text:
 Događaji
 Siječanj
 1. siječnja – Estonija uvodi euro umjesto krune.
 1. siječnja – Mađarska preuzima šestomjesečno predsjedanje Europskom unijom.
 2. siječnja – u Hrvatskoj s radom počinju nacionalni TV-kanali Doma TV i RTL 2.
 4. siječnja – Održana je utrka ženskog slaloma Svjetskog skijaškog kupa na zagrebačkom Sljemenu. Snježnom kraljicom postala je Austrijanka Marlies Schild.
 5. siječnja – u BiH uhićen je hrvatski državljanin Tihomir Purda na osnovu srpskih optužbi za ratne zločine.
 6. siječnja – Održana je muška slalomska utrka Svjetskog skijaškog kupa na zagrebačkom Sljemenu. Pobjednik je André Myhrer, a hrvatski skijaš Ivica Kostelić osvojio je drugo mjesto.
 8. siječnja – u Tucsonu, SAD dogodio se atentat na američku demokratsku kongresnicu Gabrielle Giffords koja je tom prilikom teško ranjena, a šestero je ljudi smrtno stradalo.
 9. siječnja – Južni Sudan će održati referendum o nezavisnosti.
 9. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić je u švicarskom Adelbodenu u slalomskoj utrci Svjetskog skijaškog kupa osvojio prvo mjesto. Ovom pobjedom Ivica je preuzeo vodstvo u ukupnom redoslijedu Svjetskog kupa.
 11. siječnja – poplave i klizište blata u brazilskoj pokrajini Rio de Janeira usmrtile su više od 774 ljudi.
 14. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić u švicarskom je Wengenu pobijedio u superkombinaciji za Svjetski kup. Superkombinacija je kombinacija utrka slaloma i spusta. Bodove je plasmanom zaslužio i Tin Široki (po prvi put u karijeri), a Natko Zrnčić-Dim naknadno je diskvalificiran.
 15. siječnja – u Tunisu se održavaju masovni prosvjedi zbog skupe hrane i života. Zbog tih je prosvjeda tuniški predsjednik Zine El Abidine Ben Ali dao ostavku te pobjegao u Saudijsku Arabiju.
 16. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić u švicarskom je Wengenu u slalomskoj utrci Svjetskog skijaškog kupa osvojio prvo mjesto.
 17. siječnja – Emitirana je posljednja emisija "Latinice".
 20. – 22. siječnja – U Bjelovaru se održava 8. Međunarodni udaraljkaški tjedan (IPEW).
 21. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić nastavio je niz pobjeda i u austrijskom Kitzbühelu, gdje je po prvi put u karijeri pobijedio u jednoj utrci superveleslaloma.
 23. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić ostvario drugu pobjedu u austrijskom Kitzbühelu, gdje pobijedio u disciplini alpska kombinacija.
 24. siječnja – Papa Benedikt XVI. imenovao je mons. Matu Uzinića novim dubrovačkim biskupom.
 24. siječnja – Hrvatska atletičarka Mikela Ristoski osvojila je drugo zlatno odličje za Hrvatsku na Svjetskom prvenstvu u atletici za osobe s invaliditetom, koje se održalo u Christchurchu na Novom Zelandu. Ristoski je postala svjetska prvakinja u skoku u dalj.
 24. siječnja – Najmanje 35 osoba ubijeno je i više od 100 ozlijeđeno je u bombaškom napadu na zračnu luku Domodedovo u Moskvi, Rusiji.
 25. siječnja – Početak masovnih prosvjeda u Egiptu protiv predsjednika Mubaraka. Prosvjedi i u Tunisu i Libanonu(gdje je uz javno protivljenje SAD-a Najib Mikati izabran za premijera uz podršku Hezbolaha.
 28. siječnja – U više od 60 hrvatskih gradova i 150 muzeja, galerija i ustanova u kulturi održavala se 7. noć muzeja.
 30. siječnja – Hrvatski skijaš Ivica Kostelić osvojio je superkombinaciju u Chamonixu, a Natko Zrnčić-Dim bio je drugi. Bodove su osvojili još dvojica hrvatskih skijaša, Dalibor Šamšal završio je 25., a Tin Široki 29.
 Veljača
 9. veljače – Na 41. svjetskom prvenstvu u alpskom skijanju u Garmisch-Partenkirchenu hrvatski skijaš Ivica Kostelić u prvoj disciplini muškog dijela programa, superveleslalomu, osvojio je broncu.
 11. veljače – egipatski predsjednik Hosni Mubarak podnio ostavku.
 12. – 13. veljače – U Splitu se održavala središnja proslava stote Hajdukove obljetnice. U nedjelju na Poljudu Hajduk je dočekao Slaviju iz Praga, grada iz kojega je prije punih sto godina u Split stigla prva nogometna lopta.
 13. veljače – stoti rođendan splitskog Hajduka.
 15. veljače – Prosvjedi u Libiji 2011.
 16. veljače – Vodstvo hrvatske manjine u Srbiji Otvorenim pismom pozvali državni vrh Srbije i Hrvatske da se zauzmu za prekid „denacionalizacije dijela hrvatske nacionalne manjine u Vojvodini" i umjetne podjele bunjevačkih Hrvata na Hrvate i Bunjevce.
 19. – 20. veljače – U zagrebačkom kinu Europa održavao se Festival hrvatskog animiranog filma.
 25. veljače – Masovni prosvjed u Zagrebu traži ostavku vlade zbog loše ekonomske situacije. Međutim, među prosvjednicima su se našli i huligani i agresivni navijači koji su izveli marš na Gornji grad i primitivno napali policiju. To je rezultiralo najvećim nasilnim neredima od Domovinskog rata. Privedeno je 60-ak izgrednika a organizatori prosvjeda su se ogradili od nasilnika koji su samo došli radi naguravanja.
 26. veljače – U Splitu na Zimskom bacačkom prvenstvu Hrvatske, Sandra Perković postavila je nove hrvatske rekorde u bacanju diska i kugle. Rekord u bacanju diska je najbolji rezultat u svijetu u posljednje tri godine.
 Ožujak
 1. ožujka – Hrvatska skijašica Ana Jelušić pobjednica je FIS natjecanja u slalomu održanog u austrijskom skijalištu Abtenauu. Na istoj je utrci i 17-godišnja Iva Mišak zauzela 7. mjesto.
 4. – 6. ožujka – U Zagrebu se održava Davisov kup.
 5. ožujka – Nakon meča parova u susretu Davisova kupa u Zagrebu, Mario Ančić službeno se oprostio od reprezentacije i navijača.
 5. ožujka – Ivo Karlović srušio je svjetski rekord u brzini servisa u četvrtom setu igre parova protiv Njemačke u Davisovu kupu. Odservirao je 251 kilometar na sat i probio se ispred dosadašnjeg vlasnika tog rekorda, Andyja Roddicka.
 9. ožujka – U Hrvatskoj je započela nacionalna javno-zdravstvena kampanja "Bivše i bivši-prekid koji se pamti", kojoj je glavni cilj stvoriti pozitivno stajalište građana da je moguće prestati pušiti i stvaranja suportivnog socijalnog okruženja za sve pušače koji žele prestati pušiti. Počinje na Hrvatski dan nepušenja i prvi dan korizme, a trajat će do Svjetskog dana nepušenja, 31. svibnja.
 11. ožujka – Potres magnitude 9,0 po Richterovoj ljestvici pogodio je grad Sendai, Japan. Kao posljedica potresa nastao je razarajući tsunami.
 12. ožujka – Nakon utrke spusta u norveškom Kviftjellu, hrvatski skijaš Ivica Kostelić je 20. mjestom i matematički osigurao osvajanje velikog kristalnog globusa kao ukupni pobjednik Svjetskog skijaškog kupa.
 19. ožujka – U posljednjem desetom slalomu sezone na završnici Svjetskoga kupa u Lenzerheideu Ivica Kostelić osvojio je drugi ovosezonski Mali kristalni globus.
 22. ožujka – Dubravka Ugrešić dobitnica je nagrade James Tiptree Jr. za 2010. godinu s romanom "Baba Yaga Laid an Egg" ("Baba Jaga je snijela jaje"). To je prva svjetska nagrada za fantastiku za neko djelo hrvatskoga pisca ikada.
 28. ožujka – S emitiranjem na nacionalnoj razini je krenula televizijska postaja "CMC".
 30. ožujka – Nakon 20 godina hrvatska klupska košarka ima predstavnika u poluzavršnici europskih kupova: zagrebački košarkaški klub Cedevitu.
 31. ožujka – Na Plitvicama se obilježava 20 godina od "krvavog Uskrsa" i pogibije redarstvenika Josipa Jovića, prve žrtve u Domovinskom ratu. Na svečanost su stigli i ultramaratonci koji su, u spomen na "krvavi Uskrs" i Jovićevu pogibiju, trčali 97 kilometara od Karlovca do Plitvica. I desetero Imoćana Atletskog kluba Imotski trči ultramaraton dug 240 kilometara. Imoćani predvođeni maratoncima iz obitelji Jerka Brečića, svake pete godine trče ultramaraton od Jovićeva rodnog Aržana do Plitvica.
 Travanj
 1. – 28. travnja – započeo popis stanovništva 2011. u Hrvatskoj.
 2. travnja – S emitiranjem na nacionalnoj razini je krenula televizijska postaja "Kapital Network".
 3. travnja – Na svjetskom natjecanju iz prava Europske unije "European Law Moot Court", čije se finale održalo 1. travnja 2011. pred Europskim sudom pravde u Luxemburgu pobijedili su studenti Pravnog fakulteta Sveučilišta u Zagrebu. To je prvi put da je na natjecanju iz europskog prava pobijedila ekipa iz države koja nije članica EU-a i prvi je put u povijesti ista ekipa pobijedila u dvije kategorije natjecanja i osvojila nagrade Best Team (najbolji tim) u zastupanju stranaka pred Sudom te Best Advocate General (najbolji nezavisni odvjetnik, koji savjetuje Sud kako presuditi).
 4. travnja – S emitiranjem je krenula nova nacionalna televizijska postaja "Sportska televizija".
 4. travnja – pronađen dio olupine putničkog aviona Air France 447 koji je 2009. godine doživio nesreću i srušio se u Atlantski ocean. Uz olupinu, pronađeno je i 50 tijela putnika aviona.
 7. travnja – u Rio de Janeiru, naoružani muškarac Wellington Menezes de Oliveira ušao je u osnovnu školu Tasso da Silveira u Realengu i ubio 13-ero učenika, dva dječaka i jedanaest djevojčica. Naposljetku, Wellington je presudio i sam sebi upucavši se u glavu.
 9. travnja – Na sastanku Izvršnog odbora Europske rukometne federacije u Beču Hrvatska i Mađarska dobile organizaciju 11. Europskog prvenstva u rukometu za žene koje će se održati od 9. do 21. prosinca 2014. godine
 9. travnja – SD Croatia Berlin ponovila je prošlogodišnji uspjeh osvajanjem naslova malonogometnog prvaka Njemačke, pobijedivši Bayern Kickers Nürnberg 3:0. U revijalnom susretu pred ovo finale, Hrvatska malonogometna reprezentacija pobijedila je njemačku All-stars momčad 11:1.
 9. travnja – Na ovogodišnjem 39. međunarodnom salonu izuma, tehnologija i novih proizvoda u Ženevi hrvatski inovatori osvojili su šest zlatnih, pet srebrnih i tri brončane medalje, a naši inovatori nagrađeni su i posebnim nagradama Rumunjskog ministarstva obrazovanja, istraživanja, mladih i sporta i Instituta "Ruska kuća" iz Moskve.
 10. travnja – Hrvatska maratonka Lisa Christina Stublić pobjednica je maratona u austrijskom Linzu. Hrvatska trkačica iz Connecticuta pobijedila je istrčavši novi rekord staze, ali i novi hrvatski rekord, 2:30,45. Prošle je godine u Berlinu oborila hrvatski rekord Tijane Pavičić star 21 godinu. S rezultatom 2:33,42 ispunila je olimpijsku normu i u Londonu iduće godine trčat će olimpijski maraton.
 15. travnja – Haaški sud je nepravomoćnom odlukom u prvostupanjskom procesu proglasio krivim dvojicu hrvatskih generala Antu Gotovinu i Mladena Markača i osudio na kazne zatvora od 24 i 18 godina zatvora za sudjelovanje u udruženom zločinačkom pothvatu. General Ivan Čermak oslobođen je po svim točkama optužnice i odmah se pušta na slobodu.
 18. travnja – U Zagrebu je u 72. godini preminuo hrvatski glumac Ivica Vidović.
 23. travnja – Svjetski dan knjige i autorskih prava obilježen u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu.
 26. travnja – U Zagrebu se održava proslava stote Dinamove obljetnice.
 29. travnja – vjenčanje Williama, princa od Walesa i Kate Middleton u Westminsterskoj bazilici.
 29. travnja – Svečanom sjednicom u Hrvatskom narodnom kazalištu proslavljen je Dan Hrvatske akademije znanosti i umjetnosti. Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti ove godine nizom aktivnosti obilježava 150 godina svoga postojanja.
 29. travnja – U Zagrebu se obilježilo 40 godina postojanja i djelovanja Sveučilišnog računskog centra.
 Svibanj
 1. svibnja – Nekoliko tisuća hodočasnika iz Hrvatske uveličalo je proglašenje pape Ivana Pavla II. blaženikom. Na svečanosti beatifikacije u Rimu okupilo se više od milijun hodočasnika te svjetovnih i vjerskih čelnika, 62 šefa država i vlada iz cijeloga svijeta. Vjerojatno najomiljeniji papa u povijesti Katoličke crkve tri je puta posjetio Hrvatsku.
 2. svibnja – Vođa terorističke mreže Al-Kaide Osama bin Laden ubijen je u akciji američkih specijalnih snaga u pakistanskom Abotabadu.
 2. svibnja – Američka neovisna udruga Freedom House u redovnom godišnjem izvješću o slobodi medija u svijetu objavila da je Hrvatska zadržala prošlogodišnje mjesto i ocjenu medijski "djelomično slobodne" zemlje.
 2. svibnja – Vladajući konzervativci premijera Stephena Harpera premoćno su pobijedili na parlamentarnim izborima u Kanadi.
 3. svibnja – Na Svjetskom prvenstvu u taekwondou u južnokorejskom Gyeongjuu hrvatska je taekwondašica Ana Zaninović osvojila zlatnu medalju i postala prva Hrvatica svjetska prvakinja u taekwondou.
 6. svibnja – Na Trgu bana Jelačića u Zagrebu srušen je Guinnessov rekord, a Hrvatska je postala zemlja s najvećim smješkom, koji se formirao od ljudskog štita. S više od 700 okupljenih građana, oboren je rekord iz Latvije i glavnog grada Rige s 515 sudionika.
 8. svibnja – Hrvatska karate reprezentacija na Europskom prvenstvu u Zürichu osvojila je šest medalja. Jelena Kovačević osvojila je srebro, a Mirna Šenjug, Ana Marija Čelan, Pero Vučić, Ivona Tubić i muška reprezentacija u ekipnoj borbi brončana odličja. Hrvatska je po broju medalja EP u Švicarskoj završila na četvrtom mjestu, odmah iza Italije, Španjolske i Francuske.
 9. svibnja – Zemaljski sud u Salzburgu odobrio je izručenje bivšeg hrvatskog premijera Ive Sanadera Hrvatskoj.
 10. svibnja – Kolumbijska pjevačica Shakira nastupila u zagrebačkoj Areni u sklopu turneje "The Sun Comes Out".
 11. svibnja – Deset ljudi je poginulo u potresu magnitude 5,3 po Richteru koji je pogodio drevni španjolski grad Lorcu, a brojne stare zgrade, crkve i kuće oštećene su, a neke i potpuno srušene. Bio je to bio najjači potres u Španjolskoj u 50 godina.
 12. svibnja – U dvodnevni posjet Hrvatskoj stigao norveški kraljevski par Kralj Haralda V. i Kraljica Sonja od Norveške na Pantovčaku ih uz svečani doček, primili predsjednik Ivo Josipović u pratnji supruge Tatjane.
 13. – 15. svibnja – Na Fakultetu elektrotehnike i računarstva u Zagrebu počinje najstarija i najveća konvencija znanstvene fantastike u Hrvatskoj i u jugoistočnoj Europi 33. Dani znanstvene fantastike – SFeraKon 2011, koji je ove godine u znaku regionalne produkcije ZF-a.
 13. svibnja – Osamdeset ljudi je ubijeno u terorističkom napadu na bazu za obuku policajaca u pakistanskom gradu Šarsadi, u znak osvete za ubojstvo Osame bin Ladena.
 14. svibnja – Na Bleiburškom polju komemoracijom i svetom misom obilježena je 66. obljetnica Bleiburške tragedije i hrvatskoga križnog puta.
 15. svibnja – Okupljanjem desetaka tisuća Španjolaca na madridskoj Puerti del Sol počela prosvjedna okupljanja Španjolaca, tzv. "Los indignadosa", nezadovoljnih gospodarskom situacijom, rastom nezaposlenosti i krizom.
 17. svibnja – Održana je središnja proslava 300. obljetnice rođenja isusovca Ruđera Boškovića u Koncertnoj dvorani Vatroslava Lisinskog.
 24. svibnja – NASA je službeno obustavila sve pokušaje uspostavljanja veze s roverom Spiritom.
 26. svibnja – Ratko Mladić, bivši zapovjednik vojske Republike Srpske uhićen je u selu Lazarevo kod Zrenjanina, u Srbiji, zbog optužbi za genocid, ratne zločine i zločine protiv čovječnosti.
 27. svibnja – Održan ceremonijalni program središtem Zagreba u povodu obilježavanja 20. obljetnice formiranja Oružanih snaga Republike Hrvatske.
 Lipanj
 4. – 5. lipnja – Papa Benedikt XVI. doputovao je u dvodnevni državnički i pastoralni posjet Hrvatskoj.
 8. lipnja – koncertom na Maksimirskom stadionu Bon Jovi je započeo europsku turneju, s kojom će posjetiti 24 grada.
 11. lipnja – U Splitu je održan prvi Split Pride, povorka LGBTIQ osoba, nasilno prekinut zbog kamenovanja sudionika povorke.
 16. lipnja – Održana je središnja proslava 150. obljetnice Hrvatskoga narodnog kazališta u Zagrebu.
 18. lipnja – U Zagrebu je održan jubilarni deseti Zagreb Pride, povorka LGBTIQ osoba.
 18. lipnja – Na Euroconu u Stockholmu dodijeljene su nagrade Europskog društva za znanstvenu fantastiku. Hrvatska je osvojila 3 nagrade: Časopis za znanstvenu fantastiku Ubiq osvojio je nagradu Europskog društva za znanstvenu fantastiku u kategoriji časopisa koju dijeli s ruskim magazinom fantlab.ru, SFerin fanzin Parsek osvojio je nagradu Spirit of Dedication u kategoriji fanzina, Ivan Mavrović osvojio je nagradu Spirit of Dedication u kategoriji mladog umjetnika.
 24. lipnja – U Splitu je preminuo najveći hrvatski nogometni trener svih vremena, nogometaš i izbornik Tomislav Ivić.
 24. lipnja – U Splitu je održan 5. međunarodni skakački miting na kojem je pobijedila Blanka Vlašić s preskočenih 2,00 m, što je rekord sezone.
 30. lipnja – Hrvatska je zatvorila zadnja četiri poglavlja i time i formalno zaključila pristupne pregovore čime je otvoren put da nakon ratifikacije pristupnog ugovora postane 28. članica Europske unije 1. srpnja 2013. godine.
 Srpanj
 3. srpnja – Mate Pavić u paru s Englezom Georgeom Morganom osvojio juniorski Wimbledon.
 4. srpnja – Hrvatski znanstvenik akademik Miroslav Radman dobitnik je europske nagrade za mikrobiologiju, koju mu je u sklopu proslave srebrnog jubileja Federacije europskih mikrobioloških društava (FEMS) u Ženevi uručio predsjednik FEMS-a, profesor Bernhard Schink.
 9. srpnja – Južni Sudan proglasio neovisnost.
 9. srpnja – U Medovu Dolcu, rodnom mjestu književnika Ivana Raosa, svetom misom zadušnicom u crkvi sv. Roka i polaganjem vijenaca na književnikov grob, počeli su 18. Raosovi dani. Ove se godine obilježava 90. obljetnica rođenja istaknutog hrvatskog pisca.
 22. srpnja – Zbio se teroristički napad u Norveškoj.
 23. srpnja – Britanska pjevačica Amy Winehouse pronađena mrtva u svom stanu.
 24. srpnja – U Zagrebu je preminuo Josip Bobi Marotti, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac.
 25. srpnja – Predstavljanjem slogana ' Izjasni se – Hrabro! ' vodstvo hrvatske manjine u Srbiji službeno je započelo kampanju da tamošnji Hrvati na popisu stanovništva ne kriju svoju hrvatsku nacionalnost, nego da se izjasne kao Hrvati.
 30. srpnja – Hrvatska vaterpolska reprezentacija osvojila je brončanu medalju na Svjetskom vaterpolskom prvenstvu u Šangaju.
 Kolovoz
 5. kolovoza – U Kninu obilježena 16. obljetnice VRO Oluja. Prigodno je svečano otkriven spomenik hrvatske pobjede Oluja '95.
 7. kolovoza – U Češkoj je hrvatska kadetska košarkaška reprezentacija (do 16) obranila naslov europskih prvaka.
 13. kolovoza – Na rijeci Neretvi od Metkovića do Ploča održao se 14. Maraton lađa – Neretva 2011. Startalo je ukupno 35 posada s oko 600 veslača. Lađari Komina treći su put zaredom osvojili Domagojev štit, drugi su stigli lađari Baćine, dok je Opuzen zauzeo treće mjesto.
 14. kolovoza – Virovitica slavi 777 godina od postanka grada.
 14. kolovoza – Hrvati u Subotici proslavili svoju žetvenu manifestaciju Dužijancu, blagdan zajedništva i manifestacija posvećena zahvalnosti Bogu za darovani kruh.
 15. kolovoza – U Mariji Bistrici je proslavljena 40. godišnjica od proglašenja nacionalnim svetištem.
 19. – 28. kolovoza – U Varaždinu se održava 13. ulični festival Špancirfest.
 23. kolovoza – Uz prvo obilježavanje u Hrvatskoj Europskog dana sjećanja na žrtve svih totalitarnih i autoritarnih režima na nekoliko mjesta u zemlji postavilo se spomen ploče.
 24. kolovoza – Nakon dvije odigrane utakmice protiv švedskog nogometnog kluba Malmö, ukupnim rezultatom 4:3 u svoju korist, GNK Dinamo se nakon 12 godina po treći puta plasirao u nogometnu Ligu prvaka.
 Rujan
 3. rujna – Hrvatski četverac na pariće osvojio je brončanu medalju na Svjetskom prvenstvu u veslanju na Bledu.
 4. rujna – U Ludbregu je proslavljena 600. obljetnica euharistijskog čuda.
 9. rujna – U Zagrebu je održan ždrijeb za UEFA Europsko futsalsko prvenstvo – Hrvatska 2012., koje će se od 31. siječnja do 11. veljače 2012. održati u Areni Zagreb i Spaladium Areni u Splitu. Hrvatska malonogometna reprezentacija igrat će u skupini s reprezentacijama Rumunjske i Češke.
 9. – 11. rujna – U Gudovcu kraj Bjelovara održao se 19. jesenski međunarodni bjelovarski sajam.
 10. rujna – Hrvatski olimpijski odbor obilježio je 20. godišnjicu osnivanja festivalom športa na RŠC Jarun te svečanom akademijom u Hrvatskom narodnom kazalištu u Zagrebu.
 13. rujna – U Zagrebu se održao 61. Memorijal Borisa Hanžekovića.
 18. rujna – U Zagrebu je preminuo hrvatski filmski redatelj, scenarist, filmski publicist i povjesničar filma te političar Ivo Škrabalo.
 24. rujna – U Sarajevu su beatificirane Drinske mučenice, među kojima su i časne sestre Jula Ivanišević i Bernadeta Banja rođene u Starom Petrovom Selu i Velikom Grđevcu.
 Listopad
 1. – 2. listopada – U Gospiću se održavala 13. kulturno – turistička manifestacija "Jesen u Lici".
 1. – 7. listopada – U Bjelovaru traje 6. DOKUart – međunarodni festival dokumentarnog filma.
 9. listopada – U Splitu je u 74. godini preminuo hrvatski melograf, aranžer, skladatelj i dirigent Ljubo Stipišić – Delmata.
 10. listopada – U Đakovu osnovana Klapa Certissa.
 15. listopada – Hrvatski stolnotenisač Andrej Gaćina osvojio je naslov europskog prvaka u paru s Marcosom Freitasom iz Portugala na Europskom prvenstvu u Gdanjsku u Poljskoj.
 20. listopada – U SAD-u je preminuo slovenski i hrvatski rukometni reprezentativac Iztok Puc.
 22. listopada – U Šibeniku je otkriven spomenik Draženu Petroviću i Spomen muzej koji će djelovati kao ispostava Memorijalnog centra Dražen Petrović iz Zagreba.
 30. listopada – Hrvatski tenisač Marin Čilić je u ruskom Sankt Peterburgu osvojio ATP turnir pobijedivši u finalu srpskog tenisača Janka Tipsarevića rezultatom 6:3, 3:6, 6:2.
 Studeni
 5. studenog – Hrvatski gimnastičar Tomislav Marković osvojio je prvo mjesto u vježbanju na tlu prvoga dana Svjetskog kupa u Osijeku. Drugi domaći predstavnik Robert Seligman osvojio je srebro na konju s hvataljkama.
 15. studenog – Hrvatski predsjednik Ivo Josipović, u povodu Dana sjećanja na žrtvu Vukovara 1991., primio je predstavnike obitelji poginulih i nestalih branitelja Vukovara te vojnog i civilnog zapovjedništva kao i djelatnike legendarne vukovarske bolnice te uručio državna odličja. Posmrtno je odlikovan radijski novinar Siniša Glavašević koji je mučki ubijen na Ovčari.
 25. studenog – U Zagrebu je u 86. godini preminuo Miroslav Šicel, istaknuti povjesničar hrvatske književnosti, akademik i dugogodišnji šef Katedre za noviju hrvatsku književnost na zagrebačkom Filozofskom fakultetu.
 25. studenoga – djelomična pomrčina sunca na Antarktiku.
 27. studenog – U Crikvenici se održao prvi Adria Advent maraton. U muškoj konkurenciji u maratonu pobijedio je Etiopljanin Erkolo Ashenafi, a u ženskoj konkurenciji najbolja je bila hrvatska maratonka Marija Vrajić.
 28. studenog – UNESCO je uvrstio Bećarac i Nijemo kolo u svoj popis nematerijalne kulturne baštine čovječanstva.
 Prosinac
 2. prosinca – U Bjelovaru je preminuo Pavle Jurina, jedan od najvećih hrvatskih rukometaša svih vremena.
 4. prosinca – Na Svjetskim IWAS igrama, koje se održavaju u Sharjahu u Ujedinjenim Arapskim Emiratima Hrvatska je dosad osvojila šest zlata i jedno srebro. Plivač Mihovil Španja tri zlata, plivač Kristijan Vincetić dva zlata, atletičar Josip Slivar zlato u bacanju kugle i Slaven Hudina, atletičar Sokola iz Bjelovara, osvojio je srebrno odličje u bacanju diska.
 4. prosinca – Parlamentarni izbori u Hrvatskoj-pobjeđuje Kukuriku koalicija;Izbori u Sloveniji:pobjeda Pozitivne Slovenije na čelu s ljubljanskim gradonačelnikom Zoranom Jankovićem;Parlamentarni izbori u Rusiji:vladajuća Jedinstvena Rusija osvaja 50%
 9. prosinca – U Bruxellesu je potpisan Ugovor o pristupanju Republike Hrvatske Europskoj uniji
 10. prosinca – U Zagrebu je preminula Vida Jerman, hrvatska kazališna, televizijska i filmska glumica.
 15. prosinca – SAD službeno potvrđuje završetak Rata u Iraku.
 16. prosinca – Tropska oluja Washi odnijela 1 010 života u poplavama na Filipinima.
 22. prosinca – Ustrojen sedmi saziv Hrvatskog sabora.
 23. prosinca – Prisegla nova hrvatska Vlada na čelu s predsjednikom Zoranom Milanovićem.
 Obljetnice i godišnjice
 160. godišnjica otkrića Bašćanske ploče zaslugom Petra Doričića bašćanskog župnika i domoljuba.
 100. godišnjica osnivanja HNK Hajduka Split
 Rođenja
 Smrti
 Siječanj
 2. siječnja – Anne Francis, američka glumica (* 1930.)
 2. siječnja – Pete Postlethwaite, britanski glumac (* 1946.)
 3. siječnja – Fadil Hadžić, hrvatski filmski redatelj, scenarist, dramski pisac, komediograf (* 1922.)
 4. siječnja – Gerry Rafferty, škotski pjevač i tekstopisac (* 1947.)
 4. siječnja – Ali-Reza Pahlavi, iranski princ (* 1966.)
 6. siječnja – Pjotr Sumin, ruski političar (* 1946.)
 8. siječnja – Jiří Dienstbier, češki političar i novinar (* 1937.)
 9. siječnja – Peter Yates, britanski filmski režiser i producent (* 1928.)
 10. siječnja – Boško Petrović, hrvatski vibrafonist, skladatelj, vođa sastava, producent, promotor, diskograf i jazz edukator (* 1935.)
 10. siječnja – John Dye, američki glumac (* 1963.)
 10. siječnja – Bora Kostić, srpski nogometaš (* 1930.)
 10. siječnja – Margaret Whiting, američka pjevačica (* 1924.)
 11. siječnja – Audrey Lawson-Johnston, britanska žena, posljednja živuća putnica koja je preživjela potonuće broda RMS Lusitanije (* 1915.)
 11. siječnja – David Nelson, američki glumac (* 1936.)
 11. siječnja – Branko Franolić, hrvatski jezikoslovac (* 1925.)
 13. siječnja – Ellen Stewart, američka kazališna umjetnica (* 1919.)
 15. siječnja – Susannah York, engleska glumica (* 1939.)
 15. siječnja – Velimir Pravdić, hrvatski akademik (* 1931.)
 17. siječnja – Don Kirshner, američki rock producent (* 1934.)
 18. siječnja – Pero Jurković, hrvatski ekonomist i političar (* 1936.)
 20. siječnja – Boris Mardešić, hrvatski slikar (* 1922.)
 21. siječnja – Dennis Oppenheim, američki umjetnik (* 1938.)
 22. siječnja – Ante Kuduz, hrvatski slikar-grafičar i profesor Akademije likovnih umjetnosti (* 1935.)
 23. siječnja – Jack LaLanne, američki nutricionist i bodybuilder (* 1914.)
 23. siječnja – Novica Tadić, srpski pjesnik (* 1949.)
 24. siječnja – Bernd Eichinger, njemački filmski režiser (* 1949.)
 24. siječnja – Nenad Lhotka, hrvatski baletni umjetnik (* 1922.)
 26. siječnja – John Herbert, brazilski glumac (* 1929.)
 27. siječnja – Mārtiņš Freimanis, letonski glazbenik (* 1977.)
 27. siječnja – Charlie Callas, američki glumac i komičar (* 1927.)
 28. siječnja – Fedor Kritovac, hrvatski arhitekt, sociolog i publicist (* 1938.)
 29. siječnja – Emilio Ogñénovich, hrvatski biskup (* 1923.)
 30. siječnja – John Barry, britanski filmski skladatelj (* 1927.)
 Veljača
 2. veljače – Margaret John, britanska glumica (* 1926.)
 3. veljače – Maria Schneider, francuska glumica (* 1952.)
 4. veljače – Tura Satana, američka glumica (* 1938.)
 5. veljače – Peggy Rea, američka glumica (* 1921.)
 5. veljače – Brian Jacques, engelski autor (* 1939.)
 5. veljače – Eugeniusz Czajka, poljski hokejaš na travi (* 1927.)
 6. veljače – Gary Moore, irski rock glazbenik (* 1952.)
 6. veljače – Josefa Iloilo, treći predsjednik Fidžija (* 1920.)
 8. veljače – Cesare Rubini, talijanski košarkaš i trener (* 1923.)
 11. veljače – Emil Seršić, hrvatski arhitekt (* 1927.)
 12. veljače – Bad News Brown, kanadski reper (* 1977.)
 12. veljače – Betty Garrett, američka glumica (* 1919.)
 12. veljače – Mato Damjanović, hrvatski šahist (* 1927.)
 12. veljače – Kenneth Mars, američki glumac (* 1935.)
 14. veljače – Vesna Andrijević-Matovac, hrvatska sveučilišna profesorica i predsjednica Udruge žena oboljelih od raka dojke "Sve za nju" (* 1960.)
 14. veljače – Stjepan Šćavničar, hrvatski akademik, mineralog i kristalokemičar (* 1923.)
 15. veljače – Ivica Bednjanec, hrvatski crtač i strip-autor (* 1934.)
 15. veljače – Dorian Gray, talijanska glumica (* 1928.)
 16. veljače – Miroslav Mikuljan, hrvatski dokumentarist i redatelj (* 1943.)
 16. veljače – Juraj Plenković, hrvatski znanstvenik i profesor (* 1934.)
 17. veljače – Predrag Vušović, hrvatski kazališni, televizijski i filmski glumac (* 1960.)
 18. veljače – Dubravka Munjas, hrvatska novinarka, urednica Novog lista (* 1964.)
 21. veljače – Vladimir Ivir, hrvatski jezikoslovac i leksikograf (* 1934.)
 21. veljače – Bernard Nathanson, američki liječnik i aktivist (* 1926.)
 22. veljače – Ivan Picelj, hrvatski slikar, grafičar i dizajner (* 1924.)
 26. veljače – Dragutin Vukušić, hrvatski političar (* 1936.)
 28. veljače – Jane Russell, američka glumica (* 1921.)
 28. veljače – Annie Girardot, francuska glumica (* 1931.)
 Ožujak
 1. ožujka – Vjera Žagar Nardelli, hrvatska glumica (* 1927.)
 2. ožujka – Ante Dorić, jedan od osnivača Torcide (* 1926.)
 3. ožujka – Višnja Stahuljak, hrvatska književnica (* 1926.)
 4. ožujka – Simon van der Meer, nizozemski fizičar (* 1925.)
 5. ožujka – Alberto Granado, kubanski književnik i znanstvenik (* 1922.)
 6. ožujka – Rajka Vali, hrvatska pjevačice zabavnih melodija (* 1924.)
 8. ožujka – Milica Lukšić, hrvatska književnica i prevoditeljica (* 1964.)
 8. ožujka – Mike Starr, američki glazbenik (* 1966.)
 10. ožujka – Nello Milotti, hrvatsko-talijanski skladatelj i dirigent (* 1927.)
 11. ožujka – Rita Guerrero, meksička glumica i pjevačica (* 1964.)
 11. ožujka – Hugh Martin, američki skladatelj (* 1914.)
 12. ožujka – Nilla Pizzi, talijanska pjevačica (* 1919.)
 12. ožujka – Joe Morello, američki glazbenik (* 1928.)
 15. ožujka – Nate Dogg, američki pjevač i reper (* 1969.)
 15. ožujka – Yakov Kreizberg, ruski dirigent (* 1959.)
 17. ožujka – Michael Gough, engleski glumac (* 1916.)
 18. ožujka – Warren Christopher, američki diplomat, odvjetnik i političar (* 1925.)
 18. ožujka – Enzo Cannavale, talijanski glumac (* 1928.)
 18. ožujka – Princeza Antoinette, barunica od Massya, monegaška princeza (* 1920.)
 18. ožujka – Trifko Banđur, hrvatski vaterpolski trener (* 1931.)
 19. ožujka – Knut, njemački polarni medvjed (* 2006.)
 19. ožujka – Mohammed Nabbous, libijski bloger i novinar (* 1983.)
 20. ožujka – Dorothy Young, američka glumica (* 1907.)
 21. ožujka – Mario Bogliuni, hrvatski pijanist, orguljaš i skladatelj (* 1935.)
 21. ožujka – Nikolaj Andrianov, ruski gimnastičar (* 1952.)
 21. ožujka – Loleatta Holloway, američka pjevačica (* 1946.)
 22. ožujka – Helen Stenborg, američka glumica (* 1925.)
 23. ožujka – Elizabeth Taylor, britansko-američka glumica (* 1932.)
 23. ožujka – Zorko Rajčić, hrvatski glumac (* 1930.)
 23. ožujka – Živorad Kovačević, srpski političar i diplomat (* 1930.)
 23. ožujka – Ivan Jindra, hrvatski kazališni kritičar (* 1940.)
 26. ožujka – Diana Wynne Jones, britanska spisateljica (* 1934.)
 26. ožujka – Geraldine Ferraro, američka političarka i odvjetnica (* 1935.)
 26. ožujka – Cibele Dorsa, brazilska manekenka i glumica (* 1974.)
 26. ožujka – Roger Abbott, kanadski komičar (* 1946.)
 27. ožujka – Farley Granger, američki glumac (* 1925.)
 28. ožujka – Wenche Foss, norveška glumica (* 1917.)
 29. ožujka – José Alencar, brazilski političar, potpredsjednik Brazila (2003-2010) (* 1931.)
 30. ožujka – Marko Kurolt, hrvatski franjevac (* 1939.)
 Travanj
 2. travnja – Brigita Ostojić, hrvatska slikarica (* 1967.)
 4. travnja – Boško Vuksanović, hrvatski vaterpolist (* 1928.)
 4. travnja – Jackson Lago, brazilski političar (* 1934.)
 4. travnja – John Adler, američki političar (* 1959.)
 9. travnja – Sidney Lumet, američki filmski redatelj (* 1924.)
 11. travnja – Angela Scoular, britanska glumica (* 1945.)
 14. travnja – William Lipscomb, američki kemičar (* 1919.)
 14. travnja – Trevor Bannister, britanski glumac (* 1934.)
 15. travnja – Vincenzo La Scola, talijanski tenor (* 1958.)
 15. travnja – Vittorio Arrigoni, talijanski pisac, aktivist i reporter (* 1975.)
 16. travnja – Chinesinho, brazilski nogometaš (* 1935.)
 18. travnja – Ivica Vidović, hrvatski glumac (* 1939.)
 18. travnja – Pietro Ferrero Jr., talijanski biznismen (* 1963.)
 19. travnja – Elisabeth Sladen, engleska glumica (* 1948.)
 20. travnja – Tim Hetherington, britansko-američki novinar i redatelj (* 1970.)
 23. travnja – John Sullivan, engleski televizijski scenarist (* 1946.)
 23. travnja – Milorad Bata Mihailović, srpski slikar (* 1923.)
 24. travnja – Sathya Sai Baba, indijski guru, religijska figura i učitelj (* 1926.)
 24. travnja – Marie-France Pisier, francuska glumica (* 1944.)
 25. travnja – Poly Styrene, britanska glazbenica (* 1957.)
 26. travnja – Phoebe Snow, američka pjevačica (* 1950.)
 Svibanj
 1. svibnja – Franjo Starčević, hrvatski profesor, humanist i mirotvorac, osnivatelj Škole mira (* 1923.)
 2. svibnja – Osama bin Laden, terorist (* 1957.)
 3. svibnja – Jackie Cooper, američki glumac (* 1922.)
 4. svibnja – Sada Thompson, američka glumica (* 1927.)
 5. svibnja – Dana Wynter, američka glumica (* 1931.)
 5. svibnja – Arthur Laurents, američki scenarist, kazališni režiser (* 1917.)
 6. svibnja – Ivan Jandrić, hrvatski slikar i likovni pedagog (* 1931.)
 9. svibnja – Wouter Weylandt, belgijski profesionalni biciklist (* 1984.)
 9. svibnja – Lidia Gueiler Tejada, bivša bolivijska predsjednica (* 1921.)
 10. svibnja – Mia Amber Davis, američka glumica (* 1975.)
 13. svibnja – Princeza Maria Elisabeta od Orléans-Braganza, njemačka princeza (* 1914.)
 15. svibnja – Barbara Stuart, američka glumica (* 1930.)
 15. svibnja – Velimir Životić, srpski glumac (* 1924.)
 16. svibnja – Edward Hardwicke, engleski glumac (* 1932.)
 19. svibnja – Kathy Kirby, engleska pjevačica (* 1938.)
 20. svibnja – Randy Savage, američki profesionalni hrvač (* 1952.)
 21. svibnja – Bill Hunter, australski glumac (* 1940.)
 22. svibnja – Matej Ferjan, slovenski profesionalni motociklist (* 1977.)
 24. svibnja – Željka Matković, hrvatska novinarka (* 1978.)
 27. svibnja – Jeff Conaway, američki glumac (* 1950.)
 27. svibnja – Margo Dydek, poljska profesionalna košarkašica (* 1974.)
 28. svibnja – Guglielmo Stipanov, hrvatski crtač filmskih panoa i plakata (* 1922.)
 30. svibnja – Rosalyn Yalow, američka medicinska fizičarka (* 1921.)
 30. svibnja – Clarice Taylor, američka glumica (* 1917.)
 Lipanj
 1. lipnja – Hale Sahabi, iranska humanitarka (* 1957.)
 3. lipnja – Miriam Karlin, britanska glumica (* 1925.)
 3. lipnja – Jack Kevorkian, američki patolog poznat kao "Dr. Smrt" (* 1928.)
 3. lipnja – James Arness, američki glumac (* 1923.)
 4. lipnja – Donald Hewlett, engleski glumac (* 1922.)
 6. lipnja – Dulce Figueiredo, brazilska Prva dama (1979-1985) (* 1928.)
 8. lipnja – Roy Skelton, engleski glumac (* 1931.)
 8. lipnja – Angie Garany, hrvatsko-libijska reality zvijezda poznata iz showova "Farma" i "Trenutak istine" (* 1981.)
 10. lipnja – Vid Stipetić, hrvatski admiral (* 1937.)
 11. lipnja – Darko Radovanović, srpski pjevač (* 1975.)
 12. lipnja – Laura Ziskin, američka filmska producentica (* 1950.)
 12. lipnja – Nela Milijić, hrvatska književnica i pjesnikinja (* 1962.)
 14. lipnja – Milivoj Ašner, bivši zapovjednik policije u NDH (* 1913.)
 18. lipnja – Yelena Bonner, ruska aktivistica za ljudska prava (* 1923.)
 18. lipnja – Clarence Clemons, američki glazbenik i glumac (* 1942.)
 20. lipnja – Ryan Dunn, američki glumac i komičar (* 1977.)
 21. lipnja – Anthony Herrera, američki glumac (* 1944.)
 22. lipnja – Nataša Urbančič, slovenska atletičarka (* 1945.)
 23. lipnja – Peter Falk, američki glumac (* 1927.)
 24. lipnja – Tomislav Ivić, hrvatski nogometni trener i izbornik (* 1933.)
 24. lipnja – Luka Vukojević, hrvatski jezikoslovac i kroatist (* 1955.)
 25. lipnja – Margaret Tyzack, britanska glumica (* 1931.)
 25. lipnja – Alice Playten, američka glumica i pjevačica (* 1947.)
 26. lipnja – Edith Fellows, američka glumica (* 1923.)
 27. lipnja – Elaine Stewart, američka glumica (* 1930.)
 27. lipnja – Thierry Martens, belgijski pisac (* 1942.)
 28. lipnja – Vladimir Gašparović, hrvatski skladatelj, producent i umjetnički voditelj džez festivala (* 1958.)
 29. lipnja – Stevan Gardinovački, srpski glumac (* 1936.)
 30. lipnja – Zdenko Jajčević, hrvatski ragbijaški reprezentativac (* 1946.)
 Srpanj
 1. srpnja – Anne LaBastille, američka ekologinja (* 1933.)
 2. srpnja – Olivera Marković, srpska glumica (* 1925.)
 2. srpnja – Itamar Franco, brazilski političar i predsjednik Brazila (1992. – 1995.) (* 1930.)
 3. srpnja – Anna Massey, engleska glumica (* 1937.)
 4. srpnja – Jane Scott, američka novinarka i glazbena kritičarka (* 1919.)
 4. srpnja – Otto von Habsburg, austrijski nadvojvoda i čelnik kuće Habsburg (* 1912.)
 5. srpnja – Gordon Tootoosis, kanadski glumac (* 1941.)
 5. srpnja – Goran Bujić, hrvatski književnik, kritičar i novinar (* 1955.)
 8. srpnja – Betty Ford, američka Prva dama (1974. – 1977.) (* 1918.)
 8. srpnja – George McAnthony, talijanski country pjevač (* 1966.)
 8. srpnja – Roberts Blossom, američki glumac (* 1924.)
 9. srpnja – Facundo Cabral, argentinski pjevač (* 1937.)
 9. srpnja – Würzel, engleski glazbenik i gitarist (* 1949.)
 12. srpnja – Vjekoslav Viđak, hrvatski političar (* 1929.)
 13. srpnja – Đuro Brodarac, hrvatski političar i general (* 1944.)
 13. srpnja – Jerry Ragovoy, američki kompozitor (* 1930.)
 15. srpnja – Googie Withers, engleska glumica (* 1917.)
 16. srpnja – Ante Garmaz, hrvatski maneken, dizajner i voditelj (* 1928.)
 20. srpnja – Lucian Freud, britanski slikar (* 1922.)
 21. srpnja – Slavomir Miklovš, hrvatski biskup (* 1934.)
 22. srpnja – Linda Christian, meksička glumica (* 1923.)
 22. srpnja – Tom Aldredge, američki glumac (* 1928.)
 23. srpnja – Amy Winehouse, engleska pjevačica (* 1983.)
 23. srpnja – Christopher Mayer, američki glumac (* 1955.)
 24. srpnja – Josip Bobi Marotti, hrvatski glumac (* 1922.)
 24. srpnja – G.D. Spradlin, američki glumac (* 1920.)
 25. srpnja – Michael Cacoyannis, ciparski redatelj (* 1922.)
 27. srpnja – Polly Platt, američka producentica i scenaristica (* 1939.)
 29. srpnja – Ivan Milas, hrvatski političar (* 1939.)
 29. srpnja – Gene McDaniels, američki pjevač i tekstopisac (* 1935.)
 29. srpnja – Nella Martinetti, švicarska pjevačica (* 1946.)
 29. srpnja – Marijan Jurišić, hrvatski operni pjevač (* 1949.)
 31. srpnja – Ljubiša Stojanović, srpski pjevač (* 1952.)
 Kolovoz
 2. kolovoza – Baruj Benacerraf, američki imunolog (* 1920.)
 2. kolovoza – Leslie Esdaile Banks, američka književnica (* 1959.)
 3. kolovoza – Bubba Smith, američki glumac i sportaš (* 1945.)
 3. kolovoza – Annette Charles, američka glumica (* 1948.)
 4. kolovoza – Naoki Matsuda, japanski nogometaš (* 1977.)
 5. kolovoza – Francesco Quinn, američki glumac (* 1963.)
 6. kolovoza – Marijan Domić, hrvatski trubač, aranžer i skladatelj (* 1934.)
 14. kolovoza – Shammi Kapoor, indijski glumac i redatelj (* 1931.)
 15. kolovoza – Nenad Bijedić, bosanskohercegovački nogometaš i menadžer (* 1959.)
 16. kolovoza – Andrej Bajuk, slovenski političar (* 1943.)
 19. kolovoza – Raúl Ruiz, čileanski redatelj (* 1941.)
 21. kolovoza – Ines Fančović, hrvatska glumica (* 1925.)
 22. kolovoza – Vladimir Rem, hrvatski pjesnik, esejist, književni kritičar i povjesničar (* 1927.)
 22. kolovoza – Michael Showers, američki glumac (* 1966.)
 22. kolovoza – Žarko Nikolić, srpski nogometaš (* 1936.)
 22. kolovoza – John Howard Davies, engleski režiser, producent i glumac (* 1939.)
 23. kolovoza – Sybil Jason, američka glumica (* 1927.)
 24. kolovoza – Frank DiLeo, američki glazbeni producent i glumac (* 1947.)
 25. kolovoza – Eugene Nida, američki prevoditelj (* 1914.)
 25. kolovoza – Lazar Mojsov, makedonski političar i novinar (* 1920.)
 25. kolovoza – Donna Christanello, američka profesionalna hrvačica (* 1942.)
 26. kolovoza – Alojzij Matthew Ambrožič, slovenski kardinal (* 1930.)
 27. kolovoza – Eve Brent Ashe, američka glumica (* 1930.)
 27. kolovoza – Iya Savvina, ruska glumica (* 1936.)
 30. kolovoza – Peggy Lloyd, američka glumica (* 1913.)
 31. kolovoza – Radoslav Stojanović, srpski političar (* 1930.)
 31. kolovoza – Wade Belak, kanadski hokejaš na ledu (* 1976.)
 Rujan
 2. rujna – Felipe Camiroaga, čileanski televizijski voditelj i novinar (* 1966.)
 4. rujna – Jag Mundhra, indijski redatelj (* 1948.)
 5. rujna – Salvatore Licitra, talijanski tenor (* 1968.)
 5. rujna – Angioletta Coradini, talijanska astrofizičarka (* 1946.)
 8. rujna – Mary Fickett, američka glumica (* 1928.)
 10. rujna – Cliff Robertson, američki glumac (* 1923.)
 11. rujna – Andy Whitfield, velški glumac i model (* 1972.)
 13. rujna – DJ Mehdi, francuski hip-hop i elektro producent (* 1977.)
 13. rujna – Richard Hamilton, britanski slikar i umjetnik (* 1922.)
 15. rujna – Frances Bay, kanadska glumica (* 1919.)
 15. rujna – Nedžad Ibrišimović, bosanskohercegovački književnik (* 1940.)
 18. rujna – Ivo Škrabalo, hrvatski redatelj i scenarist (* 1934.)
 20. rujna – Dolores Kerkez, hrvatska balerina i umjetnica (* 1957.)
 21. rujna – Elena Stojanova, hrvatsko-makedonska balerina i umjetnica (* 1943.)
 22. rujna – Vesta Williams, američka R&B pjevačica (* 1957.)
 22. rujna – Jonathan Cecil, engleski glumac (* 1939.)
 24. rujna – Marija Grgičević, hrvatska kazališna kritičarka (* 1929.)
 26. rujna – Sergio Bonelli, talijanski autor stripova i izdavač (* 1932.)
 27. rujna – David Croft, engleski scenarist, režiser i producent (* 1922.)
 27. rujna – Eduard Strenja, hrvatski fotoreporter (* 1953.)
 29. rujna – Sylvia Robinson, američka pjevačica (* 1936.)
 Listopad
 4. listopada – Doris Belack, američka glumica (* 1926.)
 5. listopada – Charles Napier, američki glumac (* 1936.)
 5. listopada – Steve Jobs, osnivač tvrtke Apple Computer (* 1955.)
 6. listopada – Diane Cilento, australska glumica (* 1933.)
 7. listopada – George Baker, engleski glumac (* 1931.)
 7. listopada – Ramiz Alia, albanski političar (* 1925.)
 8. listopada – Mikey Walsh, američki glazbenik (* 1971.)
 8. listopada – David Hess, američki glumac i pjevač (* 1936.)
 9. listopada – Ljubo Stipišić, hrvatski melograf, aranžer, skladatelj i dirigent (* 1938.)
 12. listopada – Patricia Breslin, američka glumica (* 1931.)
 12. listopada – Dennis Ritchie, američki računalni znanstvenik (* 1941.)
 13. listopada – Barbara Kent, kanadska glumica (* 1907.)
 15. listopada – Betty Driver, engleska glumica i pjevačica (* 1920.)
 15. listopada – Franko Strmotić, hrvatski glumac (* 1944.)
 16. listopada – Dan Wheldon, engleski automobilist (* 1978.)
 18. listopada – Mirjana Šantek, hrvatska balerina, glumica i lutkarica (* 1931.)
 20. listopada – Iztok Puc, slovensko-hrvatski rukometni reprezentativac (* 1966.)
 21. listopada – Davor Senčar – Senči, hrvatski gitarist (* 1959.)
 20. listopada – Muammar al-Gaddafi, libijski političar, državnik, vojni vođa i de facto vođa Libije (* 1942.)
 23. listopada – Marco Simoncelli, talijanski motociklist (* 1987.)
 23. listopada – John McCharty, američki računalni znanstvenik (* 1927.)
 27. listopada – Radomir Konstantinović, srpski književnik i filozof (* 1928.)
 Studeni
 1. studenog – Christiane Legrand, francuska pjevačica (* 1930.)
 2. studenog – Dinko Fio, hrvatski skladatelj, dirigent i pedagog (* 1924.)
 2. studenog – Sid Melton, američki glumac (* 1917.)
 2. studenog – Andrija Fuderer, hrvatski šahist (* 1931.)
 2. studenog – Sickan Carlsson, švedska glumica i pjevačica (* 1915.)
 2. studenog – Tatjana Blažeković, hrvatska knjižničarka (* 1918.)
 3. studenog – Rosángela Balbó, talijansko-meksička glumica (* 1941.)
 4. studenog – Andy Rooney, američki radijski i televizijski scenarist (* 1919.)
 4. studenog – Ana Štefok, hrvatska pjevačica zabavne glazbe (* 1940.)
 5. studenog – Branko Turčić, hrvatski novinar, scenarist i pisac (* 1934.)
 5. studenog – Viktor Snoj, hrvatsko-slovenski akademski slikar i pjesnik (* 1922.)
 7. studenog – Joe Frazier, američki boksač (* 1944.)
 8. studenog – Heavy D, američki glumac, reper i pjevač (* 1967.)
 10. studenog – Petar Kralj, srpski glumac (* 1941.)
 10. studenog – Ana Grepo, hrvatska manekenka (* 1969.)
 11. studenog – Francisco Blake Mora, meksički političar (* 1966.)
 13. studenog – Guido Falaschi, argentinski vozač utrka (* 1989.)
 14. studenoga – Marijan (Mario) Kosić, hrvatski motociklistički as (* 1941.)
 15. studenog – Dulcie Gray, britanska pjevačica i glumica (* 1915.)
 22. studenog – Danielle Mitterrand, francuska Prva dama (* 1924.)
 22. studenog – Srebrenka Jurinac, hrvatsko-bosanska operna pjevačica i glumica (* 1921.)
 22. studenog – Darijo Možnik, hrvatski gimnastičar (* 1989.)
 23. studenog – Montserrat Figueras, španjolska sopranistica (* 1948.)
 24. studenog – Ivo Eterović, hrvatsko-srpski fotograf i umjetnik (* 1935.)
 25. studenog – Miroslav Šicel, hrvatski književni povjesničar i esejist (* 1926.)
 27. studenog – Lukrecija Mamić, hrvatska redovnica i humanitarka (* 1948.)
 27. studenog – Ken Russell, britanski filmski režiser (* 1927.)
 28. studenog – Ante Marković, hrvatski i jugoslavenski političar (* 1924.)
 28. studenog – Želimir Zagotta, hrvatski filmski i kazališni scenograf i arhitekt (* 1925.)
 28. studenog – Lucio Magri, talijanski novinar i političar (* 1932.)
 29. studenog – Patrice O'Neal, američki glumac i komičar (* 1969.)
 30. studenog – Carl Robie, američki plivač (* 1945.)
 30. studenog – Leka, princ od Albanije, albanski princ (* 1939.)
 Prosinac
 1. prosinca – Bill McKinney, američki glumac (* 1931.)
 1. prosinca – Christa Wolf, njemačka spisateljica i kritičarka (* 1929.)
 2. prosinca – Pavle Jurina, hrvatski trener i rukometaš (* 1955.)
 2. prosinca – Branimir Koštan, hrvatski DJ (* 1979.)
 4. prosinca – Solange Pierre, dominikanska aktivistica za ljudska prava (* 1963.)
 4. prosinca – Sócrates, brazilski nogometaš (* 1954.)
 6. prosinca – Dobie Gray, američki pjevač (* 1940.)
 7. prosinca – Harry Morgan, američki glumac (* 1915.)
 7. prosinca – Josip Barković, hrvatski književnik (* 1918.)
 8. prosinca – Vinko Cuzzi, hrvatski nogometni reprezentativac (* 1940.)
 10. prosinca – Vida Jerman, hrvatska glumica (* 1939.)
 11. prosinca – Susan Gordon, američka glumica (* 1949.)
 12. prosinca – Bert Schneider, američki filmski producent (* 1933.)
 12. prosinca – Mălina Olinescu, rumunjska pjevačica (* 1974.)
 12. prosinca – Predrag Ćeramilac, srpski glumac (* 1944.)
 15. prosinca – Christopher Hitchens, englesko-američki pisac i novinar (* 1949.)
 17. prosinca – Cesária Évora, zelenoortska pjevačica (* 1941.)
 17. prosinca – Kim Jong-il, vođa Sjeverne Koreje od 1994. do 2011. godine (* 1942.)
 18. prosinca – Václav Havel, češki političar (* 1936.)
 18. prosinca – Marijan Žužej, hrvatski vaterpolist (* 1933.)
 25. prosinca – Branko Omčikus, hrvatski slikar (* 1922.)
 26. prosinca – Pedro Armendáriz, Jr., meksički glumac (* 1940.)
 27. prosinca – Ante Čedo Martinić, hrvatski glumac (* 1960.)
 Izvori


type: wikipedia

text:
Angolas futbola izlase ir nacionālā futbola komanda, kas pārstāv Angolas valsti starptautiskās futbola sacensībās. Angolas futbola izlasi pārvalda Angolas Futbola federācija. Savu pirmo spēli izlase aizvadīja 1976. gadā pret Kongo izlasi. Pirmo un pagaidām vienīgo reizi Pasaules kausa finālturnīrā angolieši piedalījās 2006. gadā, kur gan neizkļuva no apakšgrupas. Nāciju kausa izcīņā Angolas izlase ir piedalījusies 8 reizes, tās lielākais sasniegums ir iekļūšana ceturtdaļfinālā 2008. un 2010. gadā.
 Pasaules čempionātos
 1930-1982 - Nepiedalījās
 1986-2002 - Nekvalificējās
 2006 - Grupu turnīrs
 2010 - Nekvalificējās
 2014 - Nekvalificējās
 2018 - Nekvalificējās
 Āfrikas Nāciju Kausā
 Ārējās saites
 Angolas izlase FIFA vietnē
 Āfrikas futbola izlases
 Futbols Angolā


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 3.4.2018
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 87/9
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2018/520 DELLA COMMISSIONE
 del 28 marzo 2018
 che modifica il regolamento (UE) n. 37/2010 al fine di classificare la sostanza nafta solvente, aromatica leggera per quanto riguarda il suo limite massimo di residui
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 470/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 6 maggio 2009, che stabilisce procedure comunitarie per la determinazione di limiti di residui di sostanze farmacologicamente attive negli alimenti di origine animale, abroga il regolamento (CEE) n. 2377/90 del Consiglio e modifica la direttiva 2001/82/CE del Parlamento europeo e del Consiglio e il regolamento (CE) n. 726/2004 del Parlamento europeo e del Consiglio (1), in particolare l'articolo 14, in combinato disposto con l'articolo 17,
 visto il parere dell'Agenzia europea per i medicinali formulato dal comitato per i medicinali veterinari,
 considerando quanto segue:
 (1)
 A norma dell'articolo 17 del regolamento (CE) n. 470/2009 il limite massimo di residui («LMR») per le sostanze farmacologicamente attive destinate all'utilizzo nell'Unione in medicinali veterinari per animali destinati alla produzione di alimenti o in biocidi impiegati nel settore zootecnico è stabilito in un regolamento.
 (2)
 Nella tabella 1 dell'allegato del regolamento (UE) n. 37/2010 della Commissione (2) sono riportate le sostanze farmacologicamente attive e la loro classificazione per quanto riguarda gli LMR negli alimenti di origine animale.
 (3)
 La sostanza nafta solvente, aromatica leggera non figura in tale tabella.
 (4)
 L'Agenzia europea per i medicinali («EMA») ha ricevuto una domanda per la determinazione degli LMR per la nafta solvente, aromatica leggera in tutte le specie da produzione alimentare.
 (5)
 In base al parere del comitato per i medicinali veterinari l'EMA ha formulato una raccomandazione secondo la quale, ai fini della tutela della salute umana, non è necessario fissare un LMR per la nafta solvente, aromatica leggera in tutte le specie da produzione alimentare.
 (6)
 A norma dell'articolo 5 del regolamento (CE) n. 470/2009, l'EMA è tenuta a prendere in considerazione la possibilità di applicare gli LMR fissati per una sostanza farmacologicamente attiva in un particolare prodotto alimentare a un altro prodotto alimentare ottenuto dalla stessa specie o gli LMR fissati per una sostanza farmacologicamente attiva in una o più specie ad altre specie.
 (7)
 L'EMA ha ritenuto che l'estrapolazione della classificazione «LMR non richiesto» per la nafta solvente, aromatica leggera non sia applicabile in quanto la raccomandazione riguarda tutte le specie da produzione alimentare.
 (8)
 È pertanto opportuno modificare di conseguenza il regolamento (UE) n. 37/2010.
 (9)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per i medicinali veterinari,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 L'allegato del regolamento (UE) n. 37/2010 è modificato conformemente all'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 28 marzo 2018
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 152 del 16.6.2009, pag. 11.
 (2) Regolamento (UE) n. 37/2010 della Commissione, del 22 dicembre 2009, concernente le sostanze farmacologicamente attive e la loro classificazione per quanto riguarda i limiti massimi di residui negli alimenti di origine animale (GU L 15 del 20.1.2010, pag. 1).
 ALLEGATO
 Nella tabella 1 dell'allegato del regolamento (UE) n. 37/2010 è inserita in ordine alfabetico una voce relativa alla seguente sostanza:
 Sostanze farmacologicamente attive
 Residuo marcatore
 Specie animale
 LMR
 Tessuti campione
 Altre disposizioni [conformemente all'articolo 14, paragrafo 7, del regolamento (CE) n. 470/2009]
 Classificazione terapeutica
 «Nafta solvente, aromatica leggera, con concentrazione di cumene non superiore al 2,5 % e concentrazione di benzene non superiore allo 0,0002 %
 NON PERTINENTE
 Tutte le specie da produzione alimentare
 LMR non richiesto
 NON PERTINENTE
 Esclusivamente per uso cutaneo.
 Solo in volume non superiore a 15 μl di nafta solvente/kg di peso corporeo.
 NESSUNA»


type: contracts

text:
 30.10.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 310/7
 DECISIONE DEL COMITATO MISTO SEE
 N. 66/2014
 del 16 maggio 2014
 che modifica l'allegato I (Questioni veterinarie e fitosanitarie) dell'accordo SEE
 IL COMITATO MISTO SEE,
 visto l'accordo sullo Spazio economico europeo («l'accordo SEE»), in particolare 98,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Occorre integrare nell'accordo SEE la decisione di esecuzione 2013/709/UE della Commissione, del 2 dicembre 2013, che autorizza un laboratorio negli Stati Uniti d'America ad effettuare test sierologici di controllo dell'azione dei vaccini antirabbici (1).
 (2)
 La presente decisione riguarda la legislazione relativa agli animali vivi diversi dal pesce e dagli animali d'acquacoltura. La legislazione relativa a questi argomenti non si applica all'Islanda, come specificato al paragrafo 2 della parte introduttiva del capitolo I dell'allegato I dell'accordo SEE. La presente decisione, pertanto, non si applica all'Islanda.
 (3)
 La presente decisione riguarda la legislazione relativa alle questioni veterinarie. Tale legislazione non si applica al Liechtenstein fintanto che l'applicazione dell'accordo fra la Comunità europea e la Confederazione svizzera sul commercio di prodotti agricoli è estesa al Liechtenstein, come specificato negli adattamenti settoriali dell'allegato I dell'accordo SEE. La presente decisione, pertanto, non si applica al Liechtenstein.
 (4)
 Occorre quindi modificare opportunamente l'allegato I dell'accordo SEE,
 HA ADOTTATO LA PRESENTE DECISIONE:
 Articolo 1
 Dopo il punto 54a (decisione di esecuzione 2012/304/UE della Commissione) della parte 4.2 del capitolo I dell'allegato I dell'accordo SEE è aggiunto il seguente punto:
 «54b.
 32013 D 0709: Decisione di esecuzione 2013/709/UE della Commissione, del 2 dicembre 2013, che autorizza un laboratorio negli Stati Uniti d'America ad effettuare test sierologici di controllo dell'azione dei vaccini antirabbici (GU L 323 del 4.12.2013, pag. 34).
 Questo atto non si applica all'Islanda.»
 Articolo 2
 Il testo della decisione di esecuzione 2013/709/UE nella lingua norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fa fede.
 Articolo 3
 La presente decisione entra in vigore il 17 maggio 2014, a condizione che siano pervenute tutte le notifiche previste dall'articolo 103, paragrafo 1, dell'accordo SEE (2).
 Articolo 4
 La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Fatto a Bruxelles, il 16 maggio 2014
 Per il Comitato misto SEE
 Il presidente
 Gianluca GRIPPA
 (1) GU L 323 del 4.12.2013, pag. 34.
 (2) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


text:
 Avis juridique important
 |
 31986D0151
 86/151/CEE: Décision de la Commission du 29 avril 1986 clôturant la procédure antidumping concernant les importations de certains roulements à billes originaires de Thaïlande
 Journal officiel n° L 113 du 30/04/1986 p. 0061 - 0062
 *****DÉCISION DE LA COMMISSION du 29 avril 1986 clôturant la procédure antidumping concernant les importations de certains roulements à billes originaires de Thaïlande (86/151/CEE) LA COMMISSION DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté économique européenne, vu le règlement (CEE) no 2176/84 du Conseil, du 23 juillet 1984, relatif à la défense contre les importations qui font l'objet d'un dumping ou de subventions de la part de pays non membres de la Communauté économique européenne (1), et notamment son article 9, après consultation au sein du comité consultatif prévu par ledit règlement, considérant ce qui suit: A. Procédure 1. En avril 1985, la Commission a été saisie d'une plainte déposée par la Federation of European Bearing Manufacturers' Associations (FEBMA), au nom des producteurs britanniques, français, allemands et italiens de roulements à billes dont le plus grand diamètre extérieur n'excède pas 30 millimètres, qui représentent ensemble la plus grande partie de la production communautaire du produit en cause. La plainte comportait des éléments de preuve quant à l'existence de pratiques de dumping et d'un préjudice important en résultant, qui ont été jugés suffisants pour justifier l'ouverture d'une enquête. En conséquence, la Commission a annoncé, dans un avis publié au Journal officiel des Communautés européennes (2), l'ouverture d'une procédure antidumping concernant les importations dans la Communauté de roulements à billes dont le plus grand diamètre extérieur n'excède pas 30 millimètres, relevant de la position ex 84.62 du tarif douanier commun, correspondant au code Nimexe ex 84.62-01, originaires de Thaïlande. 2. La Commission en a avisé officiellement l'exportateur et les importateurs notoirement concernés, les représentants du pays exportateur et les plaignants, et a donné aux parties directement intéressées l'occasion de faire connaître leur point de vue par écrit et de demander à être entendues. 3. Un producteur/exportateur et ses importateurs en Allemagne, en Italie et au Royaume-Uni ont fait connaître leur point de vue par écrit. 4. Aucune observation n'a été faite par les acheteurs communautaires du produit en cause. 5. La Commission a recueilli et vérifié toutes les informations qu'elle a jugées nécessaires aux fins d'une détermination préliminaire du dumping et elle a procédé à un contrôle sur place auprès de: exportateur: NMB (Thai) Limited, Amphoe Ubthai/Ayuttaya/ Thaïlande; importateurs: - Nippon Miniature Bearing GmbH, Neu-Isenburg, Allemagne, - NMB Italia srl, Bareggio, Italie, - NMB (R.-U.) Ltd, Bracknell, Royaume-Uni. 6. L'enquête sur les pratiques de dumping a couvert la période comprise entre le 1er avril 1984 et le 31 mai 1985. B. Valeur normale 7. Pour calculer la valeur normale, la Commission a dû tenir compte du fait que la NMB (Thaïlande) n'a pratiqué aucune vente sur le marché intérieur thaïlandais. La Commission a décidé en conséquence qu'il y avait lieu d'établir la valeur normale pour les exportations dans la Communauté originaires de Thaïlande sur la base de la méthode de la valeur « construite » visée à l'article 2 paragraphe 3 point b) sous ii) du règlement (CEE) no 2176/84. 8. La valeur normale a été calculée sur la base de l'ensemble des coûts des matériaux et de production de la société, y compris les frais généraux et dépenses administratives de la société productrice et de la société mère du groupe ainsi qu'un montant représentant les frais de vente normaux en Thaïlande. À ce coût a été ajoutée une marge bénéficiaire de 6 % jugée raisonnable à la lumière des résultats obtenus par le secteur en question en Thaïlande au cours d'une période bénéficiaire représentative. En particulier, les coûts des matières premières comprenaient les frais payés par la société NMB (Thaïlande) et aux autres firmes du groupe NMB/Minebea pour l'achat de certaines pièces de roulements à billes utilisées pour la fabrication en Thaïlande. Sur la base des renseignements fournis par la société NMB, la Commission est convaincue que les prix de transfert internes de ces pièces correspondent aux prix pratiqués dans le cadre de transactions normales. La société NMB (Thaïlande) a fait valoir qu'aucun frais de vente ne devrait être inclus dans le calcul de la valeur normale étant donné qu'au titre de l'accord avec le gouvernement thaïlandais, la NMB (Thaïlande) n'était pas autorisée à vendre le produit en Thaïlande. Il y a toutefois lieu de considérer qu'une exclusion des frais de vente serait contraire aux dispositions de l'article 2 paragraphe 3 point b) sous ii) du règlement (CEE) no 2176/84. En conséquence, il a été jugé raisonnable d'inclure dans la valeur normale un montant au titre des frais de vente correspondant à ceux d'une société importante opérant en Thaïlande et vendant un produit similaire. C. Prix à l'exportation 9. Les prix à l'exportation ont été calculés sur la base des prix auxquels le produit importé a été revendu pour la première fois à un acheteur indépendant dans la Communauté, dûment ajustés pour tenir compte de tous les frais supportés entre l'importation et la revente, y compris les droits de douane, et d'une marge bénéficiaire de 6 %. Cette marge bénéficiaire a été jugée raisonnable à la lumière des marges bénéficiaires d'importateurs indépendants du produit en cause ainsi que d'autres produits industriels similaires. D. Marge de dumping 10. Une comparaison entre la valeur normale et les prix à l'exportation a monré que sur une base « transaction par transaction » les exportations de la NMB (Thaïlande) dans la Communauté de roulements à billes dont le plus grand diamètre extérieur n'excède pas 30 millimètres n'ont pas fait l'objet de dumping. 11. Compte tenu de ce qui précède, il y a lieu de clore la procédure, DÉCIDE: Article unique La procédure relative à l'enquête antidumping concernant les importations de roulements à billes dont le plus grand diamètre extérieur n'excède pas 30 millimètres, relevant de la position ex 84.62 du tarif douanier commun, correspondant au code Nimexe ex 84.62-01, originaires de Thaïlande, est close. Fait à Bruxelles, le 29 avril 1986. Par la Commission Willy DE CLERCQ Membre de la Commission (1) JO no L 201 du 30. 7. 1984, p. 1. (2) JO no C 95 du 16. 4. 1985, p. 2.


text:
Al-Hijra on moslemite püha; uue aasta algus islami kalendri järgi.
 Al-Hijra on muharram'i kuu esimene päev. Märgistab aega 622. aastal (nn hidžra ehk hijra), mil prohvet Muhamed suundus Mekast Mediinasse ja lõi esimese islamiriigi.
 Uusaastapüha ei ole islamiseaduse järgi ette kirjutatud püha ja sellega ei kaasne religioosseid rituaale. See on aeg, mil mõeldakse hidžra tähenduse üle ja tehakse plaane ning antakse lubadusi uueks aastaks. Koraan kasutab sõna hijra, tähistamaks olukorda, kust suundutakse halva asjade seisu juurest parema poole; seega on moslemitel al-hijra ajal hea mõtiskleda selle üle, kuidas usk aitab neil jätta maha halvad kombed ja püüelda parema elu poole.
 Al-Hijra tähistab ühtlasi ka islami kogukonna algust, kus inimesi seob omavahel nende usk ja jäägitu lojaalsus Jumalale. Jättes maha omaenda hõimlased, näitas Muhamed, et perekonnasidemed on tähtsusetud võrreldes kohustustega Allahi ees.
 Islam


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.10.2019
 COM(2019) 550 final
 2019/0242(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse vastuvõtmisega
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolev komisjoni otsus sisaldab ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus seisukoha kohta, mille liit võtab AKV-ELi suursaadikute komitees ELi ning Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma vahel 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud koostöölepingu
 1
 (edaspidi „Cotonou leping“) artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise kohta. Komisjon teeb ettepaneku pikendada Cotonou lepingu kõikide sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahel uue koostöölepingu jõustumiseni, olenevalt sellest, kumb kuupäev on varasem.
 2.Ettepaneku taust
 2.1.Cotonou leping
 Cotonou leping on alates 2000. aastast olnud ELi ja 79 AKV riigi suhete raamistik. Leping sõlmiti 20 aastaks, kehtivusega alates 1. märtsist 2000 kuni 29. veebruarini 2020. Seda muudeti 2005. ja 2010. aastal.
 Cotonou lepingu kehtivus lõpeb 29. veebruaril 2020. Septembris 2018 alustati läbirääkimisi uue AKV-ELi koostöölepingu sõlmimiseks. Siiski on nüüdseks selge, et kõnealuste läbirääkimiste tulemusel ei jõuta uue lepinguni piisavalt vara, et seda oleks võimalik kohaldada eespool nimetatud kehtivusaja lõppemisel. Selles olukorras jääks ELi-AKV suhetes vaakum, mille tekkimine tuleb ära hoida.
 2.2.AKV-ELi ministrite nõukogu
 AKV-ELi ministrite nõukogu on Cotonou lepingus (artikkel 15) sätestatud ministrite tasandi organ. Sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu liikmed ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt üks liige iga AKV riigi valitsusest. Lisaks muudele ülesannetele võtab ministrite nõukogu vastu Cotonou lepingu rakendamiseks ja täitmiseks vajalikud otsused. Ministrite nõukogu teeb oma otsused lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Otsused kehtivad üksnes siis, kui kohal on i) vähemalt pool Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest (st 14 ELi liikmesriikide ministrit), ii) üks komisjoni liige ja iii) kaks kolmandikku AKV riikide valitsusi esindavatest liikmetest (st valitsuse liikmed 55-st AKV riigist).
 2.3.Üleminekumeetmed
 Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 teises lõigus on öeldud järgmist: „Ministrite nõukogu võtab kõik üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni“. Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib kohaldada üleminekumeetmeid, et pikendada Cotonou lepingu kohaldatavust tervikuna või osaliselt kuni uue lepingu kohaldamise kuupäevani (ajutine kohaldamine või jõustumine). Seega on nende üleminekumeetmete kehtestamine vajalik, et vältida ELi-AKV suhetes poliitilist, institutsioonilist ja õiguslikku vaakumit.
 Selleks et säilitada AKV riikidega õiguslik, poliitiline ja institutsionaalne järjepidevus ja arvestades, et uue lepingu kohaldamiseni enne praeguse õigusraamistiku kehtivuse lõppemist ei jõuta, on vaja vastu võtta üleminekumeetmed, millega pikendada praeguse lepingu kohaldamist.
 2.4.AKV-ELi suursaadikute komitee poolt üleminekumeetmete vastuvõtmine
 Cotonou lepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt otsustab üleminekumeetmete vastuvõtmise AKV-ELi ministrite nõukogu
 2
 . Siiski võib ministrite nõukogu Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt anda oma volitused edasi suursaadikute komiteele
 3
 . Selleks delegeeris ministrite nõukogu üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse volitused 23. mail 2019 suursaadikute komiteele.
 4
 Cotonou lepingu artikli 16 lõike 2 kohaselt võib suursaadikute komitee võtta ministrite nõukogu poolt talle antud volituste piires vastu lepinguosalistele siduvaid otsuseid.
 Suursaadikute komitee töökorra kohaselt tuleb komitee kokku korrapäraselt, eelkõige ministrite nõukogu istungite ettevalmistamiseks, ja siis, kui see osutub lepinguosalise taotlusel vajalikuks
 5
 . Tänu sellele paindlikkusele saab suursaadikute komitee tagada, et otsus üleminekumeetmete kohta tehtaks õigeaegselt ja mitte hiljem kui 2020. aasta jaanuaris.
 Seetõttu peab AKV-ELi suursaadikute komitee võtma oma koosolekul vastu otsuse üleminekumeetmete kohta. Selle otsusega tuleks pikendada Cotonou lepingu kohaldamist (edaspidi „kavandatav õigusakt“), nagu on ette nähtud Cotonou lepingu artikli 95 lõikes 4.
 Kavandatava akti eesmärk on pikendada Cotonou lepingu kõikide sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamiseni, olenevalt sellest, mis varem saabub.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Üleminekumeetmete kohta tehtud otsuses tuleb kindlaks määrata i) lepingu ajutiselt kohaldatavad osad ja ii) üleminekumeetmete kohaldamise kestus. Komisjon teeb ettepaneku pikendada praeguse Cotonou lepingu kehtivusaega kuni 31 detsembrini 2020, välja arvatud juhul, kui uus leping jõustub või seda asutakse kohaldama enne nimetatud kuupäeva. Kavandatud kuupäev, 31. detsember 2020 langeb kokku kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku ja 11. Euroopa Arengufondi kehtivusaja lõppemisega.
 Eespool öeldut silmas pidades tuleb kavandatav liidu seisukoht AKV-ELi suursaadikute komitee istungil vastu võtta.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 4.1.1.Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud otsused, millega kehtestatakse „lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku“.
 Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslikud tagajärjed asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Selle mõiste alla kuuluvad ka sellised õiguslikud vahendid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, kuid mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 6
 .
 4.1.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-EÜ koostöölepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib kohaldada üleminekumeetmeid, et pikendada Cotonou lepingu kohaldatavust tervikuna või osaliselt kuni uue lepingu kohaldamise kuupäevani (ajutine kohaldamine või jõustumine pärast ratifitseerimist kõigi lepinguosaliste poolt). Eelkõige – „Ministrite nõukogu võtab kõik üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni“.
 Seega on selge, et akt, mille AKV-ELi suursaadikute komitee peab vastu võtma, on õigusliku toimega akt. Kooskõlas lepingu artiklitega 15 ja 16 on kavandatav suursaadikute komitee otsus rahvusvahelise õiguse raames siduv.
 Suursaadikute komitee on Cotonou lepingu artikli 16 alusel loodud organ.
 Euroopa Liit on koos oma liikmesriikidega Cotonou lepingu osaline ja seega on suursaadikute komitee kavandatav otsus tema jaoks siduv.
 Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 4.2.1.Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava aktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks, samas kui teine on kõrvalise tähtsusega, peab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohasel otsusel olema üksainus materiaalõiguslik alus, st peamise või ülekaaluka eesmärgi või valdkonna tõttu nõutav õiguslik alus.
 4.2.2.Kohaldamine käesoleval juhul
 Kavandatava akti peamine eesmärk ja sisu on seotud Cotonou lepingu kui terviku toimimisega, eelkõige pikendamise tulemusel kehtivuse lõppemise kuupäeva edasilükkamisega. Seega tuleb nõukogu otsuse materiaalõigusliku aluse kindlaksmääramisel lähtuda Cotonou lepingust kui tervikust
 7
 .
 Cotonou leping sõlmiti assotsieerimislepinguna ja see põhineb seega Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklil 310, mis on samaväärne ELi toimimise lepingu artikliga 217. Seepärast on kavandatud otsuse materiaalõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikkel 217.
 4.3.Järeldus
 Esildatud otsuse õiguslik alus peaks olema ELi toimimise lepingu artikkel 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9.
 2019/0242 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse vastuvõtmisega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna („AKV“) riikide rühma liikmete ning teiselt poolt Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide vaheline koostööleping („AKV-ELi koostööleping“)
 8
 kirjutati alla Cotonous 23. juunil 2000. AKV-ELi koostööleping jõustus 1. aprillil 2003 ja seda kohaldatakse kuni 29. veebruarini 2020.
 (2)Septembris 2018 alustati kooskõlas AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 esimese lõiguga läbirääkimisi uue AKV-ELi koostöölepingu sõlmimiseks. Uus leping ei ole praeguse koostöölepingu aegumise kuupäevaks veel kohaldamiseks valmis. Seetõttu peetakse vajalikuks võtta vastu üleminekumeetmed, et pikendada praeguse lepingu sätete kohaldamist.
 (3)AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 teises lõigus on sätestatud, et ministrite nõukogu võib vastu võtta üleminekumeetmed, millega pikendada AKV-ELi koostöölepingu kohaldatavust tervikuna või osaliselt kuni uue lepingu ajutise kohaldamise või jõustumiseni.
 (4)Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt delegeeris AKV-ELi ministrite nõukogu üleminekumeetmete vastuvõtmise volitused 23. mail 2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele
 9
 . AKV-ELi suursaadikute komiteel on enne jaanuari 2020 kavas korraline koosolek, kus ta teeb otsuse võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed.
 (5)On asjakohane määrata kindlaks liidu nimel AKV-ELi suursaadikute komitees võetav seisukoht, kuna kavandatav akt on liidule siduv.
 (6)Käesolevas otsuses tuleks sätestada liidu seisukoht kiita kavandatav akt AKV-ELi suursaadikute komitees heaks,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 AKV-ELi suursaadikute komitees AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt liidu nimel võetav seisukoht on pikendada 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-ELi koostöölepingu kõikide sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamiseni, olenevalt sellest, mis varem saabub.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 Nõukogu 19. detsembri 2002. aasta otsus, mis käsitleb partnerluslepingu sõlmimist ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ja teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel, mis allkirjastati 23. juunil 2000. aastal Cotonous (ELT L 65, 8.3.2003, lk 27).
 (2)
 AKV-ELi ministrite nõukogu on Cotonou lepingus (artikkel 15) sätestatud ministrite tasandi organ. Sinna kuuluvad ühelt poolt Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni liikmed ning teiselt poolt üks liige iga AKV riigi valitsusest. Lisaks muudele ülesannetele võtab ministrite nõukogu vastu Cotonou lepingu rakendamiseks ja täitmiseks vajalikud otsused. Ministrite nõukogu teeb oma otsused lepinguosaliste ühisel kokkuleppel. Otsused kehtivad üksnes siis, kui kohal on i) vähemalt pool Euroopa Liidu Nõukogu liikmetest (st 14 ELi liikmesriikide ministrit), ii) üks komisjoni liige ja iii) kaks kolmandikku AKV riikide valitsusi esindavatest liikmetest (st valitsuse liikmed 55-st AKV riigist).
 (3)
 Suursaadikute komitee luuakse Cotonou lepingu artikli 16 kohaselt. See koosneb ühelt poolt iga liikmesriigi alalisest esindajast ELi juures ja komisjoni esindajast ning teiselt poolt iga AKV riigi ELi juures oleva esinduse juhatajast. Suursaadikute komitee abistab ministrite nõukogu tema ülesannete täitmisel ja täidab kõiki ülesandeid, mis nõukogu on talle usaldanud (Cotonou lepingu artikli 16 lõige 2). Sellega seoses võib ta võtta ministrite nõukogu poolt talle antud volituste piires vastu lepinguosalistele siduvaid otsuseid.
 (4)
 AKV-ELi ministrite nõukogu 23. mai 2019. aasta otsus nr 1/2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse tegemise volituste delegeerimise kohta [2019/920] (ELT L 146, 5.6.2019, lk 114).
 (5)
 AKV-ELi ministrite nõukogu 8. märtsi 2005. aasta otsuse nr 3/2005 (AKV–EÜ suursaadikute komitee töökorra vastuvõtmise kohta (ELT L 95, 14.4.2005, lk 51)) artikli 1 lõige 1.
 (6)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (7)
 Vt eelkõige otsus kohtuasjas C-244/17: komisjon vs. nõukogu („Kasahstan“), [ECLI:EU:C:2018:662], punkt 40, ja osutatud kohtupraktika.
 (8)
 Lepingut (ELT L 317, 15.12.2000, lk 3) on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).
 (9)
 Nõukogu 22. mai 2019 aasta otsus Euroopa Liidu nimel võetava seisukoha kohta AKV-ELi ministrite nõukogus seoses AKV-ELi suursaadikute komiteele AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse tegemise volituste delegeerimisega (ELT L142, 29.5.19, lk 67).
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,25.10.2019
 COM(2019) 550 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mille Euroopa Liit võtab AKV-ELi suursaadikute komitees seoses AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse vastuvõtmisega
 AKV–ELi COTONOU LEPING
 AAFRIKA, KARIIBI MERE JA
 VAIKSE OOKEANI PIIRKONNA RIIGID
 EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU
 Brüssel, XXX 2019
 ACP/xxx/19
 ACP-UE xxx/19
 AKV-ELi OTSUS
 Teema:
 AKV-ELi suursaadikute komitee otsuse nr xx/2019 eelnõu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise kohta
 Eelnõu:
 AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE
 OTSUS nr [X]/2019,
 [lisada kuupäev],
 võtta vastu AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohased üleminekumeetmed
 AKV-ELi SUURSAADIKUTE KOMITEE,
 võttes arvesse koostöölepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel,
 1
 eriti selle artikli 15 lõiget 4 ja artikli 16 lõiget 2 koostoimes artikli 95 lõikega 4,
 ning arvestades järgmist:
 (1)AKV-ELi koostööleping, mis kirjutati alla 23. juunil 2000 Cotonous, jõustus 1. aprillil 2003 ja seda kohaldatakse kuni 29. veebruarini 2020.
 (2)Septembris 2018 alustati kooskõlas AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 esimese lõiguga läbirääkimisi uue AKV-ELi koostöölepingu sõlmimiseks. Kuna uus leping ei ole kehtiva õigusraamistiku aegumise kuupäevaks kohaldamiseks valmis, on vaja vastu võtta üleminekumeetmed.
 (3)AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 teise lõigu kohaselt võib ministrite nõukogu vastu võtta üleminekumeetmed, mida võib vaja minna uue lepingu jõustumiseni.
 (4)Cotonou lepingu artikli 15 lõike 4 kohaselt delegeeris AKV-ELi ministrite nõukogu üleminekumeetmete vastuvõtmise volitused 23. mail 2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele
 2
 .
 (5)Seepärast on asjakohane, et AKV-ELi suursaadikute komitee võtab AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaselt vastu otsuse pikendada 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-ELi koostöölepingu kõikide sätete kohaldamist kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamiseni, kui see juhtub enne 31. detsembrit 2020,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 23. juunil 2000 Cotonous alla kirjutatud AKV-ELi koostöölepingu kõikide sätete kohaldamist pikendatakse kuni 31. detsembrini 2020 või kuni liidu ja AKV riikide vahelise uue koostöölepingu jõustumiseni või ajutise kohaldamiseni, kui see juhtub enne 31. detsembrit 2020.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub xxx 2020.
 [Brüssel], [kuupäev].
 AKV-ELi suursaadikute komitee nimel
 (1)
 ELT L 317, 15.12.2000, lk 3, nagu on muudetud 25. juunil 2005 Luxembourgis alla kirjutatud lepinguga (ELT L 209, 11.8.2005, lk 27) ja 22. juunil 2010 Ouagadougous alla kirjutatud lepinguga (ELT L 287, 4.11.2010, lk 3).
 (2)
 AKV-ELi ministrite nõukogu 23. mai 2019. aasta otsus nr 1/2019 AKV-ELi suursaadikute komiteele AKV-ELi koostöölepingu artikli 95 lõike 4 kohaste üleminekumeetmete vastuvõtmise otsuse tegemise volituste delegeerimise kohta [2019/920] (ELT L 146, 5.6.2019, lk 114).


text:
 29.8.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 231/10
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 35/2013
 от 15 март 2013 година
 за изменение на приложение II (Технически наредби, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент за изпълнение (ЕС) No 436/2012 на Комисията от 23 май 2012 г. за изменение на приложението към Регламент (ЕС) No 37/2010 относно фармакологичноактивните субстанции и тяхната класификация по отношение на максимално допустимите стойности на остатъчните количества в храните от животински произход във връзка със субстанцията азаметифос (1) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (2)
 Регламент за изпълнение (ЕС) No 466/2012 на Комисията от 1 юни 2012 г. за изменение, във връзка със субстанцията клорсулон, на приложението към Регламент (ЕС) No 37/2010 относно фармакологичноактивните субстанции и тяхната класификация по отношение на максимално допустимите стойности на остатъчните количества в храните от животински произход (2) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (3)
 Поради това приложение II към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 В точка 13 (Регламент (ЕС) No 37/2010 на Комисията) от глава XIII от приложение II към Споразумението за ЕИП се добавят следните тирета:
 „—
 32012 R 0436: Регламент за изпълнение (ЕС) No 436/2012 на Комисията от 23 май 2012 г. (ОВ L 134, 24.5.2012 г., стр. 10).“
 —
 32012 R 0466: Регламент за изпълнение (ЕС) No 466/2012 на Комисията от 1 юни 2012 г. (ОВ L 143, 2.6.2012 г., стр. 2).“
 Член 2
 Текстовете на регламенти за изпълнение (ЕС) No 436/2012 и (ЕС) No 466/2012 на исландски и норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 16 март 2013 г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (3).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 15 март 2013 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Gianluca GRIPPA
 (1) ОВ L 134, 24.5.2012 г., стр. 10.
 (2) ОВ L 143, 2.6.2012 г., стр. 2.
 (3) Без отбелязани конституционни изисквания.


text:
 19.5.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 129/45
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 61/2015,
 20. märts 2015,
 millega muudetakse EMP lepingu XIII lisa „Transport“ [2016/744]
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut (edaspidi „EMP leping“), eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 28. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/100/EL, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2002/59/EÜ, millega luuakse ühenduse laevaliikluse seire- ja teabesüsteem (1).
 (2)
 Seetõttu tuleks EMP lepingu XIII lisa vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 EMP lepingu XIII lisa punkti 55a (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2002/59/EÜ) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32014 L 0100: komisjoni direktiiv 2014/100/EL, 28. oktoober 2014 (ELT L 308, 29.10.2014, lk 82).“
 Artikkel 2
 Direktiivi 2014/100/EL islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 21. märtsil 2015, tingimusel et kõik EMP lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated on edastatud (*).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 20. märts 2015
 EMP ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Gianluca GRIPPA
 (1) ELT L 308, 29.10.2014, lk 82.
 (*) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.


text:
 21.6.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 161/41
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 33/2012
 от 10 февруари 2012 година
 за създаването на съвместна работна група за наблюдение на прилагането на глава IIa от протокол 10 към Споразумението за ЕИП относно опростяването на проверките и формалностите по отношение на превоза на стоки и установяването на нейния процедурен правилник
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, наричано по-нататък „Споразумението“, и по-специално член 92 и член 94, параграф 3 от него и член 9е, параграф 1 от протокол 10 към Споразумението,
 като има предвид, че:
 (1)
 Протокол 10 към Споразумението бе изменен с Решение на Съвместния комитет на ЕИП No 76/2009 от 30 юни 2009 г. (1) с оглед вмъкването на нова глава IIa относно митническите мерки за сигурност.
 (2)
 В член 9б от протокол 10 е предвидено, че в двустранната търговия между договарящите се страни се премахва прилагането на митнически мерки за сигурност, при условие че има еквивалентно ниво на митническа сигурност на техните съответни територии.
 (3)
 В член 9е от протокол 10 се предвижда, че Съвместният комитет на ЕИП определя правилата, които позволяват на договарящите се страни да осигурят наблюдение на прилагането на глава IIa от протокол 10 и да проверят дали разпоредбите на глава IIa и на приложения I и II към протокол 10 се спазват,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 1. Създава се съвместна работна група по митническите мерки за сигурност, наричана по-нататък „работната група“, с цел да се осигури наблюдение на прилагането на глава IIa от протокол 10 и да се провери дали разпоредбите на глава IIa и на приложения I и II към протокол 10 се спазват.
 2. Работната група действа в съответствие с процедурния правилник, установен в приложението към настоящото решение.
 3. Работната група докладва на Съвместния подкомитет I относно свободното движение на стоки, както е посочено в член 15, параграф 1, буква а) от процедурния правилник на Съвместния комитет на ЕИП (2).
 Член 2
 Настоящото решение влиза в сила на 11 февруари 2012 г., при условие че всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението, са внесени в Съвместния комитет на ЕИП (3).
 Член 3
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 10 февруари 2012 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Изпълняващ длъжността председател
 Gianluca GRIPPA
 (1) ОВ L 232, 3.9.2009 г., стр. 40.
 (2) Решение на Съвместния комитет на ЕИП No 1/94 от 8 февруари 1994 г. относно приемане на процедурен правилник на Съвместния комитет на ЕИП (ОВ L 85, 30.3.1994 г., стр. 60).
 (3) Без отбелязани конституционни изисквания.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 ПРОЦЕДУРЕН ПРАВИЛНИК НА СЪВМЕСТНАТА РАБОТНА ГРУПА ПО МИТНИЧЕСКИТЕ МЕРКИ ЗА СИГУРНОСТ
 Член 1
 Състав
 Работната група е съставена от представители на Европейския съюз, представители на държавите от ЕАСТ и, където е необходимо, от експерти от митническите администрации на държавите-членки на Европейския съюз.
 Член 2
 Задачи
 1. Работната група оценява равностойността на митническите мерки за сигурност, определени в законодателството на договарящите се страни. В частност тя извършва наблюдение на прилагането на законодателството относно информацията преди пристигане и преди заминаване, свързания със сигурността митнически контрол и управлението на риска, както и на законодателството относно одобрените икономически оператори. Тя също така обменя информация относно измененията в съответното законодателство.
 2. Работната група обсъжда необходимите технически изменения на глава IIa от протокол 10.
 3. По искане на една от договарящите се страни работната група организира среща на група експерти за обсъждане на специфичен въпрос. Работната група също така извършва преглед на административните процедури на договарящите се страни. С оглед извършването на такъв преглед, работната група може да приеме да организира посещения на място.
 4. По искане на договарящите се страни, работната група разглежда всеки въпрос, който счита, че е от значение за прилагането на мерките за митническа сигурност, определени в глава IIa от протокол 10.
 Член 3
 Председателство
 Заседанията на работната група се председателстват, като се редуват всеки шест месеца, от представител на Европейския съюз и представител на една от държавите от ЕАСТ, за които се прилага глава IIa от протокол 10.
 Член 4
 Заседания
 1. Работната група провежда заседания редовно и поне веднъж годишно.
 2. Заседанията се провеждат в Брюксел или на всяко друго място, което е определено от председателя на работната група.
 3. Председателят свиква заседанията на работната група. Поканите за заседанията се изпращат на участниците, посочени в член 1, поне 10 работни дни преди заседанието. При спешни случаи поканите може да се изпращат с по-кратко предизвестие.
 4. Работният език на работната група е английски.
 5. Освен ако не е съгласувано друго, заседанията на работната група не са публични.
 Член 5
 Дневен ред
 1. Председателят подготвя предварителен дневен ред за всяко заседание. Предварителният дневен ред се изпраща на участниците, посочени в член 1, поне 10 работни дни преди заседанието.
 2. Договарящите се страни могат да поискат вмъкването на точка в дневния ред както с писмо до председателя, така и преди приемането на дневния ред в деня на заседанието.
 Член 6
 Протоколи
 1. Под отговорността на председателя за всяко от заседанията на работната група се съставя протокол. В протоколите се посочват, относно всяка от точките от дневния ред, препоръките и/или заключенията на работната група.
 2. Проектът за протокол се обменя между договарящите се страни и се съгласува в рамките на 20 работни дни след заседанието.
 Член 7
 Разходи
 Представителите на договарящите се страни и експертите от митническите администрации на държавите-членки на Европейския съюз поемат всички разходи, които извършват в резултат на своето участие в заседанията на работната група.


type: caselaw

text:
 25.2.2006
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 48/18
 2005 m. gruodžio 23 d. Europos Bendrijų Komisijos pareikštas ieškinys Danijos Karalystei
 (Byla C-461/05)
 (2006/C 48/35)
 Proceso kalba: danų
 2005 m. gruodžio 23 d. Europos Bendrijų Teisingumo Teisme buvo pareikštas Europos Bendrijų Komisijos, atstovaujamos G. Wilms ir H. C. Støvlbæk, nurodžiusių adresą dokumentams įteikti Liuksemburge, ieškinys Danijos Karalystei.
 Europos Bendrijų Komisija Teisingumo Teismo prašo:
 1.
 pripažinti, kad atsisakydama apskaičiuoti ir sumokėti nuosavus išteklius, kurie nebuvo surinkti dėl karinės įrangos neapmokestinto importo, ir atsisakydama sumokėti palūkanas už Komisijai nepateiktus nuosavus išteklius, Danijos Karalystė neįvykdė įsipareigojimų pagal reglamento Nr. 1552/89 2, 9, 10 ir 11 straipsnius iki 2000 m. gegužės 31 d. ir pagal tuos pačius reglamento Nr. 1150/2000 straipsnius po šios datos;
 2.
 priteisti iš atsakovės bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Komisijos nuomone, Danija neįvykdė savo įsipareigojimų pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1552/89 2, 9, 10 ir 11 straipsnius iki 2000 m. gegužės 31 d. imtinai ir pagal Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 2, 9, 10 ir 11 straipsnius nuo 2000 m. birželio 1 d. iki 2002 m. gruodžio 31 d., kadangi nesumokėjo nuosavų išteklių už karinės įrangos importą.
 Šis Sutarties pažeidimas tęsėsi iki Reglamento (EB) Nr. 150/2003 įsigaliojimo, tai yra iki 2003 m. sausio 1 d. Pagal šį reglamentą tam tikros rūšies karinės įrangos importo muitai nuo šios datos nustatytomis sąlygomis, gali būti sustabdyti.
 Komisijos teigimu, valstybė narė, kuri nepaisė Bendrijos teisės normų dėl muitų, taip prarasdama nuosavus išteklius, turi sumokėti Bendrijai nuostolius atitinkančią sumą. Pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1552/89 ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 11 straipsnį palūkanos už pavėluotą įmoką taip pat turi būti pridėtos prie šios sumos.
 Pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1552/89 ir Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 2, 9, 10 ir 11 straipsnius Danijos institucijos, laikydamosi Bendrijos muitų kodekso 217 straipsnio 1 dalies, turėjo apskaičiuoti ir įtraukti į savo sąskaitas sumas, susijusias su importu per nurodytą laikotarpį, ir pateikti šias sumas Komisijai.
 Komisija mano, kad Danija, nors to prašyta, neatliko šioms sumoms nustatyti būtinų apskaičiavimų ir jų nesumokėjo Bendrijai kaip nuosavų išteklių dėl minėto Sutarties pažeidimo, kuris tęsiasi nuo 1998 apskaitos metų.
 Komisija taip pat teigia, kad sumos, atitinkančios minėtą muitų įsiskolinimą, iki 2002 m. kovo 31 d. nebuvo pateiktos Komisijai.
 Todėl Komisija mano, kad nenustatydama nuosavų išteklių už karinės įrangos importą ir nepateikdama šių išteklių Komisijai, Danija neįvykdė įsipareigojimų pagal Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1552/89 ir Reglamento (EEB, Euratomas) Nr. 1150/2000 2, 9, 10 ir 11 straipsnius.