci prvotno preneseni te osiguravaju li država za koju ovaj Sporazum nije obvezujuć ili međunarodno tijelo odgovarajuću razinu zaštite osobnih informacija. Može odrediti i posebne uvjete za prijenos.
 3. Ako Sjedinjene Američke Države, s jedne strane, i Europska unija ili neka država članica, s druge strane, sklope sporazum o prijenosu osobnih informacija osim u vezi s posebnim slučajevima, istragama ili progonom, daljnji prijenos osobnih informacija može se izvršiti isključivo u skladu s posebnim uvjetima utvrđenima u sporazumu kojima se osigurava odgovarajuće obrazloženje za daljnji prijenos. U sporazumu se predviđaju i odgovarajući mehanizmi informiranja između nadležnih tijela.
 4. Ništa se u ovom članku ne tumači tako da se utječe na bilo koji zahtjev, obvezu ili praksu prema kojima je prije daljnjeg prenošenja informacija državi ili tijelu za koje je ovaj Sporazum obvezujuć potreban prethodni pristanak nadležnog tijela koje je prvotno prenijelo informacije, pod uvjetom da razina zaštite podataka u toj državi ili tijelu nije temelj za odbijanje pristanka ili nametanje uvjeta za taj prijenos.
 Članak 8.: Održavanje kvalitete i cjelovitosti informacija
 Stranke poduzimaju razumne korake kako bi osigurale da se održi točnost, relevantnost, ažurnost i cjelovitost koji su potrebni i primjereni za zakonitu obradu informacija. U tu svrhu nadležna tijela uspostavljaju postupke kojima je cilj osigurati kvalitetu i cjelovitost osobnih informacija, uključujući sljedeće:
 (a) mjere iz članka 17.;
 (b) ako nadležno tijelo koje prenosi informacije dozna da postoje velike sumnje u pogledu relevantnosti, ažurnosti, cjelovitosti ili točnosti tih osobnih informacija ili ocjene koju je prenijelo, o tome obavješćuje, ako je moguće, nadležno tijelo koje prima informacije;
 (c) ako nadležno tijelo koje prima informacije dozna da postoje velike sumnje u pogledu relevantnosti, ažurnosti, cjelovitosti ili točnosti osobnih informacija dobivenih od državnog tijela, ili ocjene koju je provelo nadležno tijelo koje prenosi informacije u pogledu točnosti informacija ili pouzdanosti izvora, o tome obavješćuje, ako je moguće, nadležno tijelo koje prenosi informacije.
 Članak 9.: Sigurnost informacija
 Stranke osiguravaju da su uspostavljene odgovarajuće tehničke, sigurnosne i organizacijske mjere za zaštitu osobnih informacija u slučaju:
 (a) slučajnog ili nezakonitog uništavanja;
 (b) slučajnog gubitka i
 (c) neovlaštenog otkrivanja, izmjene, pristupa ili druge obrade.
 Te mjere uključuju odgovarajuće zaštitne mjere u pogledu odobrenja potrebnog za pristup osobnim informacijama.
 Članak 10.: Prijava incidenta u vezi sa sigurnošću informacija
 1. Nakon otkrivanja incidenta koji uključuje slučajni gubitak ili uništavanje ili neovlašten pristup, otkrivanje ili izmjenu osobnih informacija i u kojem postoji velik rizik od nastanka štete, nadležno tijelo koje prima informacije odmah procjenjuje vjerojatnost nastanka i opseg štete za pojedince i cjelovitost programa nadležnog tijela koje prenosi informacije te bez odlaganja poduzima odgovarajuće mjere za ublažavanje takve štete.
 2. Mjere za ublažavanje štete uključuju obavijest nadležnom tijelu koje prenosi informacije. Međutim, obavijest može:
 a) uključivati odgovarajuća ograničenja u pogledu daljnjeg prijenosa obavijesti;
 b) biti odgođena ili izostavljena ako bi predstavljala prijetnju nacionalnoj sigurnosti i
 c) biti odgođena ako bi mogla predstavljati prijetnju za aktivnosti povezane s javnom sigurnosti.
 3. Mjere za ublažavanje štete uključuju i obavijest pojedincu, ako je to primjereno s obzirom na okolnosti incidenta, osim ako bi takva obavijest predstavljala prijetnju:
 a) javnoj ili nacionalnoj sigurnosti;
 b) službenim ispitivanjima, istragama ili postupcima;
 c) sprečavanju, otkrivanju, istrazi ili progonu kaznenih djela i
 d) pravima i slobodama drugih, posebice zaštiti žrtava i svjedoka.
 4. Nadležna tijela uključena u prijenos osobnih informacija mogu se savjetovati o incidentu i odgovoru na njega.
 Članak 11.: Vođenje evidencije
 1. Stranke uspostavljaju učinkovite metode za dokazivanje zakonitosti obrade osobnih informacija koje mogu uključivati upotrebu zapisa te drugih oblika evidencije.
 2. Nadležna tijela mogu upotrebljavati te zapise ili evidenciju za održavanje pravilnog funkcioniranja dotičnih baza podataka ili datoteka, osiguravanje cjelovitosti i sigurnosti informacija te prema potrebi provođenje postupaka sigurnosnog kopiranja.
 Članak 12.: Razdoblje čuvanja informacija
 1. Stranke u svojim primjenjivim pravnim okvirima predviđaju posebna razdoblja čuvanja evidencije koja sadržava osobne informacije, kojima je cilj osigurati da se osobne informacije ne čuvaju duže nego što je potrebno i prikladno. U takvim razdobljima čuvanja uzimaju se u obzir svrhe obrade, priroda podataka, tijelo koje ih obrađuje, učinak na prava i interese uključenih osoba te drugi primjenjivi pravni aspekti.
 2. Ako Sjedinjene Američke Države, s jedne strane, i Europska unija ili neka država članica, s druge strane, sklope sporazum o prijenosu osobnih informacija osim u vezi s posebnim slučajevima, istragama ili progonom, taj će sporazum uključivati posebnu i međusobno usuglašenu odredbu o razdobljima čuvanja.
 3. Stranke osiguravaju postupke periodičnog preispitivanja razdoblja čuvanja kako bi odredile je li zbog promijenjenih okolnosti potrebno mijenjati navedeno razdoblje.
 4. Stranke objavljuju takva razdoblja čuvanja ili ih na drugi način čine javno dostupnima.
 Članak 13.: Posebne kategorije osobnih informacija
 1. Obrada osobnih informacija koje otkrivaju rasno ili etničko podrijetlo, politička mišljenja ili vjerska ili druga uvjerenja te članstvo u sindikatu ili osobnih informacija o zdravstvenom stanju ili seksualnom životu vrši se isključivo uz odgovarajuće zaštitne mjere u skladu sa zakonom. Takve odgovarajuće zaštitne mjere mogu uključivati: ograničavanje svrha u koje se informacije mogu obrađivati, primjerice dopuštanje obrade samo u pojedinačnim slučajevima; prikrivanje, brisanje ili blokiranje informacija nakon što je dosegnuta svrha u koju su informacije obrađene; ograničavanje osoblja koje ima pristup informacijama; zahtijevanje stručnog osposobljavanja osoblja s pristupom informacijama; zahtijevanje odobrenja nadzornog tijela za pristup informacijama ili druge zaštitne mjere. U navedenim zaštitnim mjerama uzimaju se u obzir priroda informacija, posebna osjetljivost informacija te svrha u koju se informacije obrađuju.
 2. Ako Sjedinjene Američke Države, s jedne strane, i Europska unija ili neka država članica, s druge strane, sklope sporazum o prijenosu osobnih informacija osim u vezi s posebnim slučajevima, istragama ili progonom, u tom će se sporazumu dodatno definirati norme i uvjeti pod kojima se te informacije mogu obrađivati uzimajući u obzir prirodu informacija i svrhu u koju se upotrebljavaju.
 Članak 14.: Odgovornost
 1. Stranke uvode mjere kojima se promiče preuzimanje odgovornosti za obradu osobnih informacija u okviru područja primjene ovog Sporazuma od strane njihovih nadležnih tijela i svih drugih njihovih tijela kojima su osobne informacije prenesene. Te mjere uključuju obavješćivanje o zaštitnim mjerama primjenjivima na prijenose osobnih informacija na temelju ovog Sporazuma i o uvjetima koje bi nadležna tijela koja prenose osobne informacije mogla uvesti na temelju članka 6. stavka 3. Za teške povrede predviđene su odgovarajuće i odvraćajuće kaznene, građanskopravne ili administrativne sankcije.
 2. Mjere iz stavka 1. uključuju, prema potrebi, prekid prijenosa osobnih informacija tijelima sastavnih teritorijalnih jedinica stranaka koja nisu obuhvaćena ovim Sporazumom, a koja nisu učinkovito zaštitila osobne informacije uzimajući u obzir svrhu ovog Sporazuma, a posebice odredbe o ograničenju svrhe i upotrebe te daljnjem prijenosu iz ovog Sporazuma.
 3. U slučaju navodne nepravilne provedbe ovog članka, stranka može od druge stranke zatražiti da dostavi odgovarajuće informacije, uključujući, prema potrebi, informacije o mjerama provedenima u skladu s ovim člankom.
 Članak 15.: Automatizirane odluke
 Odluke koje proizvode znatne negativne posljedice za relevantne interese pojedinca ne smiju se temeljiti isključivo na automatiziranoj obradi osobnih informacija bez sudjelovanja ljudi, osim ako je to dopušteno nacionalnim zakonodavstvom te uz odgovarajuće zaštitne mjere uključujući mogućnost ljudske intervencije.
 Članak 16.: Pristup
 1. Stranke osiguravaju da svaki pojedinac ima pravo tražiti pristup svojim osobnim informacijama te ga, uz ograničenja navedena u stavku 2., dobiti. Takav se pristup traži i dobiva od nadležnog tijela u skladu s primjenjivim pravnim okvirom države u kojoj se podnosi zahtjev.
 2. Dobivanje takvih informacija može u pojedinačnim slučajevima biti podložno razumnim ograničenjima predviđenima nacionalnim zakonodavstvom, uzimajući u obzir legitimne interese dotičnog pojedinca, u cilju:
 a) zaštite prava i sloboda drugih, uključujući privatnost;
 b) zaštite javne i nacionalne sigurnosti;
 c) zaštite osjetljivih informacija u pogledu kaznenog progona;
 d) sprečavanja ometanja službenih ili sudskih istraživanja, istraga ili postupaka;
 e) izbjegavanja dovođenja u pitanje sprečavanja, otkrivanja, istrage ili progona kaznenih djela ili izvršavanja kaznenopravnih sankcija i
 f) druge zaštite interesa iz zakonodavstva u pogledu slobode informiranja i pristupa javnosti dokumentima.
 3. Pojedincu se ne nameću prekomjerni troškovi kao uvjet za pristup njegovim osobnim informacijama.
 4. Pojedinac ima pravo ovlastiti nadzorno tijelo ili drugog zastupnika da zatraži pristup u njegovo ime ako je to dopušteno primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.
 5. Ako je pristup odbijen ili ograničen, nadležno tijelo kojem je upućen zahtjev obavijestit će bez odlaganja pojedinca ili njegova ovlaštenog zastupnika iz stavka 4. o razlozima odbijanja ili ograničavanja pristupa.
 Članak 17.: Ispravci
 1. Stranke osiguravaju da svatko ima pravo zatražiti ispravak svojih osobnih informacija za koje smatra da su netočne ili neprimjereno obrađene. Ispravak može uključivati dopunu, brisanje, blokiranje ili druge mjere ili metode uklanjanja netočnosti ili neprimjerene obrade. Takav se ispravak traži i dobiva od nadležnog tijela u skladu s primjenjivim pravnim okvirom države u kojoj se podnosi zahtjev.
 2. Ako nadležno tijelo koje prima informacije zaključi na temelju:
 a) zahtjeva iz stavka 1.;
 b) obavijesti pružatelja informacija ili
 c) vlastitih istraga ili istraživanja;
 da su informacije koje je primilo na temelju Sporazuma netočne ili neprimjereno obrađene, poduzima mjere dopune, brisanja, blokiranja ili, prema potrebi, druge metode ispravka.
 3. Pojedinac ima pravo ovlastiti nadzorno tijelo ili drugog zastupnika da zatraži ispravak u njegovo ime ako je to dopušteno primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.
 4. Ako je ispravak odbijen ili ograničen, nadležno tijelo kojem je upućen zahtjev dostavit će bez odlaganja pojedincu ili njegovu ovlaštenom zastupniku iz stavka 3. odgovor s razlozima odbijanja ili ograničavanja ispravka.
 Članak 18.: Upravna zaštita
 1. Stranke osiguravaju da svatko ima pravo tražiti upravnu zaštitu ako smatra da mu je zahtjev za pristup u skladu s člankom 16. ili ispravak netočnih informacija ili neprimjerene obrade u skladu s člankom 17. neopravdano odbijen. Takva se zaštita traži i dobiva od nadležnog tijela u skladu s primjenjivim pravnim okvirom države u kojoj se podnosi zahtjev.
 2. Pojedinac ima pravo ovlastiti nadzorno tijelo ili drugog zastupnika da zatraži upravnu zaštitu u njegovo ime ako je to dopušteno primjenjivim nacionalnim zakonodavstvom.
 3. Nadležno tijelo od kojeg se traži zaštita provodi odgovarajuća istraživanja i provjere te bez odlaganja dostavlja pisani odgovor, uključujući u elektroničkom obliku, s ishodima i, prema potrebi, poduzetim mjerama poboljšanja ili korektivnim mjerama. Obavješćivanje u vezi s postupkom traženja daljnje upravne zaštite utvrđeno je u članku 20.
 Članak 19.: Sudska zaštita
 1. Stranke u svojim primjenjivim pravnim okvirima osiguravaju da, podložno zahtjevima da se prvo iscrpi upravna zaštita, svaki državljanin stranke ima pravo tražiti sudsko preispitivanje u pogledu:
 a) odbijanja od strane nadležnog tijela pristupa evidenciji koja sadržava njegove osobne informacije;
 a) odbijanja od strane nadležnog tijela izmjene evidencije koja sadržava njegove osobne informacije i
 c) svjesnog ili namjernog nezakonitog otkrivanja takvih informacija što uključuje mogućnost naknade štete.
 2. Takvo sudsko preispitivanje traži se i dobiva u skladu s primjenjivim pravnim okvirom države u kojoj se podnosi zahtjev.
 3. Stavcima 1. i 2. ne dovodi se u pitanje nikakvo drugo sudsko preispitivanje dostupno u pogledu obrade osobnih informacija pojedinca na temelju zakonodavstva države u kojoj se podnosi zahtjev.
 4. U slučaju suspenzije ili otkaza Sporazuma, članak 26. stavak 2. ili članak 29. stavak 3. ne predstavlja temelj za sudsku zaštitu koja više nije dostupna na temelju zakonodavstva dotične stranke.
 Članak 20.: Transparentnost
 1. Stranke obavješćuju pojedince u vezi s njihovim osobnim informacijama, što mogu učiniti nadležna tijela objavom općih obavijesti ili pojedinačnom obavijesti u obliku ili roku predviđenom zakonodavstvom koje se primjenjuje na tijelo koje dostavlja obavijest, u pogledu:
 (a) svrha u koje navedeno tijelo obrađuje informacije;
 (b) svrha u koje se informacije mogu podijeliti s drugim tijelima;
 (c) zakona ili pravila u skladu s kojima se takva obrada provodi;
 (d) trećih osoba kojima se takve informacije otkrivaju i
 (e) dostupnog pristupa, ispravka i zaštite.
 2. Zahtjev obavješćivanja podložan je razumnim ograničenjima na temelju nacionalnog zakonodavstva u pogledu pitanja iz članka 16. stavka 2. točaka od (a) do (f).
 Članak 21.: Učinkovit nadzor
 1. Stranke uspostavljaju jedno ili više javnih nadzornih tijela koja:
 (a) vrše neovisne nadzorne funkcije i ovlasti, uključujući preispitivanja, istrage i intervencije, ako je potrebno na vlastitu inicijativu;
 (b) su ovlaštena prihvatiti pritužbe pojedinaca u vezi s mjerama za provedbu ovog Sporazuma te odlučivati o njima i
 (c) su ovlaštena pokrenuti prema potrebi kazneni progon ili disciplinski postupak u slučaju povrede propisa u vezi s ovim Sporazumom.
 2. Europska unija osigurava nadzor u skladu s ovim člankom putem svojih tijela za zaštitu podataka i tijela za zaštitu podataka država članica.
 3. Sjedinjene Američke Države osiguravaju nadzor u skladu s ovim člankom kumulativno putem više tijela, koja među ostalim mogu uključivati glavne inspektore, službenike nadležne za zaštitu privatnosti, vladine urede za odgovornost, odbore za nadzor privatnosti i građanskih sloboda i druga mjerodavna izvršna i zakonodavna tijela za preispitivanje privatnosti i građanskih sloboda.
 Članak 22.: Suradnja između nadzornih tijela
 1. Tijela koja provode nadzor u skladu s člankom 21. prema potrebi se savjetuju u pogledu vršenja funkcija u vezi s ovim Sporazumom kako bi osigurala učinkovitu provedbu odredbi članaka 16., 17. i 18.
 2. Stranke uspostavljaju nacionalne kontaktne točke koje pomažu pri određivanju nadzornog tijela kojem se treba obratiti u određenom slučaju.
 Članak 23.: Zajedničko preispitivanje
 1. Stranke provode zajednička periodična preispitivanja politika i postupaka kojima se provodi ovaj Sporazum te njihove učinkovitosti. Posebna se pozornost u zajedničkim preispitivanjima pridaje učinkovitoj provedbi zaštita iz članka 14. o odgovornosti, članka 16. o pristupu, članka 17. o ispravcima, članka 18. o upravnoj zaštiti i članka 19. o sudskoj zaštiti.
 2. Prvo zajedničko preispitivanje provodi se najkasnije tri godine od datuma stupanja na snagu ovog Sporazuma, a nakon toga u redovitim razmacima. Stranke se unaprijed dogovaraju o načinima i uvjetima zajedničkog preispitivanja te jedna drugu obavješćuju o sastavu svojih delegacija koje uključuju predstavnike javnih nadzornih tijela iz članka 21. o učinkovitom nadzoru te tijela kaznenog progona i pravosudnih tijela. Rezultati zajedničkog preispitivanja bit će dostupni javnosti.
 3. Ako su stranke ili Sjedinjene Američke Države i neka država članica sklopile drugi sporazum čiji je predmet u području primjene ovog Sporazuma te se njime predviđaju zajednička preispitivanja, takva se preispitivanja ne ponavljaju i, ako je potrebno, njihovi se rezultati uključuju u rezultate zajedničkog preispitivanja ovog Sporazuma.
 Članak 24.: Obavješćivanje
 1. Sjedinjene Američke Države obavješćuju Europsku uniju o imenovanjima koja tijela SAD-a izvrše u vezi s člankom 19. te o svim njihovim izmjenama.
 2. Stranke poduzimaju razumne napore kako bi jedna drugu obavijestile o donošenju zakona ili propisa koji bitno utječu na provedbu ovog Sporazuma, ako je moguće prije njihova stupanja na snagu.
 Članak 25.: Savjetovanje
 U slučaju spora u vezi s tumačenjem ili primjenom ovog Sporazuma stranke se savjetuju kako bi postigle sporazumno rješenje.
 Članak 26.: Suspenzija
 1. U slučaju bitne povrede ovog Sporazuma, i jedna i druga stranka mogu suspendirati ovaj Sporazum u cijelosti ili djelomično pisanom obaviješću upućenoj drugoj stranci diplomatskim putem. Takva pisana obavijest upućuje se nakon što stranke unutar razumnog razdoblja savjetovanja nisu postigle rješenje, a suspenzija stupa na snagu dvadeset dana od primitka takve obavijesti. Stranka koja je suspendirala Sporazum može ukinuti suspenziju pisanom obaviješću drugoj stranci. Suspenzija se ukida odmah nakon primitka obavijesti.
 2. Neovisno o suspenziji Sporazuma, osobni podaci koji spadaju u područje primjene ovog Sporazuma i koji su preneseni prije njegove suspenzije nastavljaju se obrađivati u skladu s ovim Sporazumom.
 Članak 27.: Teritorijalna primjena
 1. Ovaj se Sporazum primjenjuje na Dansku, Ujedinjenu Kraljevinu ili Irsku samo ako Europska komisija obavijesti Sjedinjene Američke Države u pisanom obliku da su Danska, Ujedinjena Kraljevina ili Irska odlučile da se ovaj Sporazum primjenjuje na njih.
 2. Ako Europska komisija obavijesti Sjedinjene Američke Države prije stupanja na snagu ovog Sporazuma da će se on primjenjivati na Dansku, Ujedinjenu Kraljevinu ili Irsku, ovaj se Sporazum primjenjuje na njih od njegova stupanja na snagu.
 3. Ako Europska komisija obavijesti Sjedinjene Američke Države nakon stupanja na snagu ovog Sporazuma da se on primjenjuje na Dansku, Ujedinjenu Kraljevinu ili Irsku, ovaj se Sporazum primjenjuje na njih od prvog dana u mjesecu nakon primitka obavijesti Sjedinjenih Američkih Država.
 Članak 28.: Trajanje Sporazuma
 Ovaj se Sporazum sklapa na neodređeno vrijeme.
 Članak 29.: Stupanje na snagu i otkaz
 1. Ovaj Sporazum stupa na snagu prvog dana mjeseca koji slijedi nakon datuma na koji stranke razmijene obavijesti u kojima navode da su dovršile svoje interne postupke za stupanje na snagu.
 2. I jedna i druga stranka mogu otkazati ovaj Sporazum pisanom obaviješću drugoj stranci diplomatskim putem. Otkaz stupa na snagu trideset dana nakon datuma primitka takve obavijesti.
 3. Neovisno o otkazu Sporazuma, osobne informacije koje spadaju u područje primjene ovog Sporazuma i koje su prenesene prije njegova otkaza nastavljaju se obrađivati u skladu s ovim Sporazumom.
 U POTVRDU PRETHODNO NAVEDENOG niže potpisani opunomoćenici potpisali su ovaj Sporazum.
 Sastavljeno u _ dana _ _ 201_, u dva izvornika na engleskom jeziku. Na temelju prava EU-a, Europska unija također sastavlja ovaj Sporazum na bugarskom, češkom, danskom, estonskom, finskom, francuskom, grčkom, hrvatskom, irskom, latvijskom, litavskom, mađarskom, malteškom, nizozemskom, njemačkom, poljskom, portugalskom, rumunjskom, slovačkom, slovenskom, španjolskom, švedskom i talijanskom jeziku. Te dodatne jezične verzije mogu se ovjeriti razmjenom diplomatskih nota između Sjedinjenih Američkih Država i Europske unije. Ako postoje razlike među jezičnim verzijama, verzija na engleskom jeziku ima prednost.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.11.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 410/27
 Skarga wniesiona w dniu 21 września 2016 r. – C=Holdings/EUIPO – Trademakers (C=commodore)
 (Sprawa T-672/16)
 (2016/C 410/38)
 Język skargi: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: C=Holdings BV (Oldenzaal, Niderlandy) (przedstawiciele: adwokaci P. Maeyaert i K. Neefs)
 Strona pozwana: Urząd Unii Europejskiej ds. Własności Intelektualnej (EUIPO)
 Druga strona w postępowaniu przed izbą odwoławczą: Trademakers NV (Antwerpia, Belgia)
 Dane dotyczące postępowania przed EUIPO
 Właściciel spornego znaku towarowego: Strona skarżąca
 Przedmiotowy sporny znak towarowy: Międzynarodowa rejestracja wskazująca Unię Europejską graficznego znaku towarowego zawierającego element słowny „C=commodore” – rejestracja międzynarodowa wskazująca Unię Europejską nr 907 082
 Postępowanie przed EUIPO: Postępowanie w sprawie unieważnienia prawa do znaku
 Zaskarżona decyzja: Decyzja Czwartej Izby Odwoławczej EUIPO z dnia 13 lipca 2016 r. w sprawie R 2585/2015-4
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie nieważności zaskarżonej decyzji w zakresie, w jakim oddalono w niej wniesione przez skarżącą odwołanie, oraz przekazanie sprawy do ponownego rozpoznania przez Izbę Odwoławczą;
 —
 obciążenie EUIPO kosztami postępowania.
 Podniesiony zarzut
 —
 Naruszenie art. 51 ust. 1 lit. a) oraz art. 75 rozporządzenia nr 207/2009.


type: other

text:
la legge in condominio – gmaeleven srl
 la legge in condominio
 alcuni (credo tutti) gli arrt. del Codice Civile in materia di condominio
 Art. 1108 C.C. (Innovazioni e altri atti eccedenti l’ordinaria amministrazione)
 Nello stesso modo si possono compiere gli altri atti eccedenti l’ordinaria amministrazione, sempre che non risultino pregiudizievoli all’interesse di alcuno dei partecipanti.E’ necessario il consenso di tutti i partecipanti per gli atti di alienazione o di costituzione di diritti reali sul fondo comune e per le locazioni di durata superiore a nove anni.
 nel caso previsto dal secondo comma dell’art. 1105, se la deliberazione è gravemente pregiudizievole alla cosa comune se non è stata osservata la disposizione del terzo comma dell’art.1105; se la deliberazione relativa a innovazioni o ad altri atti eccedenti l’ordinaria amministrazione è in contrasto con le norme del primo e del secondo comma dell’art. 1108.
 Il partecipante che, in caso di trascuranza degli altri partecipanti o dell’amministratore, ha sostenute spese necessarie per la conservazione della cosa comune, ha diritto al rimborso.
 Ciascuno dei partecipanti può sempre domandare lo scioglimento della comunone, l’autorità giudiziaria può stabilire una congrua dilazione, in ogni caso non superiore a cinque anni, se l’immediato scioglimento può pregiudicare gli interessi degli altri.
 Se gravi circostanze lo richiedono, l’autorità giudiziaria può ordinare lo scioglimento della comunone prima del tempo convenuto.
 Lo scioglimento della comunone non può essere chiesto quando si tratta di cose che, se divise, cesserebbero di servire all’uso a cui sono destinate.
 Devono essere chiamati a intervenire, perché la divisione abbia effetto nei loro confronti, i creditori iscritti e coloro che hanno acquistato diritti sull’immobile in virtù di atti soggetti a trascrizione e trascritti prima della trascrizione dell’atto di divisione o della trascrizione della domanda di divisione giudiziale.Nessuna ragione di prelevamento in natura per crediti nascenti dalla comunone può opporsi contro le persone indicate dal comma precedente eccetto le ragioni di prelevamento nascenti dal titolo anteriore alla comunone medesima, ovvero da collazione.
 Art. 1117 C.C. (Parti comuni dell’edificio)
 Sono oggetto di proprietà comune dei proprietari dei diversi piani o porzioni di piani di un edificio, se il contrario non risulta dal titolo: il suolo su cui sorge l’edificio, le fondazioni, i muri maestri, i tetti e i lastrici solari, le scale, i portoni
 d’ingresso, i vestiboli, gli anditi, i portici, i cortili e in genere tutte le parti dell’edificio necessarie all’uso comune; i locali per la portineria e l’alloggio del portiere, per la lavanderia per il riscaldamento centrale, per gli stenditoi e per altri simili servizi in comune; le opere, le installazioni, i manufatti di qualunque genere che servono all’uso e al godimento comune, come gli ascensori i pozzi, le cisterne gli acquedotti e inoltre le fognature e i canali di scaricó, gli impianti per l’acqua, per il gas, per l’energia elettrica, per il riscaldamento e simili, fino al punto di diramazione degli impianti ai locali di proprietà esclusiva dei singoli condomini.
 Lo scioglimento è deliberato dall’assemblea con la maggioranza prescritta dal secondo comma dell’art. 1136 del codice, o è disposto dall’autorità giudiziaria su domanda di almeno un terzo dei comproprietari di quella parte dell’edificio della quale si chiede la separazione.
 La disposizione del primo comma dell’articolo precedente si applica anche se restano in comune gli originari partecipanti alcune delle cose indicate dall’art. 1117 del codice.
 Sono vietate le innovazioni che possano recare pregiudizio alla stabilità o alla sicurezza del fabbricato, chc ne alterino il decoro architettonico o che rendano talune parti comuni dell’edificio inservibili all’uso o al godimento anche di un solo condomino.
 Art. 1122 C.C. (Opere sulle parfi dell’edificio di proprietà comune)
 Le spese per la manutenzione e ricostruzione dei soffitti, delle volte e dei solai sono sostenute in parti eguali dai proprietari dei due piani l’uno all’altro sovrastanti, restando a carico del proprietario del piano supenore la copertura del pavimento e a carico del proprietario del piano inferiore l’intonaco, la tinta e la decorazione del soffitto.
 Art. 1127 C.C. (Costruzione sopra l’ultimo piano dell’edificio)
 Il proprietano dell’ultimo piano dell’edificio può elevare nuovi piani o nuove fabbriche, salvo che risulti altrimenti dal titolo. La stessa facoltà spetta a chi è proprietario esclusivo del lastrico solare.
 I condomini possono altresi opporsi alla sopraelevazione, se questa pregiudica l’aspetto architettonico dell’edificio ovvero diminuisce notevolmente l’aria o la luce dei piani sottostanti.
 Chi fa la sopraelevazione deve corrispondere agli altri condomini un’indennità pari al valore attuale dell’area libera da occuparsi con la nuova fabbrica, diviso per il numero dei piani, ivi compreso quello da edificare, e detratto l’importo della quota a lui spettante. Egli è inoltre tenuto a ricostruire il lastrico solare di cui tutti o parte dei condomini avevano il diritto di usare.
 Art. 1128 C.C. (Perimento totale o parziale dell’edificio)
 Il condomino che non intende partecipare alla ricostruzione dell’edificio è tenuto a cedere [2932] agli altri condomini i suoi diritti, anche sulle parti di sua esclusiva proprietà, secondo la stima che ne sarà fatta, salvo che non preferisca cedere i diritti stessi ad alcuni soltanto dei condomini.
 Art.1129 C.C. (Nomina e revoca dell’amministratore)
 Quando i condomini sono più di quattro, I’assemblea nomina un amministratore. Se l’assemblea non provvede, la nomina è fatta dall’autorità giudiziaria, su ricorso di uno o più condomini.
 Può altresi essere revocato dall’autorità giudiziaria, su ricorso di ciascun condomino, oltre che nel caso previsto dall’ultimo comma dell’art.1131, se per due anni non ha reso il conto della sua gestione, ovvero se vi sono fondati sospetti di gravi irregolarità.
 Art. 64 Disp. Att. (Procedura per la revoca dell’amministratore)
 Art. 1130 C.C. (Attribuzioni dell’amministratore)
 – eseguire le deliberazioni dell’assemblea dei condomini e curare l’osservanza del regolamento di condominio;
 – disciplinare l’uso delle cose comuni e la prestazione dei servizi nell’interesse comune, in modo che ne sia assicurato il miglior godimento a tutti i condomini;
 – riscuotere i contributi ed erogare le spese occorrenti per la manutenzione ordinana delle parti comuni dell’edificio e per l’esercizio dei servizi comuni;
 – compie gli atti conservativi dei diritti inerenti alle parti comunidell’edificio.
 – Egli, alla fine di ciascun anno, deve rendere il conto della sua gestione.
 Art. 63 Disp. Att. (Riscossione contributi – Condomino subentrante – mora nei pagamenti)
 L’amministratore che non adempie quest’obbligo può essere revocato ed è tenuto al risarcimento dei danni.
 Art. 65 Disp. Att. (Nomina del curatore speciale in mancanza dell’amministratore)
 Se non si prendono i provvedimenti necessari per l’amministrazione della cosa comune o non si forma una maggioranza, ovvero se la deliberazione adottata non viene eseguita, ciascun partecipante può ricorrere alla autorità giudiziaria. Questa provvede in camera di consiglio e può anche nominare un amministratore.
 Art. 1133 C.C. (Provvedimenti presi dall’amministratore)
 Il condomino che ha fatto spese per le cose comuni senza autorizzazione dell’amministratore o
 dell’assemblea non ha diritto al rimborso, salvo che si tratti di spesa urgente.Art. 1135 C.C. (Attribuzioni dell’assemblea dei condomini)
 – alla conferma dell’amministratore e dell’eventuale sua retribuzione;
 – all’approvazione del rendiconto annuale dell’amministratore e all’impiego del residuo attivo della gestione;
 Art. 66 Disp. Att. (Convocazione dell’assemblea in via straordinaria)
 Art. 1136 C.C. (Costituzione dell’assemblea e validità delle deliberazioni)
 Se l’assemblea non può deliberare per mancanza di numero, l’assemblea di seconda convocazione delibera in un giorno successivo a quello della prima e in ogni caso, non oltre dieci giorni dalla medesima, la deliberazione è valida se riporta un numero di voti che rappresenti il terzo dei partecipanti al condominio e almeno un terzo del valore dell’edificio.
 L’assemblea non può deliberare, se non consta che tutti i condomini sono stati invitati alla riunone.
 Art. 67 Disp. Att. (Rappresentanza dei condomini in assemblea – Usufruttuario)
 Il conduttore ha diritto di voto, in luogo del proprietario dell’appartamento locatogli, nelle delibere dell’assemblea condominiale relative alle spese e alla modalità di gestione dei servizi di riscaldamento e di condizionamento d’aria. Egli ha inoltre diritto di intervenire, senza diritto di voto, sulle delibere relative alla modificazione degli altri servizi comuni.
 In tale ipotesi i conduttori si riuniscono in apposita assemblea convocata dal proprietario dell’edificio o da almeno tre conduttori.
 Art. 1137 C.C. (Impugnazione delle deliberazioni dell’assemblea)
 Il regolamento deve essere approvato dall’assemblea con la maggioranza stabilita dal secondo comma dell’articolo 1136 e trascritto nel registro indicato dall’ultimo comma dell’art. 1129. Esso può essere impugnato a norma dell’art. 1107.
 Ciascuno dei partecipanti dissenzienti può impugnare davanti all’autorità giudiziaria il regolamento della comunone entro trenta giorni dalla deliberazione che lo ha approvato. Per gli assenti il termine decorre dal giorno in cui è stata loro comunicata la deliberazione. L’autorità giudiziaria decide con unica sentenza sulle opposizioni proposte.
 Cessano di avere effetto le disposizioni dei regolamenti di condominio che siano contrari alle norme richiamate nell’ultimo comma dell’art. 1138 del C.C. e nell’art. 72 di queste disposizioni.
 E’ competente per le cause fra condomini, il giudice del luogo ove si trovano i beni comuni o la maggior parte di essi.
 Autore Graziano MartinPubblicato il 2017-05-12 2017-06-18 Categorie GCI (gesticreditItalia)Tag codice civile, condominio, legge
 Precedente Articolo precedente: questa si che è una bacheca...
 Successivo Articolo successivo: offerta connessione dati Pasqua
 se ti iscriviti, ti daremo accesso alle aree private, di tuo interesse!


type: wikipedia

text:
Vasile Voiculescu (pseudonim literar: V. Voiculescu, ) a fost un scriitor și medic român. În domeniul literar s-a distins în principal ca poet, dramaturg și prozator.
 Date biografice
 Vasile Voiculescu s-a născut în comuna Pârscov, județul Buzău, ca fiu al lui Costache Voicu (ulterior scriitorul luând numele de Voiculescu), gospodar cu stare, și al Sultanei (născută Hagiu), fiica unui negustor. Școala a început-o în satul Pleșcoi, Buzău în 1890. Cursul primar l-a absolvit la Buzău.
 A urmat studii liceale la Liceul „Alexandru Hâjdeu” și apoi la Liceul Gheorghe Lazăr din București. Preocupat de materialism, pozitivism și evoluționism, îi citește pe Littré Claude Bernard, Auguste Comte, Darwin și Spencer. Studiază opera lui Wundt, Harald Høffding, Pierre Janet și W. James, fiind atras de psihopatologie și psihofizică.
 Studiile universitare le-a început la Facultatea de Litere și Filosofie din București (1902 - 1903) și le-a continuat la Facultatea de Medicină, în 1903. Doctoratul în medicină l-a obținut în 1910.
 S-a căsătorit cu Maria Mittescu, studentă la medicină, cunoscută din satul său natal, Pârscov. I-a dedicat poezii și scrisori de dragoste. Voiculescu a debutat în Convorbiri literare (1912). A practicat medicina la țară. În timpul Primului Război Mondial a fost medic militar la Bârlad, unde a participat la serile culturale ale lui Vlahuță. Editorial, a debutat cu volumul Poezii (1916). Din același an a colaborat la Flacăra lui C. Banu, la recomandarea lui Macedonski. A primit Premiul Academiei pentru volumul Din țara zimbrului și alte poezii (1918).
 A fost membru titular al Academiei de Științe din România începând cu 21 decembrie 1935.
 Vasile Voiculescu a murit în anul 1963. La Pârscov există Casa Memorială Vasile Voiculescu.
 Poetul, dramaturgul și prozatorul
 Începuturile poetice ale lui Vasile Voiculescu au stat sub influența poeziei lui Vasile Alecsandri, Alexandru Vlahuță, George Coșbuc. Lirica sa din perioada interbelică se distinge prin puternice accente religioase, generate de convingerea că există Dumnezeu. Ea se înscrie în curentul tradiționalismului interbelic, care se va transforma în poezia gândiristă. Înclinația spre teluric și elementar, spre sentimentul religios, este transpusă în simboluri și alegorii. Apar treptat semnele expresionismului: tumultul vieții pulsând în vegetația din jur, sufletul devine spațiul unor frământări ca în pragul apocalipsului. Temele religioase preferate sunt Nașterea, venirea Magilor, moartea Mântuitorului. În volumul Poeme cu îngeri sunt foarte multe prezențe angelice, întreg universul poetic e cuprins de această hierofanie.
 Devine medic și doctor în medicină la București, ține la radio o serie de conferințe de medicină pentru țărani (emisiuni renumite), dar pasiunea pentru scris se amplifică. A scris și povestiri fantastice. În proză îi apar postum Capul de zimbru, Ultimul Berevoi, ambele volume de povestiri; romanul Zahei orbul și Teatru, unele dintre povestiri au fost scrise în perioada când a fost exclus din viața literară, iar din dramaturgie între altele: Duhul pământului, Demiurgul, Gimnastică sentimentală, Pribeaga.
 În 1941 i-a fost conferit Premiul Național de poezie.
 Maturitatea și bătrânețea
 A fost timp de patru ani deținut politic în închisorile comuniste (1958 - 1962). A fost condamnat din eroare judiciară alături de alți membri sau colaboratori ai Rugului Aprins (Sandu Tudor, Sofian Boghiu, Dumitru Stăniloae, Benedict Ghiuș, Alexandru Mironescu, Adrian Făgețeanu, Roman Braga etc.)
 Poetul român care, după 1948, a suferit cumplit pentru convingerile sale democratice, devenind deținut la vârsta de 74 de ani, și luându-i-se dreptul de a publica, a lăsat o operă literară de mare rafinament artistic, din care fac parte și „Ultimele sonete închipuite ale lui Shakespeare ...”. Creațiile au fost elaborate între 1954 - 1958. Cele 90 de sonete sunt o monografie închinată "paradisului și infernului iubirii", conform criticului Ovid S. Crohmălniceanu.
 În închisoare s-a îmbolnăvit de cancer și a murit doborât de boală în noaptea de 25 spre 26 aprilie 1963, în locuința sa din București (strada Dr. Staicovici nr. 34).
 Posteritatea
 În 1993 Vasile Voiculescu a fost ales post-mortem membru al Academiei Române.
 Opera
 Poezie
 Poezii (1916)
 Din țara zimbrului,(1918)
 Pârga, Editura Cartea românească, (1921)
 Poeme cu îngeri, Editura Cartea Vremii, (1927)
 Destin, Editura Cartea românească, (1933)
 Urcuș (poeme), Fundația pentru literatură și artă, (1937)
 Întrezăriri (poeme), Fundația pentru literatură și artă, (1939)
 Veghe (1943)
 Poezii. Publicate postum. București, Editura pentru literatură, 1964.
 Ultimele sonete închipuite ale lui Shakespeare, în traducere imaginară de Vasile Voiculescu. (Creații publicate postum). București, Editura pentru literatură, 1964.
 Proză
 Șarpele Aliodor , nuvelă fantastică. 1947
 Capul de zimbru, nuvele postume. Vol. I. București, Editura pentru literatură, 1966
 Ultimul berevoi, nuvele postume,Vol. II. București, Editura pentru literatură, 1966
 Zahei orbul, (roman elaborat între 1947- 1958) publicat postum. București, Editura pentru literatură, 1966
 Zahei orbul. Cluj, Editura Dacia, 1970.
 Dramaturgie
 Duhul pământului (conține piesele Umbra și Fata ursului)
 Demiurgul, 1943
 Gimnastică sentimentală, 1972
 Pribeaga
 Galerie
 Note
 Bibliografie
 Marius Oprea, Adevărata călătorie a lui Zahei. V. Voiculescu și taina Rugului Aprins, Editura Humanitas, București, 2008, cu o prefață de Andrei Pleșu
 Florentin Popescu, Detenția și sfârșitul lui V. Voiculescu, Ed. Vestala, București, 2000
 Lectură suplimentară
 Viața și opera lui Vasile voiculescu, Gheorghe Postelnicu, books.google.ro
 Pe urmele lui Vasile Voiculescu, Florentin Popescu, Editura Sport-Turism, 1984
 Vasile Voiculescu, scriitorul martir și Rugul aprins, Sabina Măduța, Editura Florile Dalbe, 2001
 Adevărata călătorie a lui Zahei — Vasile Voiculescu și taina Rugului Aprins, Marius Oprea, Editura Humanitas, 2008 - recenzie
 Legături externe
 Membrii Academiei Române din 1866 până în prezent – V
 Biografie
 Poezii
 "De n-aș fi ajuns medic, cred că aș fi fost preot", 11 octombrie 2010, Monica Andronescu, Jurnalul Național Valori ale culturii naționale: 46 de ani de la moartea lui Vasile Voiculescu, 26 noiembrie 2009, Amos News Valori ale culturii naționale: Vasile Voiculescu:125 ani de la naștere, 27 noiembrie 2009, Amos News Poetul cu îngeri, 27 noiembrie 2009, Dr. George Enache, Ziarul Lumina Memoria Bisericii în imagini: Vasile Voiculescu - poetul/doctorul mistic, 27 noiembrie 2009, Adrian Nicolae Petcu, Ziarul Lumina Vasile Voiculescu - poetul isihast, 4 iulie 2012, Prof. Dr. Mihaela Platica-Trifu, CrestinOrtodox.ro Un martir, Vasile Voiculescu, 17 mai 2010, Clara Margineanu, Jurnalul Național''
 Nașteri în 1884
 Nașteri pe 27 noiembrie
 Decese în 1963
 Decese pe 26 aprilie
 Membri post-mortem ai Academiei Române
 Membri ai Academiei de Științe din România
 Absolvenți ai liceului Gheorghe Lazăr din București
 Autori de sonete
 Autori români
 Decese cauzate de cancer
 Decese în București
 Deținuți politici români
 Dramaturgi români
 Medici români
 Membri ai organizației culturale Rugul Aprins
 Poeți români din secolul al XX-lea
 Prozatori români
 Revista Gândirea
 Oameni din județul Buzău
 Poeți creștini români
 Români cunoscuți sub pseudonimele folosite
 Români din secolul al XIX-lea
 Scriitori români din secolul al XX-lea
 Scriitori victime ale regimului comunist din România
 Victime ale regimului comunist din România


text:
 22.2.2014
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 52/33
 Üldkohtu 16. jaanuari 2014. aasta otsus — Aloe Vera of America versus Siseturu Ühtlustamise Amet — Detimos (FOREVER)
 (Kohtuasi T-528/11) (1)
 (Ühenduse kaubamärk - Vastulausemenetlus - Ühenduse kujutismärgi FOREVER taotlus - Varasem siseriiklik kujutismärk 4 EVER - Suhteline keeldumispõhjus - Segiajamise tõenäosus - Tähiste sarnasus - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 8 lõike 1 punkt b - Varasema kaubamärgi tegelik kasutamine - Määruse nr 207/2009 artikli 42 lõiked 2 ja 3)
 2014/C 52/60
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hageja: Aloe Vera of America, Inc. (Dallas, Texas, Ameerika Ühendriigid) (esindajad: advokaadid R. Niebel ja F. Kerl)
 Kostja: Siseturu Ühtlustamise Amet (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) (esindaja: J. Crespo Carrillo)
 Teine menetluspool apellatsioonikojas, menetlusse astuja Üldkohtus: Detimos — Gestão Imobiliária, SA (Carregado, Portugal) (esindaja: advokaat V. Caires Soares)
 Ese
 Hagi Siseturu Ühtlustamise Ameti neljanda apellatsioonikoja 8. augusti 2011. aasta otsuse (asi R 742/2010-4) peale, mis käsitleb vastulausemenetlust Diviril — Distribuidora de Viveres do Ribatejo, Lda ja Aloe Vera of America, Inc. vahel.
 Resolutsioon
 1)
 Jätta hagi rahuldamata.
 2)
 Mõista Aloe Vera of America, Inc.-lt välja kohtukulud ja Détimos — Gestão Imobiliária, SA poolt seoses Siseturu Ühtlustamise Ameti (kaubamärgid ja tööstusdisainilahendused) apellatsioonikoja menetlusega kantud kulud.
 (1) ELT C 362, 10.12.2011.


text:
Laluque is een gemeente in het Franse departement Landes (regio Nouvelle-Aquitaine) en telt 610 inwoners (1999). De plaats maakt deel uit van het arrondissement Dax.
 Geografie
 De oppervlakte van Laluque bedraagt 53,8 km2, de bevolkingsdichtheid is 11,3 inwoners per km2.
 Verkeer en vervoer
 In de gemeente ligt spoorwegstation Laluque.
 Demografie
 Onderstaande figuur toont het verloop van het inwonertal (bron: INSEE-tellingen).
 Externe links
 Gemeente in Landes