text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 5.2.2021
 COM(2021) 48 final
 2021/0027(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 222. zasedání Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) k zamýšlenému přijetí změny 177 přílohy 1, změny 47 přílohy 2, změny 108 přílohy 8, změny 90 přílohy 10 a nového svazku VI přílohy 10 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.Předmět návrhu
 Tento návrh se týká:
 i) postoje, který má být jménem Unie zaujat na 222. zasedání Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) k zamýšlenému přijetí změny 177 přílohy 1 – O způsobilosti leteckého personálu, změny 47 přílohy 2 – Pravidla létání, změny 108 přílohy 8 – Letová způsobilost letadel, změny 90 přílohy 10 – O civilní letecké telekomunikační službě a nového svazku VI přílohy 10 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví, a
 ii) postoje, který má být jménem Unie zaujat, až ICAO příslušným dopisem státům oznámí přijetí změny 177 přílohy 1, změny 47 přílohy 2, změny 108 přílohy 8, změny 90 přílohy 10 a nového svazku VI přílohy 10 a vyzve smluvní státy, aby oznámily svůj případný nesouhlas, veškeré rozdíly nebo svůj soulad s přijatými opatřeními.
 2.Souvislosti návrhu
 2.1Úmluva o mezinárodním civilním letectví
 Úmluva o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“) má za cíl regulovat mezinárodní leteckou dopravu. Chicagskou úmluvou, která vstoupila v platnost dne 4. dubna 1947, byla zřízena Mezinárodní organizace pro civilní letectví.
 Stranami Chicagské úmluvy jsou všechny členské státy EU.
 2.2Mezinárodní organizace pro civilní letectví
 Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) je specializovaná agentura Organizace spojených národů. Jejím cílem je rozvíjet zásady a techniky mezinárodního leteckého provozu a podporovat plánování a rozvoj mezinárodní letecké dopravy.
 Stálým orgánem této organizace je Rada ICAO, jejímiž členy je 36 smluvních států zvolených Shromážděním ICAO na dobu tří let. V období 2019–2022 v Radě ICAO zastupuje Evropskou unii sedm jejích členských států.
 Podle článku 54 Chicagské úmluvy je v povinné působnosti Rady ICAO přijímat mezinárodní standardy a doporučené předpisy (SARP), které jsou označovány jako přílohy Chicagské úmluvy.
 Podle článku 90 Chicagské úmluvy každá tato příloha nebo její doplněk nabývá platnosti po uplynutí tří měsíců ode dne, kdy byly předloženy smluvním státům ICAO, nebo po uplynutí delší doby, stanovené Radou ICAO, leč by většina smluvních států ICAO mezitím oznámila Radě svůj nesouhlas.
 Po přijetí těchto opatření mají členské státy ICAO oznámit svůj případný nesouhlas, veškeré rozdíly nebo svůj soulad s opatřeními, a to ještě předtím, než opatření vstoupí v platnost a stanou se právně závaznými.
 Podle článku 38 Chicagské úmluvy stát, který shledá, že se nemůže ve všech směrech podrobit některé mezinárodní normě či řízení nebo uvést vlastní nařízení či předpisy v naprostý soulad s ohledem na takovou mezinárodní normu nebo řízení, případně který pokládá za nutné zavést nařízení nebo předpisy lišící se v jednotlivosti od předpisů nebo metod stanovených mezinárodní normou, oznámí ihned Mezinárodní organizaci pro civilní letectví rozdíly mezi jeho vlastním předpisem a předpisem stanoveným mezinárodní normou.
 2.3Zamýšlené akty ICAO a jejich vztah ke stávajícím předpisům Unie
 Během 222. zasedání nebo některého z následujících zasedání by Rada ICAO měla přijmout:
 změnu 177 přílohy 1 – O způsobilosti leteckého personálu, která je návaznou změnou týkající se systémů a postupů pro řídící a kontrolní spoj (C2);
 změnu 47 přílohy 2 – Pravidla létání, která se týká požadavků na osvědčení letové způsobilosti systémů dálkově řízeného letadla (RPAS) v důsledku změny 108 přílohy 8;
 změnu 108 přílohy 8 – Letová způsobilost letadel, která se týká systémů dálkově řízeného letadla (RPAS);
 změnu 90 přílohy 10 – O civilní letecké telekomunikační službě – svazku V týkající se frekvenčního spektra pro spoje C2 v systémech RPAS;
 nový svazek VI přílohy 10 týkající se systémů a postupů pro řídící a kontrolní spoj (C2) v systémech RPAS (dále jen „zamýšlený akt“).
 Účely zamýšleného aktu jsou následující:
 změnit stávající SARP v příloze 8 Chicagské úmluvy, které v části I přílohy 8 zahrnují zvláštní definice a termíny, které jsou používány ve standardech v nových částech VIII, IX a X. Zahrnuje dále návrhy v části II přílohy 8, které zpřehledňují obecné postupy pro osvědčování letové způsobilosti a zachování letové způsobilosti u dálkově řízených letounů (RPA);
 vložit do přílohy 8 Chicagské úmluvy novou část VIII o RPA;
 vložit do přílohy 8 Chicagské úmluvy novou část IX o dálkově řízených vrtulnících;
 vložit do přílohy 8 Chicagské úmluvy novou část X o stanici dálkově řídícího pilota (RPS);
 vložit k dodatku 4 přílohy 2 Chicagské úmluvy doplněk, který je návazný na změny přílohy 8;
 změnit stávající SARP v příloze 10 svazku V Chicagské úmluvy, které specifikují správu spektra používaného výhradně pro řídící a kontrolní spoj (C2) nebo pro systémy dálkově řízeného letadla (RPAS);
 vložit do přílohy 10 nový svazek VI – Komunikační systémy a postupy, který se týká spoje C2 v systémech dálkově řízeného letadla;
 zanést změny příloh 1 a 2, které jsou návazné na změny přílohy 10 svazku V a na vložení nového svazku VI do přílohy 10.
 Je zamýšleno, že navrhované změny by se měly stát použitelnými dne 28. listopadu 2024.
 3.Postoj, který má být jménem Unie zaujat
 3.1Hlavní změny a jejich vztah ke stávajícím předpisům Unie
 Panelu ICAO pro systémy dálkově řízeného letadla (RPASP) byl svěřen úkol vypracovat standardy a doporučené postupy, příručky a poradenský materiál, které připraví půdu pro provoz dálkově řízených letadel přes mezinárodní hranice podle pravidel pro let podle přístrojů. Členské státy byly konzultovány ohledně navrhovaných změn prostřednictvím dopisů ICAO státům AN 7/67.1.1-19/52 a AN 3/5.12-19/53 včetně návrhů na změnu příloh 8 a 10 Chicagské úmluvy a návazných změn příloh 1 a 2 Chicagské úmluvy. Tyto návrhy jsou součástí série změn, které budou předkládány postupně.
 Změny původně navrhované v dopise státům AN 3/5.12-19/53 se týkají letové způsobilosti dálkově řízených letadel s pevnými křídly, letové způsobilosti dálkově řízených vrtulníků a stanice dálkově řídícího pilota (RPS). Tyto standardy a doporučené postupy byly vypracovány pro systémy dálkově řízeného letadla, které podstoupí postup typové certifikace podle dokumentu ICAO 10019 (příručka o systémech dálkově řízeného letadla), a byly podpořeny obsahem a předpoklady koncepce operací (CONOPS) systémů dálkově řízeného letadla podle ICAO.
 Vzhledem k integrované povaze systémů RPAS může být stanice dálkově řídícího pilota certifikována jako součást typového osvědčení uděleného držiteli typového osvědčení pro dálkově řízené letadlo po typové certifikaci takového letadla. To nevylučuje možnost, aby byla stanice dálkově řídícího pilota schválena samostatně. Významnou složkou systému RPAS a jeho letové způsobilosti je spoj C2, tvoří proto jednu ze součástí typového osvědčení.
 Změny původně navržené v dopise státům AN 7/67.1.1-19/52 se týkají řídícího a kontrolního spoje (spoje C2) a zahrnují technologicky neutrální standardy a doporučené postupy ohledně postupů a systémů pro spoj C2. Spoj C2 je vyčleněn pro výměnu informací mezi dvěma hlavními fyzickými částmi RPAS: stanicí dálkově řídícího pilota (RPS) a dálkově řízeným letadlem (RPA). Spoj C2 je tedy jejich logickým spojením, jakkoli fyzicky realizovaným, pro výměnu informací mezi RPS a RPA a umožňuje dálkově řídícímu pilotovi bezpečně začlenit systém RPAS do globálního prostředí leteckého provozu, zejména komunikace, navigace a přehledu. Tyto SARP jsou první ze dvou plánovaných výstupů ke spoji C2.
 Panel RPASP v současné době pracuje na druhém a podrobnějším balíčku obsahujícím technologicky specifické SARP; tento balíček by měly být hotov v roce 2022.
 V návaznosti na příspěvek EASA k dopisu státům AN 3/5.12-19/53 řada členských států EU navrhla, aby vzhledem ke specifickému rozdělení odpovědnosti mezi provozovatelem a projektantem byla konzultace prostřednictvím dopisů státům prodloužena do doby, než bude k dispozici návrh materiálů ke změně přílohy 6, a aby přijetí přílohy 6 a 8 probíhalo souběžně, zejména s ohledem na schvalování stanic dálkově řídícího pilota (RPS) a na odpovědnost smluvních států, pokud jde o zachování letové způsobilosti RPS. ICAO tento návrh nepřijala, což by mohlo zkomplikovat provedení souvisejících SARP ICAO do práva Unie, jelikož je třeba vyřešit odpovědnost projektanta a provozovatele za RPS.
 Navrhované změny jsou schopné rozhodným způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, zejména nařízení Komise (EU) č. 748/2012
 1
 , nařízení Komise (EU) č. 1321/2014
 2
 , nařízení Komise (EU) č. 1178/2011
 3
 , nařízení Komise (EU) č. 965/2012
 4
 a případně také nařízení Komise (EU) č. 452/2014
 5
 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/373
 6
 . Nové standardy a doporučené postupy ICAO budou muset být začleněny do právních předpisů EU za účelem změny právního rámce, aby mohlo být regulováno projektování, typová certifikace a provoz systémů dálkově řízeného letadla provozovaných přes mezinárodní hranice a na volném moři.
 3.2Postoj, který má být zaujat jménem Unie
 Unie uznává potřebu zřídit harmonizovaný regulační rámec na mezinárodní úrovni, který umožní projektování, typovou certifikací a provoz dálkově řízených letadel přes mezinárodní hranice a na volném moři podle pravidel pro let podle přístrojů. Tento cíl podporují změny navržené ve dvou dopisech ICAO státům.
 Navrhovaný postoj, který má být zaujat jménem Unie, je podpořit navrhované změny v plném rozsahu.
 Postojem, jenž má být jménem Unie zaujat, pokud Rada ICAO přijme bez podstatných změn navrhované změny Chicagské úmluvy, je v odpovědi na příslušné dopisy ICAO státům nevyjádřit nesouhlas a oznámit soulad s přijatými opatřeními. Pokud by se právní předpisy Unie odchýlily od nově přijatých standardů a doporučených postupů po předpokládaném datu použitelnosti těchto standardů a doporučených postupů, tj. po 28. listopadu 2024, měl by být oznámen rozdíl oproti těmto konkrétním standardům a doporučeným postupům.
 4.Právní základ
 4.1Procesněprávní základ
 4.1.1Zásady
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) zavádí rozhodnutí, kterými se stanoví „postoje, které mají být jménem Unie zaujaty v orgánu zřízeném dohodou, má-li tento orgán přijímat akty s právními účinky, s výjimkou aktů, které doplňují nebo pozměňují institucionální rámec dohody“.
 Ustanovení čl. 218 odst. 9 SFEU se použije bez ohledu na to, zda je Unie členem dotyčného orgánu nebo stranou dotyčné dohody
 7
 .
 Pojem „akty s právními účinky“ zahrnuje akty, které mají právní účinky na základě pravidel mezinárodního práva, jimiž se dotyčný orgán řídí. Tento pojem zahrnuje rovněž nástroje, jež podle mezinárodního práva nemají závazný účinek, ale „mohou rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah právní úpravy přijaté zákonodárcem Unie“
 8
 .
 4.1.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Rada ICAO je subjekt zřízený dohodou, konkrétně Úmluvou o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“).
 V souladu s článkem 54 Chicagské úmluvy přijímá Rada ICAO mezinárodní standardy a doporučené postupy, které se označují jako přílohy Chicagské úmluvy. Jedná se o akty s právními účinky. Některé právní účinky těchto aktů by mohly záviset na oznámeních nesouhlasu a rozdílů a na podmínkách těchto oznámení. Přijetí postoje Unie ohledně těchto oznámení proto spadá do oblasti působnosti čl. 218 odst. 9 SFEU.
 Navrhované akty jsou schopny rozhodným způsobem ovlivnit obsah právních předpisů EU, zejména nařízení Komise (EU) č. 748/2012
 9
 , nařízení Komise (EU) č. 1321/2014
 10
 , nařízení Komise (EU) č. 1178/2011
 11
 , nařízení Komise (EU) č. 965/2012
 12
 a případně také nařízení Komise (EU) č. 452/2014
 13
 a prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/373
 14
 . Nové standardy a doporučené postupy ICAO budou muset být začleněny do právních předpisů EU za účelem změny právního rámce, aby mohlo být regulováno projektování, typová certifikace a provoz systémů dálkově řízeného letadla provozovaných přes mezinárodní hranice a na volném moři. Právní předpisy EU se proto budou muset odpovídajícím způsobem změnit.
 Hlavním účelem navrhovaných změn je zřídit právní rámec pro projektování, typovou certifikací a provoz dálkově řízených letadel provozovaných přes mezinárodní hranice a na volném moři podle pravidel pro let podle přístrojů. V souladu s čl. 3 odst. 2 SFEU má v této věci výlučnou vnější pravomoc Unie.
 Přijímaný akt nedoplňuje ani nepozměňuje institucionální rámec dohody.
 Procesněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 218 odst. 9 SFEU.
 4.2Hmotněprávní základ
 4.2.1Zásady
 Hmotněprávní základ rozhodnutí podle čl. 218 odst. 9 SFEU závisí v první řadě na cíli a obsahu přijatého aktu, v souvislosti s nímž se postoj jménem Unie zaujímá. Sleduje-li přijatý akt dvojí účel nebo má-li dvě složky a lze-li jeden z těchto účelů nebo jednu z těchto složek identifikovat jako hlavní, zatímco druhý účel či druhá složka je pouze vedlejší, musí být rozhodnutí přijaté podle čl. 218 odst. 9 SFEU založeno na jediném hmotněprávním základu, a sice na tom, který si žádá hlavní nebo převažující účel či složka.
 4.2.2Uplatnění v tomto konkrétním případě
 Hlavní cíl a obsah přijatého aktu se týkají společné dopravní politiky.
 Hmotněprávním základem navrhovaného rozhodnutí je tudíž čl. 100 odst. 2 SFEU.
 4.3Závěr
 Právním základem navrhovaného rozhodnutí Rady je čl. 100 odst. 2 SFEU ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy.
 2021/0027 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o postoji, který má být jménem Unie zaujat na 222. zasedání Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO) k zamýšlenému přijetí změny 177 přílohy 1, změny 47 přílohy 2, změny 108 přílohy 8, změny 90 přílohy 10 a nového svazku VI přílohy 10 Úmluvy o mezinárodním civilním letectví
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 100 odst. 2 ve spojení s čl. 218 odst. 9 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Úmluva o mezinárodním civilním letectví (dále jen „Chicagská úmluva“), jež upravuje mezinárodní leteckou dopravu, vstoupila v platnost dne 4. dubna 1947. Byla jí zřízena Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO).
 (2)Členské státy jsou smluvními státy Chicagské úmluvy a členy ICAO, přičemž Unie má v některých orgánech ICAO status pozorovatele. V Radě ICAO je zastoupeno sedm členských států.
 (3)Podle článku 54 Chicagské úmluvy smí Rada ICAO přijímat mezinárodní standardy a doporučené postupy (SARP) a označit je jako přílohy Chicagské úmluvy.
 (4)Rada ICAO má na svém 222. zasedání přijmout změnu 177 přílohy 1 – O způsobilosti leteckého personálu, změnu 47 přílohy 2 – Pravidla létání, změnu 108 přílohy 8 – Letová způsobilost letadel, změnu 90 přílohy 10 – O civilní letecké telekomunikační službě svazku V Úmluvy o mezinárodním civilním letectví týkající se systémů a postupů pro řídící a kontrolní spoj (C2) v systémech dálkově řízeného letadla (RPAS) a nový svazek VI přílohy 10.
 (5)Hlavním účelem navrhovaných změn je zřídit právní rámec pro projektování, typovou certifikací a provoz dálkově řízených letadel provozovaných přes mezinárodní hranice a na volném moři podle pravidel pro let podle přístrojů. Unie jednoznačně podporuje snahy ICAO o zřízení tohoto právního rámce.
 (6)Je vhodné stanovit postoj, který má být jménem Unie zaujat v Radě ICAO, jelikož změna 177 přílohy 1, změna 47 přílohy 2, změna 108 přílohy 8, změna 90 přílohy 10 svazku V a přijetí nového svazku VI přílohy 10 budou pro Unii závazné a jsou schopny rozhodujícím způsobem ovlivnit obsah práva Unie, zejména nařízení Komise (EU) č. 748/2012
 15
 , nařízení Komise (EU) č. 1321/2014
 16
 , nařízení Komise (EU) No 1178/2011
 17
 , nařízení Komise (EU) č. 965/2012
 18
 a případně také nařízení Komise (EU) č. 452/2014
 19
 a dále prováděcího nařízení Komise (EU) 2017/373
 20
 .
 (7)Postojem Unie během 222. zasedání nebo některého z nadcházejících zasedání Rady ICAO s ohledem na přijetí zamýšlené změny 177 přílohy 1, změny 47 přílohy 2, změny 108 přílohy 8, změny 90 přílohy 10 svazku V a přijetí nového svazku VI přílohy 10, jak je uvedeno v dopisech státům AN 7/67.1.1-19/52 a AN 3/5.12-19/53, by mělo být podpořit tyto změny v plném rozsahu. Tento postoj by měly vyjádřit členské státy Unie, které jsou členy Rady ICAO, jednajíce společně jménem Unie.
 (8)Po přijetí budou změny příloh 1, 2, 8 a 10 Chicagské úmluvy závazné pro všechny členské státy ICAO, včetně všech členských států Unie, v souladu s Chicagskou úmluvou a v rámci omezení v ní stanovených.
 (9)Podle článku 38 Chicagské úmluvy stát, který shledá, že se nemůže ve všech směrech podrobit některé mezinárodní normě či řízení nebo uvést vlastní nařízení či předpisy v naprostý soulad s mezinárodní normou nebo řízením, případně který pokládá za nutné zavést nařízení nebo předpisy lišící se v jednotlivosti od předpisů nebo metod stanovených mezinárodní normou, oznámí ihned Mezinárodní organizaci pro civilní letectví rozdíly mezi jeho vlastním předpisem a předpisem stanoveným mezinárodní normou.
 (10)Podle článku 90 Chicagské úmluvy každá tato příloha nebo její doplněk nabývá platnosti po uplynutí tří měsíců ode dne, kdy byly předloženy smluvním státům ICAO, nebo po uplynutí delší doby, stanovené Radou ICAO, leč by většina smluvních států ICAO mezitím oznámila Radě svůj nesouhlas.
 (11)Postojem Unie poté, co Rada ICAO přijme změnu 177 přílohy 1, změnu 47 přílohy 2, změnu 108 přílohy 8, změnu 90 přílohy 10 svazku V a nový svazek VI přílohy 10, což oznámí generální tajemník ICAO prostřednictvím dopisu ICAO státům, by mělo být nevyjádřit nesouhlas a oznámit soulad. Pokud by se právní předpisy Unie odchýlily od nově přijatých standardů a doporučených postupů po předpokládaném datu použitelnosti těchto standardů a doporučených postupů, tj. po 28. listopadu 2024, měl by být oznámen rozdíl oproti těmto konkrétním standardům a doporučeným postupům. Tento postoj by měly vyjádřit všechny členské státy Unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1.Postojem, jenž má být jménem Unie zaujat na 222. zasedání nebo na některém z následujících zasedání Rady Mezinárodní organizace pro civilní letectví (ICAO), je podpořit navrhovanou změnu 177 přílohy 1, změnu 47 přílohy 2, změnu 108 přílohy 8, změnu 90 přílohy 10 svazku V a přijetí nového svazku VI přílohy 10 Chicagské úmluvy v plném rozsahu.
 2.Postojem, jenž má být jménem Unie zaujat, pokud Rada ICAO přijme bez podstatných změn navrhovanou změnu 177 přílohy 1, změnu 47 přílohy 2, změnu 108 přílohy 8, změnu 90 přílohy 10 svazku V a nový svazek VI přílohy 10 Chicagské úmluvy, o nichž je řeč v odstavci 1, je v reakci na příslušné dopisy ICAO státům nevyjádřit nesouhlas a oznámit soulad s přijatými opatřeními. Pokud by se právní předpisy Unie odchýlily od nově přijatých standardů a doporučených postupů po předpokládaném datu použitelnosti těchto standardů a doporučených postupů, tj. po 28. listopadu 2024, měl by být oznámen rozdíl oproti těmto konkrétním standardům a doporučeným postupům.
 Článek 2
 Postoj uvedený v čl. 1 odst. 1 vyjádří členské státy Unie, které jsou členy Rady ICAO, jednajíce společně.
 Postoj uvedený v čl. 1 odst. 2 vyjádří všechny členské státy Unie.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí je určeno členským státům.
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (Úř. věst. L 224, 21.8.2012, s. 1).
 (2)
 Nařízení Komise (EU) č. 1321/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (Úř. věst. L 362, 17.12.2014, s. 1).
 (3)
 Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 311, 25.11.2011, s. 1).
 (4)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (5)
 Nařízení Komise (EU) č. 452/2014 ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 133, 6.5.2014, s. 12).
 (6)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 ze dne 1. března 2017, kterým se stanoví společné požadavky na poskytovatele služeb v oblasti uspořádání letového provozu / letových navigačních služeb a jiných funkcí sítě uspořádání letového provozu a dohled nad nimi, zrušují nařízení (ES) č. 482/2008, prováděcí nařízení (EU) č. 1034/2011, (EU) č. 1035/2011 a (EU) 2016/1377 a mění nařízení (EU) č. 677/2011 (Úř. věst. L 62, 8.3.2017, s. 1).
 (7)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, bod 64.
 (8)
 Rozsudek Soudního dvora ze dne 7. října 2014, Německo v. Rada, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, body 61 až 64.
 (9)
 Nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (Úř. věst. L 224, 21.8.2012, s. 1).
 (10)
 Nařízení Komise (EU) č. 1321/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (Úř. věst. L 362, 17.12.2014, s. 1).
 (11)
 Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 311, 25.11.2011, s. 1).
 (12)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (13)
 Nařízení Komise (EU) č. 452/2014 ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 133, 6.5.2014, s. 12).
 (14)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 ze dne 1. března 2017, kterým se stanoví společné požadavky na poskytovatele služeb v oblasti uspořádání letového provozu / letových navigačních služeb a jiných funkcí sítě uspořádání letového provozu a dohled nad nimi, zrušují nařízení (ES) č. 482/2008, prováděcí nařízení (EU) č. 1034/2011, (EU) č. 1035/2011 a (EU) 2016/1377 a mění nařízení (EU) č. 677/2011 (Úř. věst. L 62, 8.3.2017, s. 1).
 (15)
 Nařízení Komise (EU) č. 748/2012 ze dne 3. srpna 2012, kterým se stanoví prováděcí pravidla pro certifikaci letové způsobilosti letadel a souvisejících výrobků, letadlových částí a zařízení a certifikaci ochrany životního prostředí, jakož i pro certifikaci projekčních a výrobních organizací (Úř. věst. L 224, 21.8.2012, s. 1).
 (16)
 Nařízení Komise (EU) č. 1321/2014 ze dne 26. listopadu 2014 o zachování letové způsobilosti letadel a leteckých výrobků, letadlových částí a zařízení a schvalování organizací a personálu zapojených do těchto úkolů (Úř. věst. L 362, 17.12.2014, s. 1).
 (17)
 Nařízení Komise (EU) č. 1178/2011 ze dne 3. listopadu 2011, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se posádek v civilním letectví podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 311, 25.11.2011, s. 1).
 (18)
 Nařízení Komise (EU) č. 965/2012 ze dne 5. října 2012, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 296, 25.10.2012, s. 1).
 (19)
 Nařízení Komise (EU) č. 452/2014 ze dne 29. dubna 2014, kterým se stanoví technické požadavky a správní postupy týkající se letového provozu provozovatelů ze třetích zemí podle nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 216/2008 (Úř. věst. L 133, 6.5.2014, s. 12).
 (20)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) 2017/373 ze dne 1. března 2017, kterým se stanoví společné požadavky na poskytovatele služeb v oblasti uspořádání letového provozu / letových navigačních služeb a jiných funkcí sítě uspořádání letového provozu a dohled nad nimi, zrušují nařízení (ES) č. 482/2008, prováděcí nařízení (EU) č. 1034/2011, (EU) č. 1035/2011 a (EU) 2016/1377 a mění nařízení (EU) č. 677/2011 (Úř. věst. L 62, 8.3.2017, s. 1).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.2.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 45/35
 Acțiune introdusă la 4 noiembrie 2013 — Real Express/OAPI — MIP Metro (real)
 (Cauza T-580/13)
 2014/C 45/61
 Limba în care a fost formulată acțiunea: engleza
 Părțile
 Reclamantă: Real Express Srl (București, România) (reprezentant: C. Anitoae, avocat)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: MIP Metro Group Intellectual Property GmbH & Co. KG (Düsseldorf, Germania)
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea Deciziei Camerei a patra de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) din 16 septembrie 2013 în cauza R 1519/2012-4;
 —
 obligarea pârâtului și a intervenientei la plata chetuielilor de judecată.
 Motivele și principalele argumente
 Solicitantul mărcii comunitare: cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs.
 Marca comunitară vizată: marca figurativă de culoare albastră și roșie care cuprinde elementul verbal „real” pentru produse și servicii din clasele 3 și 35 — cererea de înregistrare a unei mărci comunitare nr. 9 512 609.
 Titularul mărcii sau al semnului invocat în procedura opoziției: reclamanta.
 Marca sau semnul invocat: mărcile românești nr. 38 089 și nr. 80 065.
 Decizia diviziei de opoziție: respinge opoziția în totalitate.
 Decizia camerei de recurs: respinge calea de atac
 Motivele invocate: încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind marca comunitară.


type: wikipedia

text:
Marts måned er opkaldt efter Mars, romersk krigsgud. Det ældre danske navn er Thors måned eller tordmåned, som kan henvise til guden Thor eller til ordet tord, som betyder gødning, idet marts er den måned, hvor sneen smelter og markerne bliver tørre, så der kan køres gødning ud.
 Marts i Danmark
 Normaltal for marts
 Middeltemperatur: 3,3 °C
 Nedbør: 46 mm
 Soltimer: 130
 Vejrrekorder for marts måned
 1888 - Den laveste lufttemperatur målt i marts: -27,0 °C i Søndersted.
 1942 – Den koldeste marts med en middeltemperatur på -3,5 °C. Max- og minimumtemperaturen var hhv. 12,4 og -24,0 °C.
 1963 – Den solfattigste med kun 50 soltimer.
 1990 – Den varmeste marts med en middeltemperatur på 6,1 °C. Max- og minimumtemperaturen var hhv. 22,2 (rekord for marts), målt i Karup Lufthavn, og -5,4 °C.
 2007 – Denne marts tangerede med varmerekorden fra 1990 med en middeltemperatur på 6,1 °C. Max- og minimumtemperaturen var hhv. 16,6 og -3,5 °C.
 2019 – Den vådeste marts med hele 106 mm nedbør.
 2022 - Denne marts satte 2 vejrrekorder. Det var både den tørreste med kun 4 mm nedbør og den solrigeste med hele 239 soltimer.
 Særlige dage
 I marts er der fire Tycho Brahes-dage, nemlig den 1., 4., 14. og 15. marts.
 Kilder og eksterne henvisninger
 Dmi: Månedens vejr
 Måneder


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 32003D0143
 2003/143/EG: Beschluss des Rates vom 18. Februar 2003 zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen
 Amtsblatt Nr. L 055 vom 01/03/2003 S. 0053 - 0053
 Beschluss des Ratesvom 18. Februar 2003zur Ernennung eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen(2003/143/EG)DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION -gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Gemeinschaft, insbesondere auf Artikel 263,auf Vorschlag der österreichischen Regierung,in Erwägung(1) des Beschlusses 2002/60/EG des Rates vom 22. Januar 2002(1) zur Ernennung der Mitglieder und der stellvertretenden Mitglieder des Ausschusses der Regionen,(2) der Tatsache, dass durch den Rücktritt von Herrn Peter SCHACHNER-BLAZIZEK, der dem Rat am 12. November 2002 zur Kenntnis gebracht wurde, der Sitz eines stellvertretenden Mitglieds des Ausschusses der Regionen frei geworden ist -BESCHLIESST:Einziger ArtikelHerr Franz VOVES wird als Nachfolger von Herrn Peter SCHACHNER-BLAZIZEK für dessen verbleibende Amtszeit, d. h. bis zum 25. Januar 2006, zum stellvertretenden Mitglied des Ausschusses der Regionen ernannt.Geschehen zu Brüssel am 18. Februar 2003.Im Namen des RatesDer PräsidentN. Christodoulakis(1) ABl. L 24 vom 26.1.2002, S. 38.


text:
28. kesäkuuta on gregoriaanisen kalenterin mukaan vuoden 179. päivä (180. päivä karkausvuonna). Vuodesta on jäljellä 186 päivää.
 Nimipäivät
 suomalainen kalenteri: Leo
 suomenruotsalainen kalenteri: Leo, Leopold
 ortodoksinen kalenteri: Sergei, Herman, Kyrö, Johannes
 saamenkielinen kalenteri: Lejo, Ledjo
 vanhemmissa kalentereissa: Leo Papa
 Tapahtumia
 1243 – Innocentius IV valittiin paaviksi.
 1389 – Ottomaanien joukot murskasivat kristillisen Euroopan joukot Kosovossa, mikä avasi tien ottomaanien valloituksille Kaakkois-Euroopassa.
 1519 – Kaarle V valittiin Pyhän saksalais-roomalaisen keisarikunnan keisariksi.
 1633 – Kolmikymmenvuotinen sota: Torsten Stålhandske suomalaisine ratsumiehineen vaikutti ratkaisevasti voittoon Oldendorfin luona käydyssä taistelussa.
 1635 – Guadeloupesta tuli Ranskan siirtomaa.
 1651 – Beresteczkon taistelu alkoi puolalaisten ja ukrainalaisten välillä.
 1659 – kasakat ja krimintataarit löivät venäläiset Konotopin taistelussa.
 1709 – (ruotsalaisen kalenterin mukaan) Pietari Suuren 45 000 miehen armeija löi Ruotsin 29 000 miehen joukot Pultavan taistelussa.
 1838 – Kuningatar Viktoria kruunattiin.
 1841 – Baletin Giselle ensiesitys Pariisissa.
 1880 – Australialainen lainsuojaton Ned Kelly jäi kiinni Glenrowanissa Victoriassa.
 1894 – Labor Day (työläisten päivä) tuli viralliseksi juhlapäiväksi Yhdysvalloissa. Juhlapäivää vietetään syyskuussa eikä vappuna, kuten useimmissa maissa.
 1904 – SS Norge ajoi karille ja upposi. Yli 600 ihmistä kuoli.
 1914 – Sarajevon laukaukset: serbialainen opiskelija Gavrilo Princip surmasi Itävallan arkkiherttua Frans Ferdinandin ja hänen puolisonsa Sofian. Tapahtumaa pidetään ensimmäisen maailmansodan syttymissyynä.
 1919 – Versailles'n rauhansopimukset allekirjoitettiin, mikä päätti ensimmäisen maailmansodan.
 1940 – Romania pakkoluovutti Bessarabian (pääosa nykyisestä Moldovasta) Neuvostoliitolle.
 1942 – Toinen maailmansota: Saksalaiset käynnistivät Operaatio Sinisen.
 1944 – Toinen maailmansota: Neuvostoliitto palautti hallintaansa Petroskoin Suomen miehityksestä jatkosodan Syvärin-Petroskoin operaatiossa
 1950 – Pohjois-Korean joukot valtasivat Soulin.
 1960 – Kuubassa olleet yhdysvaltalaiset öljynjalostamot takavarikoitiin ja kansallistettiin.
 1967 – Israel liitti Itä-Jerusalemin itseensä.
 1969 – Stonewallin mellakat merkitsivät uudenlaisen seksuaalisten vähemmistöjen oikeuksia ajaneen liikkeen syntyä Yhdysvalloissa.
 1978 – Yhdysvaltain korkein oikeus kielsi kiintiöt yliopistojen ("college") opiskelijavalinnoissa, mutta piti vähemmistöjä suosivia ohjelmia perustuslain mukaisina.
 1990 – Adam Osbornen perustama "Paperback Software" -yhtiön todettiin oikeudessa syyllistyneen tekijänoikeusrikkomukseen sen kopioitua Lotus 1-2-3:n ulkoasun ja valikot omaan taulukkolaskentaohjelmaansa.
 1992 – Ranskan presidentti François Mitterrand vieraili yllättäen Bosnian sodan kourissa olleessa Sarajevossa.
 1997 – Nyrkkeilijä Mike Tyson hylättiin hänen purtuaan vastustajansa Evander Holyfieldin korvasta palan pois.
 1999 – Vuonna 1771 haaksirikkoutunut hollantilainen kauppa-alus Vrouw Maria löytyi Nauvon ulkosaaristosta.
 2004 – Liettua, Slovenia ja Viro liittyivät ERM II -ohjelmaan (European exchange rate mechanism), mikä säätelee valuutanvaihtoa ennen eurovyöhykkeeseen liittymistä.
 2004 – Irakin miehityshallinto (Coalition Provisional Authority) luovutti vallan Irakin väliaikaishallitukselle. Miehitysjoukot jäivät kuitenkin vielä maahan.
 2007 – Valtioneuvosto hyväksyi selvitysmies Myllyniemen esityksen mukaisen 3 000 hehtaarin Sipooseen ja 200 hehtaarin Vantaalle kuuluneiden maa-alueiden liittämisen Helsinkiin.
 Syntyneitä
 1476 – Paavali IV, paavi (k. 1559)
 1490 – Albrecht von Brandenburg, Mainzin piispa ja vaaliruhtinaan valitsijamies sekä Magdeburgin arkkipiispa (k. 1545)
 1491 – Henrik VIII, Englannin kuningas (k. 1547)
 1503 – Giovanni della Casa, italialainen runoilija (k. 1556)
 1577 – Peter Paul Rubens, alankomaalainen taidemaalari (k. 1640)
 1703 – John Wesley, englantilainen teologi (metodismin perustaja) (k. 1791)
 1712 – Jean-Jacques Rousseau, ranskalainen filosofi (Émile eli kasvatuksesta) (k. 1778)
 1819 – Carlotta Grisi, italialainen balettitanssija (k. 1899)
 1831 – Joseph Joachim, unkarilaissyntyinen viulisti (k. 1907)
 1862 – Sigrid Wasastjerna, suomenruotsalainen runoilija (k. 1909)
 1867 – Luigi Pirandello, vuoden 1934 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut italialainen draamakirjailija (Niin on jos siltä näyttää) (k. 1936)
 1868 – Dagmar Furuhjelm, suomalainen taidemaalari (k. 1918)
 1873 – Alexis Carrel, vuoden 1912 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut ranskalainen kirurgi ja biologi (k. 1944)
 1875 – Henri Lebesgue, ranskalainen matemaatikko (k. 1941)
 1880 – Volodymyr Vynnytšenko, ukrainalainen kirjailija ja poliitikko (k. 1951)
 1883 – Pierre Laval, Ranskan pääministeri (k. 1945)
 1893 – Elo Kuosmanen, suomalainen tanssija, koreografi, lavastaja, näyttämöpukusuunnittelija, balettimestari, balettipedagogi ja taidemaalari (k. 1980)
 1902 – Richard Rodgers, yhdysvaltalainen säveltäjä (k. 1979)
 1906 – Maria Goeppert-Mayer, vuoden 1963 Nobelin fysiikan palkinnon saanut saksalais-yhdysvaltalainen fyysikko (k. 1972)
 1909 – Eric Ambler (”Eliot Reed”), englantilainen kirjailija (k. 1998)
 1911 – Eero Pentti Rautawaara, suomalainen sellotaiteilija (k. 1965)
 1912 – Erkki Palosuo, suomalainen geofysiikan professori (k. 2007)
 1915 – Juha Mannerkorpi, suomalainen kirjailija (k. 1980)
 1920 – Esko Toivonen (”Eemeli”), suomalainen näyttelijä ja koomikko (k. 1987)
 1921 – Leo Paukkunen, suomalainen sosiaalipoliitikko ja professori (k. 2006)
 1922 – Federico O. Escaler, filippiiniläinen katolinen piispa (k. 2015)
 1924 – Kalevi Keihänen, suomalainen matkailuyrittäjä (k. 1995)
 1926 – Melvin Kaminsky (”Mel Brooks”), yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja
 1927 – F. Sherwood Rowland, vuoden 1995 Nobelin kemianpalkinnon saanut yhdysvaltalainen kemisti (k. 2012)
 1928 – Hans Blix, ruotsalainen diplomaatti, poliitikko ja ministeri
 1930 – William C. Campbell, vuoden 2015 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut irlantilainen biokemisti
 1930 – Itamar Franco, Brasilian presidentti (k. 2011)
 1932 – Noriyuki Morita (”Pat Morita”), japanilais-yhdysvaltalainen näyttelijä (Karate Kid) (k. 2005)
 1936 – Johan Gullichsen, suomalainen selluloosatekniikan professori
 1940 – Muhammad Yunus, vuoden 2005 Nobelin rauhanpalkinnon saanut bangladeshilainen pankkiiri ja ekonomisti
 1941 – David Johnston, Kanadan kenraalikuvernööri
 1941 – Hisao Kami, japanilainen jalkapalloilija
 1943 – Klaus von Klitzing, vuoden 1985 Nobelin fysiikan palkinnon saanut saksalainen fyysikko
 1945 – David Knights, englantilainen muusikko ("Procol Harum")
 1948 – Kathleen Doyle Bates (”Kathy Bates”), yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä (Piina)
 1948 – Kristina Hautala, suomalainen iskelmälaulaja
 1948 – Édouard Mathos, keskiafrikkalainen katolinen piispa (k. 2017)
 1950 – Jorma Uotinen, suomalainen tanssija, koreografi ja Suomen Kansallisbaletin taiteellinen johtaja (1992–2001)
 1952 – Marija Babitzin (”Muska”), suomalainen laulaja
 1952 – Pietro Mennea, italialainen poliitikko, pikajuoksija ja olympiavoittaja (k. 2013)
 1953 – Pavel Posád, tšekkiläinen katolinen piispa
 1953 – Simo Rundgren, suomalainen keskustalainen poliitikko
 1955 – Nikolai Zimjatov, neuvostoliittolainen hiihtäjä
 1960 – John Elway, yhdysvaltalainen amerikkalaisen jalkapallon pelaaja
 1962 – Kjell Jonevret, ruotsalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 1963 – Charlie Clouser, yhdysvaltalainen muusikko ja säveltäjä ("Nine Inch Nails", Saw)
 1965 – Jessica Hecht, yhdysvaltalainen näyttelijä (Frendit)
 1965 – Jari Lindström, suomalainen perussuomalaisten kansanedustaja
 1966 – John Cusack, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1966 – Åsa Larsson, ruotsalainen rikoskirjailija
 1966 – Mary Stuart Masterson, yhdysvaltalainen näyttelijä ja elokuvaohjaaja
 1967 – Tuomo Repo, suomalainen prikaatinkenraali
 1970 – Mike White, yhdysvaltalainen ohjaaja, käsikirjoittaja ja näyttelijä
 1971 – Norika Fujiwara, japanilainen näyttelijä ja malli, Miss Japani 1992
 1971 – Elon Musk, eteläafrikkalais-kanadalainen yrittäjä, sijoittaja ja keksijä
 1972 – Alessandro Nivola, yhdysvaltalainen näyttelijä
 1972 – Tony Virta, suomalainen jääkiekkoilija
 1973 – Stan Bowman, kanadalainen jääkiekkovaikuttaja
 1973 – Airat Ichmouratov, venäläis-kanadalainen säveltäjä
 1973 – Sabri Jaballah, tunisialainen jalkapalloilija
 1979 – Tim McCord, yhdysvaltalainen muusikko
 1984 – Tamara Ecclestone, brittiläinen malli, televisioesiintyjä ja seurapiirihenkilö
 1988 – David Boui, keskiafrikkalainen taekwondoin
 1991 – Kevin De Bruyne, belgialainen jalkapalloilija
 1991 – Seo Joo-Hyun (”Seohyun”), eteläkorealainen laulaja ("Girls' Generation")
 1992 – Oscar Hiljemark, ruotsalainen jalkapalloilija
 1993 – Niklas Nevalainen, suomalainen jääkiekkoilija
 1999 – Viivi Korhonen, suomalainen laulaja
 2005 – Mei Yamazaki, japanilainen poplaulaja, tanssija, näyttelijä ja malli
 Kuolleita
 548 – Theodora, Bysantin keisarinna (s. n. 500)
 767 – Paavali I, paavi (s. 700)
 1385 – Andronikos IV Palaiologos, Bysantin keisari (s. 1348)
 1598 – Abraham Ortelius, flaamilainen kartantekijä (s. 1527)
 1628 – Jens Munk, tanskalainen merenkulkija ja tutkimusmatkailija (s. 1579)
 1768 – George Hadley, englantilainen fyysikko ja meteorologi (s. 1685)
 1836 – James Madison, Yhdysvaltain presidentti (s. 1751)
 1909 – Sigrid Wasastjerna, suomenruotsalainen runoilija (s. 1862)
 1914 – Franz Ferdinand, Itävallan arkkiherttua ja kruununperillinen (s. 1863)
 1914 – Sophie von Chotek, Itävallan arkkiherttuatar, arkkiherttua Franz Ferdinandin puoliso (s. 1868)
 1940 – Italo Balbo, italialainen lentäjä, sotamarsalkka ja fasistipoliitikko (s. 1896)
 1944 – Ville Väisänen, suomalainen Mannerheim-ristin ritari (s. 1918)
 1959 – Heikki Asunta, suomalainen runoilija, kirjailija ja taidemaalari (s. 1904)
 1961 – Yrjö Leino, suomalainen kommunistipoliitikko (s. 1897)
 1968 – Unto Mononen, suomalainen säveltäjä (s. 1930)
 1974 – Vannevar Bush, yhdysvaltalainen tiedevaikuttaja (s. 1890)
 1980 – Keijo Liinamaa, suomalainen lakimies, virkamieshallituksen pääministeri ja valtakunnansovittelija (s. 1929)
 1981 – Terry Fox, kanadalainen yleisurheilija ja syövänhoitokeinojen puolestapuhuja (s. 1958)
 1982 – Eva Collin, suomalainen taidemaalari (s. 1896)
 1993 – Jesus Christ Allin (”GG Allin”), yhdysvaltalainen punkmuusikko, laulaja ja lauluntekijä (s. 1956)
 1995 – Arne Mattsson, ruotsalainen elokuvaohjaaja (s. 1919)
 1995 – Petri Walli, suomalainen rock-muusikko ("Kingston Wall") (s. 1969)
 1996 – Ernst Mether-Borgström, suomalainen taidemaalari (s. 1917)
 1996 – Per-Olof Nyström, suomalainen mainos -ja julistetaiteilija, graafinen suunnittelija ja kuvataiteilija (s. 1925)
 1997 – Teuvo Suojärvi, suomalainen jazzpianisti ja harmonikansoittaja (s. 1932)
 2002 – Seija Karpiomaa, suomalainen iskelmälaulaja (s. 1932)
 2007 – Eva Brummer, suomalainen tekstiilitaiteilija (s. 1901)
 2009 – Billy Mays, yhdysvaltalainen mainoskasvo (s. 1958)
 2013 – Silvi Vrait, virolainen laulaja (s. 1951)
 2016 – Freddie Gilroy, irlantilainen nyrkkeilijä (s. 1936)
 2016 – Scotty Moore, yhdysvaltalainen kitaristi (s. 1931)
 Juhlapäiviä
 Ortodoksinen kirkko: Pyhän Vituksen päivä (alun perin juliaanisen kalenterin mukaan 15. kesäkuuta.) Serbiassa päivään liittyy myös 15. kesäkuuta 1389 käydyn Kosovo Poljen taistelun muisto.
 Katso myös: kalenteri ~ 27. kesäkuuta, 29. kesäkuuta
 Kesäkuu
 -06-28


text:
 24.2.2022
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 43/17
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2022/273
 af 23. februar 2022
 om godkendelse af præparater af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023, Pediococcus pentosaceus IMI 507024, Pediococcus pentosaceus IMI 507025, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 og Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028 som ensileringstilsætningsstoffer til alle dyrearter
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 af 22. september 2003 om fodertilsætningsstoffer (1), særlig artikel 9, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Forordning (EF) nr. 1831/2003 indeholder bestemmelser om godkendelse af fodertilsætningsstoffer og om grundlaget og procedurerne for udstedelse af sådanne godkendelser.
 (2)
 I overensstemmelse med artikel 7 i forordning (EF) nr. 1831/2003 blev der indgivet ansøgninger om godkendelse af præparater af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023, Pediococcus pentosaceus IMI 507024, Pediococcus pentosaceus IMI 507025, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 og Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028. Ansøgningerne var vedlagt de oplysninger og dokumenter, der kræves i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1831/2003.
 (3)
 Ansøgningerne vedrører godkendelse af præparater af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023, Pediococcus pentosaceus IMI 507024, Pediococcus pentosaceus IMI 507025, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 og Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028 som fodertilsætningsstoffer til alle dyrearter med indplacering i tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer«.
 (4)
 Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (»autoriteten«) konkluderede i sin udtalelse af 23. juni 2021 (2), (3), (4), (5), (6), (7), at præparaterne af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023, Pediococcus pentosaceus IMI 507024, Pediococcus pentosaceus IMI 507025, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 og Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028 under de foreslåede anvendelsesbetingelser ikke har skadelige virkninger på dyrs sundhed, på forbrugersikkerheden eller på miljøet. Den konkluderede endvidere, at tilsætningsstofferne bør betragtes som respiratorisk sensibiliserende, og den anførte, at der ikke kunne drages konklusioner vedrørende tilsætningsstoffernes potentiale til at fremkalde hud- eller øjenirritation eller hudsensibilisering. Kommissionen mener derfor, at der bør træffes passende beskyttelsesforanstaltninger for at forhindre negative virkninger for menneskers sundhed, navnlig hvad angår brugerne af tilsætningsstoffet. Autoriteten konkluderede videre, at det pågældende præparat har potentiale til at forbedre bevarelsen af næringsstoffer i ensilage fremstillet af materiale, som det er let eller moderat vanskeligt at ensilere. Autoriteten har ligeledes gennemgået den rapport om metoden til analyse af fodertilsætningsstoffer i foder, der blev forelagt af det i henhold til forordning (EF) nr. 1831/2003 oprettede referencelaboratorium.
 (5)
 Vurderingen af præparaterne af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023, Pediococcus pentosaceus IMI 507024, Pediococcus pentosaceus IMI 507025, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026, Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 og Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028 viser, at betingelserne for godkendelse, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1831/2003, er opfyldt. Anvendelsen af de pågældende præparater bør derfor godkendes som anført i bilaget til nærværende forordning.
 (6)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De i bilaget opførte præparater tilhørende tilsætningsstofkategorien »teknologiske tilsætningsstoffer« og den funktionelle gruppe »ensileringstilsætningsstoffer« tillades anvendt som fodertilsætningsstoffer på de betingelser, der er fastsat i bilaget.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. februar 2022.
 På Kommissionens vegne
 Ursula VON DER LEYEN
 Formand
 (1) EUT L 268 af 18.10.2003, s. 29.
 (2) EFSA Journal (2021);19(7):6700
 (3) EFSA Journal (2021);19(7):6701
 (4) EFSA Journal (2021);19(7):6702
 (5) EFSA Journal (2021);19(7):6703
 (6) EFSA Journal (2021);19(7):6704
 (7) EFSA Journal (2021);19(7):6705
 BILAG
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21701
 Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Lacticaseibacillus rhamnosus IMI 507023.
 —
 Analysemetode
 (1)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (2).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21016
 Pediococcus pentosaceus IMI 507024
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Pediococcus pentosaceus IMI 507024 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Pediococcus pentosaceus IMI 507024.
 Analysemetode
 (3)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15786)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (4).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21017
 Pediococcus pentosaceus IMI 507025
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Pediococcus pentosaceus IMI 507025 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Pediococcus pentosaceus IMI 507025.
 Analysemetode
 (5)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15786)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (6).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21601
 Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507026.
 Analysemetode
 (7)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (8).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21602
 Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507027.
 —
 Analysemetode
 (9)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (10).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 Tilsætningsstoffets identifikationsnummer
 Tilsætningsstof
 Sammensætning, kemisk betegnelse, beskrivelse, analysemetode
 Dyreart eller -kategori
 Maksimumsalder
 Minimumsindhold
 Maksimumsindhold
 Andre bestemmelser
 Godkendelse gyldig til
 CFU/kg frisk materiale
 Kategori: tekniske tilsætningsstoffer. Funktionel gruppe: ensileringstilsætningsstoffer
 1k21603
 Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028
 Tilsætningsstoffets sammensætning
 Præparat af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028 med et indhold på
 mindst 1 × 1010 CFU/g tilsætningsstof.
 Fast form
 Aktivstoffets karakteristika
 Levedygtige celler af Lactiplantibacillus plantarum IMI 507028.
 Analysemetode
 (11)
 —
 Identifikation: PFG-elektroforese (pulsed field gel electrophoresis)
 —
 Kvantitativ bestemmelse i fodertilsætningsstoffet: Pladespredningsmetode på MRS-agar (EN 15787)
 Alle dyrearter
 —
 —
 —
 1.
 I brugsvejledningen for anvendelsen af tilsætningsstoffet og forblandinger angives oplagringsbetingelser.
 2.
 Minimumsindholdet af tilsætningsstoffet, når det ikke anvendes sammen med andre mikroorganismer som ensileringstilsætningsstoffer: 1×109 CFU/kg frisk materiale, som det er let og moderat vanskeligt at ensilere (12).
 3.
 Til brugerne af tilsætningsstoffet og forblandingerne skal foderstofvirksomhedslederne iværksætte driftsprocedurer og administrative foranstaltninger med henblik på at imødegå risici ved anvendelse. I tilfælde, hvor risiciene ikke kan fjernes eller begrænses til et minimum ved hjælp af disse procedurer og foranstaltninger, må tilsætningsstoffet og forblandingerne kun anvendes med de fornødne personlige værnemidler, herunder hud- og øjenbeskyttelse samt åndedrætsværn.
 16.3.2032
 (1) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (2) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).
 (3) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (4) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).
 (5) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (6) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).
 (7) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (8) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).
 (9) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (10) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).
 (11) Nærmere oplysninger om analysemetoderne findes på referencelaboratoriets hjemmeside: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.
 (12) Foder, som det er let at ensilere: > 3 % opløselige kulhydrater i det friske materiale; foder, som det er moderat vanskeligt at ensilere: 1,5-3,0 % opløselige kulhydrater i det friske materiale i overensstemmelse med Kommissionens forordning (EF) nr. 429/2008 af 25. april 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1831/2003 for så vidt angår udarbejdelse og indgivelse af ansøgninger samt vurdering og godkendelse af fodertilsætningsstoffer (EUT L 133 af 22.5.2008, s. 1).


text:
 8.11.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 289/8
 A BIZOTTSÁG 1118/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. október 31.)
 egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről (Coppa di Parma [OFJ])
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 510/2006/EK rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Olaszország kérelmét (2) a „Coppa di Parma” elnevezés bejegyzésére.
 (2)
 A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért az említett elnevezést be kell jegyezni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezés bejegyzésre kerül.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. október 31-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Dacian CIOLOȘ
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
 (2) HL C 37., 2011.2.5., 24. o.
 MELLÉKLET
 A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
 1.2. osztály. Húsipari termékek (főzve, sózva, füstölve stb.)
 OLASZORSZÁG
 Coppa di Parma (OFJ)


text:
Emanuel nebo Emmanuel ( עִמָּנוּאֵל, Imanuel či Immánú-él) je mužské rodné jméno hebrejského původu. Je to symbolické jméno, které podle proroka Izajáše má dostat potomek dívky (podle Septuaginty/Vulgáty syn panny). Znamená „Bůh s námi“ a narození dítěte má být znamením Boží věrnosti judskému králi Achazovi (7. století př. n. l.; viz . Ženská podoba tohoto jména je Emanuela.
 Domácké podoby
 Eman, Emánek, Emík, Manek
 Statistické údaje
 Následující tabulka uvádí četnost jména v ČR a pořadí mezi mužskými jmény ve srovnání dvou roků, pro které jsou dostupné údaje MV ČR – lze z ní tedy vysledovat trend v užívání tohoto jména:
 Změna procentního zastoupení tohoto jména mezi žijícími muži v ČR (tj. procentní změna se započítáním celkového úbytku mužů v ČR za sledované tři roky 1999-2002) je -8,1%, což svědčí o poměrně značném poklesu obliby tohoto jména.
 Emanuel v jiných jazycích
 Slovensky, polsky, srbocharvátsky, rumunsky, švédsky, dánsky: Emanuel
 Německy: Emanuel (staroněmecky Immanuel)
 Rusky, bulharsky: Imanuil nebo Immanuil
 Maďarsky: Emánuel
 Italsky: Emanuele nebo Emmanuele
 Francouzsky: Emmanuel
 Španělsky, portugalsky: Manuel
 Anglicky: Emanuel nebo Emmanuel
 Nizozemsky: Emmanuel nebo Immanuel
 Data jmenin
 Český kalendář: 26. března
 Slovenský kalendář: 26. března
 Římskokatolický církevní kalendář: nevyskytuje se
 Slavní nositelé
 Vládci
 Maxmilián II. Emanuel (1662–1726) – vévoda a kurfiřt bavorský
 Viktor Emanuel – více osob, rozcestník
 Viktor Emanuel I. (1759–1824) – vévoda savojský, piemontský, aostský a král sardinský
 Viktor Emanuel II. (1820–1878) – král Sardinie a od roku 1861 první král sjednocené Itálie
 Viktor Emanuel III. (1869–1947) – v letech 1900–1946 předposlední italský král
 Příjmení
 Carol Emanuel – americká harfenistka
 Jozef Emanuel (1803–1890) – slovenský básník
 Pierre Emmanuel (1916–1984) − francouzský básník
 Rahm Emanuel (* 1959) – americký demokratický politik, starosta Chicaga
 Tommy Emmanuel (* 1955) – australský kytarista
 Ostatní
 Emanuel Hauner – český spisovatel a překladatel
 Emanuel Hruška – slovenský architekt českého původu
 Immanuel Kant – německý filozof
 Emanuel Julián Kodet – český sochař
 Emanuel Lasker – německý šachista a matematik
 Emanuel Mandler – český novinář, historik a politik
 Emanuel Moravec – československý politik, legionář a protektorátní ministr školství a lidové osvěty
 Emanuel Rádl – český filozof
 Emanuel Vajtauer – český spisovatel, politik a novinář
 Emanuel Vlček – český lékař a paleoantropolog
 Immanuel Wallerstein – americký sociolog
 Jiný význam
 Motýl Emanuel – kreslená fiktivní postavička z českého večerníčku Maková panenka a Motýl Emanuel
 Imanu'el – izraelské město
 Zvon Emmanuel též Bourdon Emmanuel je největší zvon v katedrále Notre-Dame v Paříži
 Reference
 Související články
 Seznam článků začínajících na „Emanuel“
 Seznam článků začínajících na „Emmanuel“
 Externí odkazy
 Mužská jména hebrejského původu
 Mužská jména


text:
 25.8.2014
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 282/25
 Решение на Общия съд от 12 юни 2014 г. — Nike International/СХВП
 (Дело T-137/09 RENV) (1)
 ((Марка на Общността - Производство по възражение - Заявка за словна марка на Общността „R10“ - Нерегистрирана по-ранна национална словна марка „R10“ - Прехвърляне на националната марка - Доказателство за притежаването на по-ранната марка))
 2014/C 282/31
 Език на производството: испански
 Страни
 Жалбоподател: Nike International Ltd (Beaverton, Орегон, Съединени американски щати) (представител: M. de Justo Bailey, avocat)
 Ответник: Служба за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (представител: J. Crespo Carrillo)
 Друга страна в производството пред апелативния състав на СХВП: Aurelio Muñoz Molina (Petrer, Испания)
 Предмет
 Жалба срещу решението на първи апелативен състав на СХВП от 21 януари 2009 г. (преписка R 551/2008-1) относно производство по възражение между DL Sports & Marketing Ltda и Aurelio Muñoz Molina
 Диспозитив
 1)
 Отхвърля жалбата.
 2)
 Осъжда Nike International Ltd да заплати направените от него съдебни разноски, както и тези, направени от Службата за хармонизация във вътрешния пазар (марки, дизайни и модели) (СХВП) в производствата пред Съда и Общия съд.
 (1) ОВ C 129, 6.6.2009 г.


type: other

text:
1. Bereich der Arzneimittelhaftung:
 2. Kinder im motorisierten Straßen- und Bahnverkehr:
 4. Haftungshöchstgrenzen:
 5. Gefahrguttransporte auf der Straße:
 6. Sachschadensrecht:
 7. Allgemeine Gefährdungshaftung für Fahrzeuginsassen:
 Hans Jürgen Kotz, Rechtsanwalt
 Christian Gerd Kotz, RRef., Doktorand der Rechtswissenschaften
 Am 31.05.2002 wurde vom Bundesrat das 2. Gesetz zur Änderung schadenersatzrechtlicher Vorschriften gebilligt. Das neue Schadenersatzrecht gilt für alle Schadenereignisse, die ab dem 01.08.2002 geschehen (Art. 12 Änderungsgesetz i.V.m. Art. 229 EGBGB § 5). Das deutsche Schadensersatzrecht wird durch die Änderung an europäische Standards angeglichen und es werden nach „Ansicht“ des Gesetzgebers Lücken im Haftungsrecht geschlossen.
 Die Stellung des Arzneimittelanwenders soll durch Beweiserleichterungen und die Einführung eines Auskunftsanspruchs gegenüber den pharmazeutischen Unternehmen gestärkt werden.
 Die Altersschwelle für eine Haftung von Kindern im „motorisierten“ Verkehr wird von derzeit 7 auf 10 Jahren heraufgesetzt. Dies wird im § 828 BGB n.F. geregelt. Während Kinder bis zur Vollendung des 7. Lebensjahres nie schadensersatzpflichtig sind (vgl. § 828 Abs. 1 BGB n.F .- Beachte jedoch die „Billigkeitshaftung“ der aufsichtspflichtigen Dritten nach § 829 BGB), werden Kinder bis zur Vollendung des 10. Lebensjahres zukünftig von einer Haftung im motorisierten Verkehr freigestellt, soweit der Schaden nicht auf Vorsatz beruht (vgl. § 828 Abs. 2 BGB n.F.).
 Künftig wird es auch im deutschen Recht einen allgemeinen Schmerzensgeldanspruch bei der Verletzung von Körper, Gesundheit und sexueller Selbstbestimmung, also auch im Rahmen der Gefährdungshaftung und der Vertragshaftung geben. § 847 BGB wird daher aufgehoben und § 253 Abs. 2 BGB n.F. eingeführt. Dieser lautet wie folgt: „Ist wegen einer Verletzung des Körpers, der Gesundheit, der Freiheit oder der sexuellen Selbstbestimmung Schadensersatz zu leisten, kann auch wegen des Schadens der nicht Vermögensschaden ist, eine billige Entschädigung in Geld verlangt werden“. Bisher wird Schmerzensgeld in der Regel nur in Fällen der außervertraglichen Verschuldenshaftung gewährt.
 F Problem 1: Ab 01.08.2002 kein Schmerzensgeld bei Bagatellverletzungen?
 Der Entwurf zum neuen Gesetz sah vor, dass Schmerzensgeld nur noch verlangt werden kann, wenn die Verletzung vorsätzlich herbeigeführt wurde oder der Schaden nicht „unerheblich“ ist. Eine ausdrückliche „Bagatellgrenze“ wurde im verabschiedeten Gesetz aus guten Grund nicht eingeführt (m.E. eindeutiger Verstoß gegen Art. 2 GG!). Der Gesetzgeber stellt sich jedoch vor, dass ein immaterieller Schadenersatzanspruch zukünftig bei Bagatellverletzungen außer Betracht bleibt und die Rechtsprechung zukünftig kein Schmerzensgeld bei Bagatellverletzungen mehr zuspricht. Als Argument für diese Auslegung des Gesetzeswortlautes wird der Begriff der „billigen Entschädigung“ genannt. Einen Schmerzensgeldanspruch soll es nach den Vorstellungen des Gesetzgebers in den nachfolgenden Fällen unfallbedingter Verletzungen nicht mehr geben:
 bloße Kopfschmerzen,
 Anmerkung: Die Rechtsprechung bzw. die Richter sind gem. Art. 97 Abs. 1 GG unabhängig und nur an das Gesetz gebunden! Da die Bagatellgrenze aus gutem Grunde nicht in das Gesetz aufgenommen wurde, bleibt mithin abzuwarten, ob die Rechtsprechung bzw. die Richter der Auslegung der Regierung und der Versicherungslobbyisten folgen wird. Die Wahrscheinlichkeit hierfür ist jedoch meines Erachtens eher gering.
 F Problem 2: Unabwendbarkeitsnachweis in § 7 Abs. 2 StVG entfällt!
 Die Ersatzpflicht bestand für einen Kfz-Halter nach der bisherigen Gesetzeslage (bis zum 01.08.2002) nicht, wenn das Unfallereignis für ihn unabwendbar war (vgl. hierzu § 7 Abs. 2 StVG a.F.). Dieser Unabwendbarkeitsnachweis entfällt mit der neuen Regelung zum 01.08.2002. Eine Haftung des Kfz-Halters ist zukünftig nur noch ausgeschlossen, wenn der Unfall durch „höhere Gewalt“ verursacht wird (höhere Gewalt = ein betriebsfremdes, von außen durch elementare Naturkräfte oder durch Handlungen dritter Personen herbeigeführtes Ereignis, das nach menschlicher Einsicht und Erfahrung unvorhersehbar war, mit wirtschaftlich erträglichen Mitteln auch durch äußerste nach der Sachlage vernünftigerweise zu erwartenden Sorgfalt nicht verhütet oder unschädlich gemacht werden konnte und auch nicht wegen seiner Häufigkeit in Kauf zu nehmen ist – Diese Definition stammt vom Bundesgerichtshof [BGHZ 7, 338 (339)]).
 Beispiele für unabwendbare Ereignisse waren u.a.:
 1. Ein Kind läuft hinter einem parkenden Pkw oder Lkw ohne sich umzusehen auf die Strasse, ein heranfahrender Autofahrer hat in diesen Fällen in der Regel keine Möglichkeit sein Fahrzeug vor dem Kind zum Stehen zu bringen.
 2. Ein Fahrzeug gerät auf einer nicht erkennbaren Ölspur ins Schleudern oder bricht aus, weil plötzlich unvorhersehbar Glatteis auftritt.
 1. Ein Sabotageakt, soweit weder voraussehbar noch vermeidbar.
 2. Ein Naturereignis (z.B. Erdrutsch).
 Lediglich bei der Ausgleichspflicht mehrerer Haftpflichtiger besteht nach § 17 Abs. 3 StVG n.F. noch ein Unabwendbarkeitsnachweis. § 17 Abs. 3 S. 1 und 2 StVG n.F. betrifft aber nur den Schadensausgleich zwischen den Haltern von Kraftfahrzeugen. D.h. auch künftig muss ein Autofahrer, der sich „perfekt“ verhalten hat, aber trotzdem in einen Unfall verwickelt wird, nicht fürchten, wegen seiner „Betriebsgefahr“ mit einer Haftungsquote belastet zu werden. Vielmehr erhält er seinen Schaden zu 100 % ersetzt und schuldet den übrigen Kraftfahrzeughaltern, Kfz-Fahrern und Kfz-Eigentümern keinen Schadensersatz. Haben sich beide Autofahrer „ideal“ verhalten, entfällt der Ausgleich gänzlich und jeder muss seinen Schaden selbst tragen.
 Weiterhin wurden die in den von einem Verschulden unabhängigen Haftungssystemen enthaltenen Haftungshöchstgrenzen der wirtschaftlichen Entwicklung angepasst. Durch die Erhöhung der Haftungshöchstgrenzen soll der hinreichende Schutz der Geschädigten in Fällen, in denen sich die Haftung des Schädigers ausschließlich aus diesen Bestimmungen ergibt, sichergestellt werden.
 Gesetzesnorm:
 Unfälle bis zum 31.07.2002
 Unfälle ab dem 01.08.2002:
 § 12 StVG:
 · Tötung/Verletzung eines Menschen
 (§ 12 Abs. 1 Nr. 1 StVG)
 · Tötung/Verletzung mehrere Menschen (§ 12 Abs. 1 Nr. 2 StVG)
 · Sachschaden (§ 12 Abs. 1 Nr. 3 StVG)
 500.000 DM oder 30.000 DM/Jahr
 750.000 DM oder 45.000 DM/Jahr
 600.000 € oder 36.000 €/Jahr
 3.000.000 € oder 180.000 €/Jahr
 § 12a StVG:
 · Tötung/Verletzung mehrere Menschen
 · Sachschaden an Immobilie
 · andere Sachschäden
 § 9 Haftpflichtgesetz 30.000 DM/Jahr 600.000 € oder 36.000 €/Jahr
 § 10 Haftpflichtgesetz 100.000 DM 300.000 €
 Besondere Haftungshöchstgrenzen werden für Gefahrguttransporte auf der Straße eingeführt (zu beachten ist hier jedoch § 12 a StVG n.F.).
 Im Bereich des Sachschadensrechts wird der Schadensersatz zukünftig stärker daran ausgerichtet werden, ob eine Schadensbeseitigung erfolgt und welchen Weg der Geschädigte dafür beschreitet. Der Geschädigte darf den Schaden an seinem Pkw auch nach den neuen Regelungen weiterhin abstrakt abrechnen, also unabhängig davon, ob die Reparaturkosten tatsächlich angefallen sind oder nicht (vgl. § 249 Abs. 2 S. 1 BGB n.F. – Anmerkung: Ersatz jedoch nur bis zur wirtschaftlich gebotenen Wiederherstellung – sog. 130%-Fälle). Jedoch wird dem Geschädigten ab 01.08.2002 die (fiktive) Umsatzsteuer bei abstrakter Schadensabrechnung nicht mehr ersetzt (vgl. § 249 Abs. 2 S. 2 BGB n.F.). Die Umsatzsteuer wird dem Geschädigten nur noch dann ersetzt, wenn sie tatsächlich angefallen ist. Bei der (fiktiven) Abrechnung auf Gutachtenbasis kann der Geschädigte nur noch die Nettoreparaturkosten absetzen. Er wird mithin zukünftig denjenigen gleichgesetzt, die vorsteuerabzugsberechtigt sind.
 Erfolgt die Reparatur in „Eigenregie“, so kann der Geschädigte jedoch die in den gekauften Ersatzteilen enthaltene Mehrwertsteuer als Schadenersatz verlangen!
 Die Gefährdungshaftung des § 7 StVG gilt zukünftig ohne Rücksicht darauf, ob sich der Geschädigte im Pkw oder außerhalb des Pkws aufgehalten hat. Die Halterhaftung im Straßenverkehr wird auf sämtliche Insassen eines Kfz ausgeweitet. Sie gilt unabhängig davon, ob die Beförderung geschäftsmäßig, entgeltlich oder unentgeltlich erfolgte. Nur bei unentgeltlicher Beförderung darf ein Haftungsausschluss vereinbart werden (vgl. § 8a StVG).
 Anmerkung: Eine Vorlage zur Vereinbarung eines Haftungsausschlusses finden Sie unter: https://www.ra-kotz.de/fahrerhaftung.htm – unten


text:
Kasteel Marquette in Heemskerk is gebouwd op de grondvesten van het oude rondeel Slot te Heemskerck.
 Slot Heemskerk
 Het Huis tot Heemskerk stamt uit de periode rond 1250. Het rondeel maakte deel uit van een lange keten van kastelen ter verdediging tijdens de West-Friese Oorlogen. Het werd bewoond door de Heren van Heemskerk, die bestuur en rechtspraak uitoefenden in het ambacht Heemskerk en Castricum.
 De Heren van Heemskerk raakten regelmatig in conflict met naburige Heren en met de boerenbevolking. In 1358 werd het Slot Heemskerk belegerd door Dirk van Polanen. Na elf weken moest Wouter van Heemskerk capituleren. In 1380 kreeg de familie het slot terug, maar zonder de heerlijke rechten. In 1426 werd het slot geplunderd door Kennemer boeren onder leiding van Willem Nagel. Later in de 15e eeuw kwam het goed in bezit van de Heren van Assendelft.
 Kasteel Marquette
 In 1610 verkocht Karel van Arenberg het kasteel aan Daniël de Hertaing, heer van Marquette-en-Ostrevant, die gehuwd was met Eleonora de Hennin, de zuster van wijlen de Graaf van Bossu. Hij kreeg toestemming de naam Marquette aan het bezit te geven.
 Van 1717 tot 1909 was het huis in het bezit van de familie Rendorp, waarna het door huwelijk in 1855 overging naar de familie Gevers die het tot 1980 bezat. Zij zouden dit onderkomen alleen als buitenhuis gebruiken. Tussen 1730 en 1760 werd het kasteel volledig verbouwd en kreeg het een 18e-eeuwse uitstraling.
 Joachim Rendorp was de eigenaar gedurende de tweede helft van de 18e eeuw.
 In de loop der tijd onderging het slot door afbreken en aanbouwen door de verschillende eigenaren de nodige gedaanteverwisselingen. In 1742, volgens de datum boven de voordeur, en 1828 werd het kasteel ingrijpend veranderd en kreeg het zijn huidige gedaante.
 Een groot deel van het bijzondere interieur van Slot Assumburg is eind 19e eeuw overgebracht naar Marquette. In de Tweede Wereldoorlog werd kasteel Marquette door de Duitse bezetting gebruikt als weerstation. Het kasteel werd een paar keer beschoten door de geallieerden, waarbij het dak van het kasteel flink beschadigd werd. De laatste eigenaar, jhr. Gevers van Marquette, droeg het landgoed in 1980 over aan het Heemskerkse waterbedrijf PWN. Daarna werd het gerestaureerd en geschikt gemaakt als conferentieoord. In deze periode werd op het landgoed ook een hotel gebouwd. Daarna is het kasteel door diverse eigenaren nog ingrijpend gerestaureerd om verder verval van het kasteel en het landgoed tegen te gaan.
 Externe link
 het Huis te Heemskerk of Kasteel Marquette
 Marquette
 Bouwwerk in Heemskerk
 Rijksmonument in Heemskerk


text:
Ο Σενναχειρείμ, ήταν βασιλιάς της Ασσυρίας (705 - 681 π.Χ.) γιος και διάδοχος του βασιλιά της Ασσυρίας Σαργών Β'. Το 703 π.χ. ο Χαλδαίος βασιλιάς της Βαβυλώνας Μαρδούκ απλά Ιντινά Β' που είχε διωχθεί από τον πατέρα του Σαργών από το 710 επέστρεψε με την βοήθεια του Ελάμ και ανακατέλαβε τον θρόνο της Βαβυλώνας για 9 μήνες. Ο Σεναχειρίμπ στην συνέχεια ήρθε με στρατό τον νίκησε στο Κις, έσφαξε όλους τους επαναστάτες αλλά ο ίδιος ο Μαρδούκ απλά Ιντινά Β' δραπέτευσε ξανά στο Ελάμ όπου παρέμεινε επικηρυγμένος από τον Σεναχειρίμπ ως το τέλος της ζωής του. Ο Σεναχειρίμπ έβαλε υποτελή του βασιλιά στην Βαβυλώνα τον Χαλδαίο πρίγκηπα Μπελιμπνί αλλά σύντομα επαναστάτησε κατά των Ασσυρίων με την βοήθεια ξανά των Ελαμιτών και των Χαλδαίων, ο Σεναχειρίμπ τον καθαίρεσε (700 π.χ.) τοποθετώντας διοικητή της Βαβυλώνας τον γιό του Ασούρ - ναντίν - σουμί. Το 694 π.χ. ενώ οι Ασσύριοι ήταν απασχολημένοι σε πόλεμο στον Περσικό κόλπο οι Ελαμίτες εισέβαλαν ξανά στην Βαβυλώνα συνέλαβαν και δολοφόνησαν τον γιό του Σεναχειρίμπ Ασούρ - ναντίν - σουμί τοποθετώντας βασιλιά τον Μεργκάλ - Ουσεζίντ, οι Ασσύριοι ένα χρόνο μετά στην μάχη του Νιππούρ κατάφεραν να τον συλλάβουν οι Ελαμίτες έβαλαν νέο βασιλιά τον Μουσεζίντ - Μαρδούκ. Ο Σεναχειρίμπ λεηλάτησε περιοχές του Ελάμ ενώ κατάφερε να ανακαταλάβει οριστικά την Βαβυλώνα (689 π.Χ.) όπου για να εκδικηθεί τον θάνατο του γιου του επιδόθηκε σε αμέτρητες σφαγές, καταστροφές και λεηλασίες όλων των ναών, η μεγαλύτερη ιεροσυλία του ήταν η καταστροφή τον ναού του Εσαγκίλα ο οποίος αναφέρεται ως ο Πύργος της Βαβέλ.
 Αποτυχία στην πολιορκία των Ιεροσολύμων
 Το 701 π.χ. ο Σεναχειρίμπ κατόρθωσε να κυριεύσει 47 πόλεις στην Παλαιστίνη. Ο Έλληνας ιστορικός Ηρόδοτος λέει ότι ο Σεναχειρίμπ εκστράτευσε κατά του Αιγύπτιου φαραώ Σέθη του οποίου ο στρατός λιποτάκτησε επειδή τρομοκρατήθηκε από το απίστευτο μέγεθος του Ασσυριακού στρατού. Ο Σέθης ονειρεύτηκε σύμφωνα με τον Ηρόδοτο τον θεό που του είπε να προχωρήσει και είναι μαζί του, τότε εμφανίστηκαν αρουραίοι που ροκάνισαν τις ασπίδες των Ασσυρίων, με αποτέλεσμα απροστάτευτοι να εξουδετερωθούν όλοι εύκολα στην μάχη, γι ́αυτό στον ναό του θεού Φθα υπάρχει πέτρινος ανδριάντας του θεού Σέθη με έναν αρουραίο στο χέρι.
 Είναι γεγονός αναμφισβήτητο από όλους ότι ο Σεναχειρίμπ τότε υπέστη σοβαρή ήττα. Στον τομέα των έργων έκανε την Νινευή τεράστια μητρόπολη με πάρκα με τεχνητή άρδευση, δολοφονήθηκε από τους μεγαλύτερους γιους του οι οποίοι ήταν έντονα ενοχλημένοι από την καταστροφή του ναού του Εσαγκίλα την Βαβυλώνα, ο μικρότερος γιος του Εσαραδδών νικώντας τελικά τους αδελφούς του θα τον διαδεχτεί στον θρόνο
 Πηγές
 FLAVIUS JOSEPHUS : JEWISH ANTIQUITIES
 The legends of the Jews, Volume 6 By Louis Ginzberg, Henrietta Szold, Paul Radin.
 Stephanie Dalley and John Peter Oleson (January 2003). "Sennacherib, Archimedes, and the Water Screw: The Context of Invention in the Ancient World", Technology and Culture 44 (1).
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Sennacherib Prism
 ΣΕΝΑΧΕΙΡΙΜΠ ΒΑΣΙΛΙΑΣ ΤΗΣ ΑΣΣΥΡΙΑΣ
 Πρόσωπα της Παλαιάς Διαθήκης
 Βασιλείς της Ασσυρίας
 Βασιλείς της Βαβυλώνας


text:
 Avis juridique important
 |
 51994PC0214(01)
 Πρόταση ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΚ, ΕΥΡΑΤΟΜ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ για την προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων /* COM/94/214 Τελικό - CNS 94/0146 */
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. C 216 της 06/08/1994 σ. 0011
 Πρόταση κανονισμού (ΕΚ, Ευρατόμ) του Συμβουλίου για προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων (94/C 216/05) (Κείμενο που παρουσιάζει ενδιαφέρον για τον ΕΟΧ) COM(94) 214 τελικό - 94/0146 (CNS)(Υποβλήθηκε από την Επιτροπή στις 7 Ιουλίου 1994)ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΗΣ ΕΥΡΩΠΑΪΚΗΣ ΕΝΩΣΗΣ,Έχοντας υπόψη:τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 235,τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Κοινότητας Ατομικής Ενέργειας, και ιδίως το άρθρο 203,την πρόταση της Επιτροπής,τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου,Εκτιμώντας:ότι ο γενικός προϋπολογισμός, ο οποίος χρηματοδοτείται μέσω των ιδίων πόρων, εκτελείται από την Επιτροπή, εντός του ορίου των χορηγηθεισών πιστώσεων και σύμφωνα με τις αρχές της χρήσης δημοσιονομικής διαχείρισης 7 ότι, προκειμένου να εκπληρώσει το καθήκον αυτό, η Επιτροπή συνεργάζεται στενά με τα κράτη μέλη 7ότι περισσότερο από το ήμισυ των δαπανών των Κοινοτήτων καταβάλλεται στους δικαιούχους μέσω των κρατών μελών 7ότι οι λεπτομέρειες αυτής της αποκεντρωμένης διαχείρισης και των συστημάτων ελέγχου αποτελούν το αντικείμενο διαφόρων λεπτομερών διατάξεων σύμφωνα με τις εν λόγω κοινοτικές πολιτικές 7 ότι είναι σημαντικό να κατασταλεί η προσβολή των οικονομικών κοινοτικών συμφερόντων σε όλους τους τομείς, συμπεριλαμβανομένων και αυτών που χρηματοδοτούνται εκτός προϋπολογισμού 7ότι η αποτελεσματικότητα της καταπολέμησης της απάτης που διαπράττεται εις βάρος των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων διέρχεται από την καθιέρωση ενός κοινού νομικού πλαισίου σε όλους τους τομείς κοινοτικής πολιτικής 7 ότι έχει σημασία προς το σκοπό αυτό να καθορισθούν οι κατηγορίες προσβολών των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων και να προσδιορισθούν τα μέτρα που πρέπει να ληφθούν για την καταπολέμησή τους 7ότι το κοινοτικό δίκαιο προβλέπει κοινοτικές διοικητικές κυρώσεις στο πλαίσιο της κοινής γεωργικής πολιτικής 7 ότι παρόμοιες κυρώσεις θα πρέπει να καθιερωθούν και στους άλλους τομείς 7ότι οι κοινοτικές διοικητικές κυρώσεις που επιβάλλονται από τα κράτη μέλη πρέπει να εφαρμόζονται σύμφωνα με ενιαίους στόχους και λεπτομέρειες για να εξασφαλισθεί η αποτελεσματική προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων 7ότι είναι απαραίτητο να καθοριστούν γενικοί κανόνες που εφαρμόζονται επί των κοινοτικών διοικητικών κυρώσεων, όπως είναι οι κανόνες οι σχετικοί με την παραγραφή και τη μη αναδρομική ισχύ της διάταξης η οποία θεσπίζει την κύρωση, με την επιφύλαξη παρέκκλισης που προβλέπεται ρήτα στην ειδική πράξη η οποία προβλέπει την κύρωση 7ότι το κοινοτικό δίκαιο επιβάλει την υποχρέωση στην Επιτροπή και στα κράτη μέλη να ελέγχουν τη χρησιμοποίηση των δημοσιονομικών μέσων των Κοινοτήτων σύμφωνα με τους προβλεπόμενους σκοπούς 7 ότι ενδείκνυται να προβλεφθούν κοινοί κανόνες οι οποίοι να εφαρμόζονται συμπληρωματικά σε σχέση με την υπάρχουσα νομοθεσία 7ότι, παρά το γεγονός ότι οι συνθήκες έχουν προβλέψει εξουσίες για τη θέσπιση διοικητικών κυρώσεων και μέτρων ελέγχου των εσόδων και των δαπανών στους διάφορους τομείς, δεν προβλέπουν τις ειδικές εξουσίες που είναι απαραίτητες για τη θέσπιση οριζόντιων μέτρων που να εφαρμόζονται στο σύνολο αυτών των εσόδων και δαπανών 7 είναι συνεπώς δικαιολογημένη η εφαρμογή των άρθρων 235 της συνθήκης ΕΚ και 203 της συνθήκης ΕΚΑΕ,ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:ΤΙΤΛΟΣ Ι Αρχές Άρθρο 1 1. Με σκοπό την προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων, λαμβάνονται τα κατάλληλα μέτρα όσον αφορά:- την απάτη που διαπράττεται εις βάρος των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων,- την καταχρηστική εφαρμογή της κοινοτικής νομοθεσίας,- κάθε άλλη παράλειψη υποχρέωσης η οποία προβλέπεται στη νομοθεσία τη σχετική με τα έσοδα των Κοινοτήτων ή τη χορήγηση ενίσχυσης, επιδότησης ή οποιουδήποτε άλλου πλεονεκτήματος.Οι απάτες, καταχρήσεις και άλλες παραλείψεις που αναφέρονται στο πρώτο εδάφιο καλούνται εφεξής «παρατυπίες».2. Η προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων καλύπτει τόσο τα έσοδα και τις δαπάνες που προβλέπονται στο γενικό προϋπολογισμό, όσο και κάθε άλλο έσοδο ή δαπάνη που αποτελεί το αντικείμενο διαχείρισης από τα κοινοτικά όργανα ή για λογαριασμό αυτών.Άρθρο 2 1. Συνιστά απάτη εις βάρος των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων κάθε πράξη ή παράλειψη παραβιάζουσα την ισχύουσα νομοθεσία και διαπραττόμενη εκ προθέσεως ή εκ χαρακτηριστικής αμελείας κρινόμενης σε σχέση με τις υποχρεώσεις επιμέλειας, η οποία έχει ως στόχο ή ως αποτέλεσμα:- είτε τη μείωση ενός ίδιου πόρου ή κάθε άλλου εσόδου των Κοινοτήτων- είτε την είσπραξη, την αδικαιολόγητη κατακράτηση ή υπεξαίρεση πόρων εις βάρος των Κοινοτήτων.2. Πρόκειται κυρίως για:- την κατάρτιση, προμήθεια, χρησιμοποίηση ή παρουσίαση εγγράφων ή δηλώσεων ψευδών, ανακριβών ή ελλιπών, τα οποία είναι απαραίτητα για τη χορήγηση μιας πίστωσης ή για την είσπραξη ενός εσόδου,- την παράλειψη παροχής στην αρμόδια αρχή των πληροφοριών που αφορούν τις τροποποιήσεις των όρων που επιβάλλονται για τη χορήγηση μιας πίστωσης ή την είσπραξη ενός εσόδου,- την υπεξαίρεση ή κατασπατάληση χρηματικών ποσών,- την εν γνώσει χρησιμοποίηση ενισχύσεων ή επιδοτήσεων που έχουν ληφθεί μέσω ανακριβών ή ελλιπών δηλώσεων ή μέσω άλλων τεχνασμάτων.Άρθρο 3 1. Αποτελούν κατάχρηση της κοινοτικής νομοθεσίας οι πράξεις που έχουν αναληφθεί με σκοπό να αποκτηθεί αχρεωστήτως όφελος δημιουργώντας μέσω εικονικών τεχνητών ενεργειών κατάσταση τυπικά σύμφωνη με τις νόμιμες προϋποθέσεις, ενώ στερούνται πραγματικού οικονομικού λόγου και είναι αντίθετες προς τους στόχους της εν λόγω κοινοτικής νομοθεσίας.2. Οι πράξεις που αναφέρονται στην παράγραφο 1 δεν παράγουν δικαιώματα ή οφέλη.Άρθρο 4 1. Η μη εκ προθέσεως ή μη προκύπτουσα εξ αμελείας παράλειψη οδηγεί, κατά γενικό κανόνα:- στην ανάκληση του αχρεωστήτως αποκτηθέντος οφέλους,- στην υποχρέωση καταβολής ή επιστροφής των οφειλομένων ή αχρεωστήτως εισπραχθέντων ποσών προσαυξημένων, κατά περίπτωση, κατά τους τόκους οι οποίοι μπορούν να καθοριστούν κατ' αποκοπήν,- στην πλήρη ή μερική απώλεια της εγγύησης που έχει συσταθεί προς υποστήριξη της αίτησης ενός χορηγηθέντος οφέλους ή κατά την είσπραξη μιας προκαταβολής.Τα μέτρα αυτά δεν αποτελούν κυρώσεις.2. Η μη εκ προθέσεως ή μη προκύπτουσα εξ αμελείας παράλειψη μπορεί, πάντως, να οδηγήσει στην επιβολή κοινοτικών διοικητικών κυρώσεων, όταν για την καλή εφαρμογή της η εν λόγω νομοθεσία προβλέπει την εφαρμογή διοικητικών κυρώσεων ανεξαρτήτως υποκειμενικού στοιχείου ευθύνης.Άρθρο 5 Πέραν των προβλεπομένων στο άρθρο 4 παράγραφος 1 μέτρων, η απάτη, η κατάχρηση ή κάθε άλλη παράλειψη προκύπτουσα εξ αμελείας οδηγεί στην επιβολή, εκ μέρους των κρατών μελών ή της Επιτροπής, ανάλογα με την περίπτωση, κοινοτικής διοικητικής κύρωσης, όταν υπάρχει αντίστοιχη πρόβλεψη από την κοινοτική νομοθεσία.Άρθρο 6 Τα μέτρα που προβλέπονται στα άρθρα 4 και 5 εφαρμόζονται υπό την επιφύλαξη της υποχρέωσης των κρατών μελών να μεριμνούν ώστε να τιμωρούνται οι παραβάσεις του κοινοτικού δικαίου με τα κατάλληλα μέτρα του εθνικού τους δικαίου, και αυτό υπό όρους, ουσίας και διαδικασίας, ανάλογους προς εκείνους που ισχύουν για τις παραβάσεις εθνικού δικαίου παρόμοιου χαρακτήρα και σημασίας και οι οποίοι εξασφαλίζουν αποτελεσματική, ανάλογη και αποτρεπτική προστασία των οικονομικών συμφερόντων των Κοινοτήτων.ΤΙΤΛΟΣ ΙΙ Κανόνες εφαρμοστέοι επί των κοινοτικών διοικητικών κυρώσεων Άρθρο 7 1. Ως κοινοτικές διοικητικές κυρώσεις νοούνται τα μέτρα που προβλέπονται στην κοινοτική νομοθεσία με σκοπό να καταστείλουν τις ενέργειες που αναφέρονται στο άρθρο 5 και τα οποία συνεπάγονται δυσμενείς οικονομικές ή δημοσιονομικές συνέπειες για τα φυσικά ή νομικά πρόσωπα που προβλέπονται στο άρθρο 8.Μπορούν να προβλέπονται κυρίως οι ακόλουθες κυρώσεις:- χρηματική διοικητική κύρωση, συμπεριλαμβανομένης της πληρωμής ενός ποσού υπερβαίνοντος τα αχρεωστήτως εισπραχθέντα ή διαφυγόντα ποσά, προσαυξημένα, κατά περίπτωση, κατά τους τόκους,- η πλήρης ή μερική στέρηση ενός πλεονεκτήματος χορηγηθέντος από την κοινοτική νομοθεσία, ακόμα και αν ο δράστης έχει αχρεωστήτως επωφεληθεί ενός μόνο μέρους αυτού του πλεονεκτήματος,- ο αποκλεισμός ή η απόσυρση του ευεργετήματος για περίοδο μεταγενέστερη της περιόδου κατά την οποία έλαβε χώρα η παρατυπία,- η προσωρινή ή οριστική απόσυρση μιας έγκρισης ή αναγνώρισης απαραίτητης για τη συμμετοχή σε κοινοτικό καθεστώς ενίσχυσης.2. Στο μέτρο που είναι απαραίτητο για να εξασφαλισθεί η ορθή εφαρμογή της εν λόγω νομοθεσίας, οι διατάξεις που προβλέπουν τις διοικητικές κυρώσεις καθορίζουν το χαρακτήρα τους και την έκτασή τους σε συνάρτηση με την έκταση του κινδύνου παρατυπίας, τη σημασία του παραχωρηθέντος ευεργετήματος ή του αποκτηθέντος οφέλους, το χαρακτήρα και τη σοβαρότητα της παρατυπίας, κυρίως σε σχέση με το υποκειμενικό της στοιχείο.Άρθρο 8 Οι κοινοτικές διοικητικές κυρώσεις επιβάλλονται:- σε φυσικά πρόσωπα τα οποία έχουν διαπράξει ή έχουν συμβάλει στη διάπραξη παρατυπίας,- σε φυσικά πρόσωπα που είναι υποχρεωμένα, λόγω της θέσης τους ή των καθηκόντων τους, να αποτρέπουν με τα κατάλληλα μέτρα τη διάπραξη παρατυπίας,- σε νομικά πρόσωπα, όταν η παρατυπία έχει διαπραχθεί από φυσικό πρόσωπο που ενεργεί για λογαριασμό τους και διαθέτει εξουσία λήψης αποφάσεων εκ του νόμου, κατ' εξουσιοδότηση ή εκ των πραγμάτων,- στις ομάδες ή ενώσεις φυσικών ή νομικών προσώπων, όταν η παρατυπία έχει διαπραχθεί από ένα φυσικό πρόσωπο που ενεργεί για λογαριασμό αυτών και διαθέτει εξουσία λήψης αποφάσεων εκ του νόμου, κατ' εξουσιοδότηση ή εκ των πραγμάτων.Άρθρο 9 1. Μπορούν να επιβληθούν διοικητικές κυρώσεις για παρατυπία παρά μόνον εντός προθεσμίας πέντε ετών από τη διάπραξή της. Για τις διαρκείς κατ' εξακολούθηση παρατυπίες, η παραγραφή αρχίζει να μετράει από την ημερομηνία κατά την οποία έληξε η παρατυπία. Πάντως, όσον αφορά τα πολυετή προγράμματα η προθεσμία αυτή αρχίζει να μετράει από την ημερομηνία περάτωσης του προγράμματος.Η παραγραφή του δικαιώματος δίωξης διακόπτεται από κάθε πράξη προερχόμενη από εθνική ή κοινοτική αρχή με σκοπό τη διενέργεια ανάκρισης ή τη δίωξη της παράβασης.2. Η προθεσμία εκτέλεσης της απόφασης η οποία προσδιορίζει τη διοικητική κύρωση ανέρχεται σε πέντε έτη. Το σημείο έναρξης αυτής της προθεσμίας αρχίζει την ημέρα κατά την οποία η απόφαση κατέστη οριστική.Η παραγραφή της κύρωσης διακόπτεται από την ανακοίνωση απόφασης η οποία τροποποιεί το αρχικό ποσό της κύρωσης.Η παραγραφή της κύρωσης αναστέλλεται καθόσον χρόνο χορηγείται ευκολία πληρωμής.Άρθρο 10 Δεν μπορεί να επιβληθεί καμία κύρωση στο βαθμό που δεν έχει προβλεφθεί σε κοινοτική πράξη προηγούμενη της παρατυπίας. Σε περίπτωση μεταγενέστερης τροποποίησης των μέτρων διοικητικών κυρώσεων που περιλαμβάνονται σε μια κοινοτική νομοθεσία, οι επιεικέστερες διατάξεις εφαρμόζονται αναδρομικά, εκτός αν αυτή η νέα νομοθεσία προβλέπει ρητά τη μη αναδρομικότητα αυτών των διατάξεων.ΤΙΤΛΟΣ ΙΙΙ Επιτόπιοι έλεγχοι και εξακριβώσεις Άρθρο 11 1. Τα μέτρα ελέγχου προσαρμόζονται στους ειδικούς μηχανισμούς που πρέπει να τεθούν σε λειτουργία και είναι ανάλογα των επιδιωκόμενων στόχων.2. Ο χαρακτήρας και η συχνότητα των επιτόπιων ελέγχων και εξακριβώσεων καθώς και οι λεπτομέρειες εκτέλεσής τους καθορίζονται με σκοπό να εξασφαλιστεί η ενιαία και αποτελεσματική εφαρμογή της εν λόγω νομοθεσίας και κυρίως να προληφθούν και να διαπιστωθούν οι παρατυπίες. Τα μέτρα αυτά λαμβάνουν υπόψη στο μέτρο του δυνατού τις ισχύουσες στα κράτη μέλη διοικητικές πρακτικές και διαρθρώσεις και καθορίζονται κατά τρόπον ώστε να μη δημιουργούν υπερβολικές οικονομικές υποχρεώσεις και διοικητικά έξοδα.3. Οι επιτόπιοι έλεγχοι και εξακριβώσεις της Επιτροπής πραγματοποιούνται, σύμφωνα με τις αρμοδιότητες που προβλέπονται στις καθ' ύλη ρυθμίσης, από υπαλλήλους εξουσιοδοτημένους δυνάμει αυτών των ρυθμίσεων καθώς επίσης από εμπειρογνώμονες δεόντως εξουσιοδοτημένους. Υπό την επιφύλαξη των εθνικών διατάξεων σχετικά με το απόρρητο της δικαστικής ανακρίσεως, οι υπάλληλοι και οι εμπειρογνώμονες που προβαίνουν σε επιτόπιο έλεγχο έχουν πρόσβαση σε όλες τις πληροφορίες που αφορούν τις εν λόγω πράξεις, συμπεριλαμβανομένων εκείνων που έχουν συγκεντρωθεί από τους εθνικούς ελεγκτές, ενώ παράλληλα έχουν τη δυνατότητα να λαμβάνουν αντίγραφα αυτών των εγγράφων που βρίσκονται στη διάθεσή τους.Όλες οι πληροφορίες που συγκεντρώνονται σε σχέση με τους ελέγχους και τις εξακριβώσεις που αναφέρονται στο πρώτο εδάφιο καλύπτονται από το επαγγελματικό απόρρητο. Δεν μπορούν να ανακοινωθούν σε πρόσωπα άλλα πλην εκείνων τα οποία νομιμοποιούνται, λόγω των αρμοδιοτήτων τους, να τα γνωρίζουν, ούτε να χρησιμοποιηθούν για σκοπούς άλλους πλην εκείνων που προβλέπονται στην παράγραφο 2.4. Οφείλουν να επιτρέπουν τη διενέργεια επιτόπιων ελέγχων και εξακριβώσεων και κυρίως να διευκολύνουν την πρόσβαση στις εγκαταστάσεις, γήπεδα, συγκοινωνιακά μέσα ή άλλους προς επίσκεψη για το σκοπό αυτό τόπους, τα φυσικά ή νομικά πρόσωπα:- τα οποία απολαμβάνουν, άμεσα ή έμμεσα, οικονομικού πλεονεκτήματος ή- στα οποία η κοινοτική νομοθεσία επιβάλλει υποχρεώσεις ή- τα οποία συμμετέχουν, έμμεσα ή άμεσα, στις ενέργειες που προβλέπονται από την εφαρμοστέα νομοθεσία, κυρίως ως διαδοχικοί προμηθευτές, αποστολείς, μεταφορείς ή μεταποιητές, οργανισμοί διαχείρισης ή συντονιστές.5. Όταν τα αναφερόμενα στην παράγραφο 4 πρόσωπα αντιτίθενται σε έναν επιτόπιο έλεγχο ή εξακρίβωση, το ενδιαφερόμενο κράτος μέλος παρέχει στους υπαλλήλους και στους δεόντως εξουσιοδοτημένους από την Επιτροπή εμπειρογνώμονες την απαραίτητη συνδρομή για να τους επιτρέπει να λαμβάνουν κατάλληλα μέτρα για την εκπλήρωση της αποστολής επιτόπιου ελέγχου και εξακρίβωσης, η οποία τους έχει ανατεθεί, σύμφωνα με τους εθνικούς διαδικαστικούς κανόνες.Άρθρο 12 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την εικοστή ημέρα από τη δημοσίευσή του στην Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.