type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0298
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1288/2009 /* COM/2012/0298 final - 2012/0158 (COD) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Efter att fördraget om Europeiska unionens
 funktionssätt (EUF-fördraget) trätt i kraft kunde tekniska bevarandeåtgärder
 inte längre införas i den årliga förordningen om fiskemöjligheter som
 övergångsbestämmelser, eftersom den förordningen endast kunde innehålla
 åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter. ”Därmed förbundna
 villkor” som är relevanta för utnyttjandet av fiskemöjligheter men som inte är
 funktionellt kopplade till dessa måste i stället antas genom medbeslutande.
 Därför lade
 kommissionen 2008 fram ett förslag till rådets förordning[1] om bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder, som var
 avsedd att ersätta förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av
 fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina
 organismer[2] och säkra ett permanent genomförande av de tekniska åtgärder som
 fastställs i den årliga förordningen om fiskemöjligheter som övergångsåtgärd.
 Man lyckades dock inte uppnå någon politisk enighet om förslaget, som drogs
 tillbaka i oktober 2010.
 För att säkerställa att de tekniska
 bevarandeåtgärderna i förordning (EG) nr 43/2009 om fastställande för år
 2009 av fiskemöjligheter[3] skulle gälla även från och med den 1 januari 2010 antog rådet om
 fastställande av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30
 juni 2011[4]. Enligt den förordningen skulle dessa tekniska åtgärder fortsätta som
 en övergångsåtgärd i 18 månader till och med den 30 June 2011. Åtgärderna
 förlängdes sedan ytterligare en gång med 18 månader enligt förordning (EU)
 nr 579/2011[5], eftersom det inte ännu hade varit möjligt att införliva dem med de
 befintliga tekniska bestämmelserna i förordning (EG) nr 850/98 (eller en
 ny försättning som ersatte denna) före den 30 juni 2011.
 Kommissionen avser att ändra förordning (EG)
 nr 850/98 efter och i enlighet med reformen av den gemensamma
 fiskeripolitiken som för närvarande är föremål för förhandlingar. En ny
 förordning med tekniska åtgärder kan därmed inte vara färdig att träda i kraft
 den 1 januari 2013. Därför behövs en lösning som kan säkerställa att
 övergångsbestämmelserna finns kvar efter den 31 december 2012, för att ge den
 tid som behövs för att utarbeta en ny ram för tekniska åtgärder.
 De tekniska åtgärderna i förordning (EG) nr 43/2009
 är viktiga för ett hållbart fiske, och det måste säkerställas att de
 fortsätter. Om de avbryts (ens tillfälligt) skulle det ha negativa konsekvenser
 för bevarandet av de berörda bestånden och för ekosystem av sårbara
 djuphavshabitat och sjöfåglar, även för ett antal Natura 2000-områden inrättade
 genom direktiv 92/43/EEG[6]
 på europeiskt territorium, liksom för områden som stängts för att skydda
 sårbara djuphavshabitat i internationellt vatten. Det skulle också innebära att
 ett antal motiverade och accepterade undantag från bestämmelserna i förordning
 (EG) nr 850/98 skulle upphöra att gälla.
 På grundval av utlåtanden från vetenskapliga,
 tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF) behövs också
 mindre ändringar av berörda tekniska åtgärder som inte är konsekventa med eller
 som strider mot bestämmelserna i förordning (EC) nr 850/98.
 Det är också nödvändigt att aktualisera
 befintliga bestämmelser i förordning (EC) nr 43/2009 i enlighet med
 rekommendationer som antagits av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC)
 och även omfattar vissa tekniska åtgärder för att minska utkasten av pelagiska
 arter i Nordostatlanten, som Norge, Färöarna och EU enades om 2010 men som
 fortfarande inte har införlivats med EU-lagstiftningen.
 Därför bör förordning (EG) nr 850/98
 ändras för att införliva de berörda tekniska åtgärderna och, när så är möjligt,
 stryka tydligt definierade och uppenbart föråldrade bestämmelser i både
 förordning (EG) nr 850/98 och förordning (EG) nr 1288/2009.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Det har inte behövts vare sig samråd med
 berörda parter eller konsekvensbedömning. I förslaget till rådets förordning om
 bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder, som antogs av
 kommissionen 2008, gjordes en konsekvensanalys[7].
 Föreliggande förslag berör huvudsakligen befintliga åtgärder som ingick i 2008
 års förslag och som därmed omfattades av den konsekvensanalysen. Mot bakgrund
 av utvecklingen sedan 2008 behöver de flesta åtgärder som berörs av detta
 förslag aktualiseras, men inte ändras i sak, medan flera andra följer av
 internationella åtaganden och därmed inte kräver någon konsekvensanalys.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER
 · Sammanfattning av den föreslagna åtgärden
 · Den viktigaste åtgärden är att se till att de tekniska åtgärderna i
 fråga inte avbryts vid utgången av 2012, vilket skulle medföra negativa
 konsekvenser för bevarandet av de berörda bestånden samt ha effekter på
 ekosystemet. Åtgärden kommer att säkerställa rättslig säkerhet när det gäller
 dessa åtgärder under den tid som en förordning med en ny ram för tekniska
 åtgärder håller på att utarbetas som ett led i reformen av den gemensamma
 fiskeripolitiken.
 · Rättslig grund
 Artikel 43.2 i fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt.
 · Subsidiaritetsprincipen
 Förslaget avser ett område där Europeiska
 unionen är ensam behörig.
 · Proportionalitetsprincipen
 Detta förslag införlivar befintliga tekniska
 åtgärder i förordning (EU) nr 43/2009 och ändringar av befintliga åtgärder
 i förordning (EG) nr 850/98. Därmed berörs inte
 proportionalitetsprincipen.
 · Val av regleringsform
 Föreslagen regleringsform: Europaparlamentets
 och rådets förordning.
 Övriga regleringsformer skulle vara olämpliga
 av följande skäl: En förordning måste ändras genom en förordning.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 Denna åtgärd medför inga ytterligare utgifter
 för unionen.
 2012/0158
 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av rådets förordning (EG) nr
 850/98 vad gäller bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för
 skydd av unga exemplar av marina organismer och om upphävande av rådets
 förordning (EG) nr 1288/2009
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA
 UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.2,
 med beaktande av Europeiska kommissionens
 förslag,
 efter översändande av utkastet till
 lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[8],
 i enlighet med det ordinarie
 lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1) Rådets förordning (EG) nr
 1288/2009 av den 27 november 2009 om fastställande av tekniska
 övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010–30 juni 2011[9] och dess ändringsrättsakt,
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 579/2011 av den 8 juni 2011 om
 ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för bevarande av fiskeresurserna
 genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar av marina organismer[10] föreskriver att vissa tekniska
 åtgärder som fastställs i rådets förordning (EG) nr 43/2009 av den 16
 januari 2009 om fastställande för år 2009 av fiskemöjligheter och därmed
 förbundna villkor för vissa fiskbestånd och grupper av fiskbestånd i
 gemenskapens vatten och, för gemenskapens fartyg, i andra vatten där
 fångstbegränsningar krävs[11]
 ska fortsätta under en övergångsperiod till och med den 31 december 2012.
 (2) En ny ram för tekniska
 bevarandeåtgärder väntas. Därför är det motiverat att förlänga tillämpningen av
 dessa tekniska åtgärder under en övergångsperiod. Denna ram kommer inte att
 införas före utgången av 2012 eftersom antagandet i mycket hög grad är beroende
 av reformen av den gemensamma fiskeripolitiken.
 (3) För att säkerställa ett
 fortsatt korrekt bevarande och en fortsatt korrekt förvaltning av marina
 biologiska resurser bör förordning (EG) nr 850/98 av den 30 mars 1998 för
 bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar
 av marina organismer uppdateras med de tekniska övergångsåtgärderna.
 (4) Vissa åtgärder för att
 undanta laxfiskar, nejonöga eller pirål från bestämmelserna om fångstens
 sammansättning för fasta redskap är inte längre relevanta och bör därför
 strykas eftersom det inte längre existerar något fiske efter dessa arter.
 (5) Förbudet mot utsortering av
 fångsten (s.k. high grading) i alla Ices-områden bör finnas kvar och ett förbud
 mot att släppa tillbaka eller göra sig av med fisk av vissa arter och ett krav
 på att byta fiskeområde när 10 % av fångsten innehåller fisk som inte
 uppfyller storlekskraven, enligt överenskommelse med Norge och Färöarna 2009,
 bör införas för att minska oönskad fångst.
 (6) Mot bakgrund av utlåtanden
 från vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen
 (STECF) är det inte nödvändigt att stänga vissa lekområden för sill för att
 säkerställa ett hållbart utnyttjande av den arten i Ices-område VIa, och därför
 bör dessa stängningar upphävas.
 (7) Mot bakgrund av utlåtanden
 från STECF som kopplar bristande tillgång till tobisfiskar till dåliga
 häckningsresultat för tretåig mås bör stängningen av ett område i
 Ices-delområde IV finnas kvar, med undantag för ett begränsat fiske varje år
 för att övervaka beståndet.
 (8) Mot bakgrund av utlåtanden
 från STECF bör användningen av redskap som inte fångar havskräfta tillåtas i
 vissa områden där fiske efter havskräfta är förbjudet.
 (9) Mot bakgrund av utlåtanden
 från ICES och STECF bör vissa tekniska bevarandeåtgärder finnas kvar i havet
 väster om Skottland (Ices-område VIa), Keltiska sjön (Ices-områdena VIIf,g) och
 Irländska sjön (Ices-område VIIa) för att skydda bestånden av rockallkolja,
 torsk, kolja och vitling, för att bidra till bevarandet av fiskebestånden.
 (10) Mot bakgrund av utlåtanden
 från STECF bör man tillåta åtgärder för att möjliggöra användningen av
 handlinor och automatiserade pilkmaskiner för sej i Ices-område VIa och
 åtgärder avseende användningen av sorteringsrist i ett begränsat område i
 Ices-område VIIa.
 (11) Mot bakgrund av utlåtanden
 från STECF bör områdesavstängningen finnas kvar för att skydda unga exemplar av
 kolja i Ices-område VIb.
 (12) Mot bakgrund av utlåtanden
 från STECF bör åtgärder för att skydda lekbeståndet av birkelånga i Ices-område
 VIa finnas kvar.
 (13) De åtgärder som vidtogs 2011
 av Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) för att skydda kungsfiskar i
 internationella vatten i Ices-delområdena I och II bör finnas kvar.
 (14) De åtgärder som infördes av
 NEAFC 2011 för att skydda kungsfiskar i Irmingerhavet
 och angränsande vatten bör finnas kvar.
 (15) Mot bakgrund av utlåtandet
 från STECF bör fiske med bomtrål där elektrisk ström används även i
 fortsättningen tillåtas i Ices-områdena IVc och IVb södra på vissa villkor.
 (16) Vissa åtgärder för att
 begränsa fångsthanterings- och lossningskapaciteten för fartyg för pelagiskt
 fiske efter makrill, sill och taggmakrill i Nordostatlanten, i enlighet med
 överenskommelsen från 2009 mellan unionen och Norge och Färöarna, bör göras
 permanenta.
 (17) Mot bakgrund av utlåtanden
 från Ices bör tekniska bevarandeåtgärder för att skydda bestånd av lekmogen
 torsk i Irländska sjön under lektiden finnas kvar.
 (18) Mot bakgrund av utlåtandet
 från STECF bör fiske med nät och insnärjningsredskap i Ices-områdena IIIa, VIa,
 VIb, VIIb, VIIc, VIIj, VIIk och Ices-delområdena VIII, IX, X och XII i vatten
 med djup över 200 m och under 600 m endast tillåtas på vissa villkor
 som ger skydd för biologiskt känsliga djuphavsarter.
 (19) Användningen av vissa
 selektiva redskap bör även i fortsättningen tillåtas i Biscayabukten för att
 säkerställa ett hållbart utnyttjande av bestånden av kummel och havskräfta och
 för att minska mängden utkast av dessa arter.
 (20) Begränsningar av fisket inom
 vissa områden för att skydda sårbara djuphavshabitat inom NEAFC:s
 regleringsområde, som antogs av NEAFC 2004, samt i vissa delar av Ices-områdena
 VIIc,j,k och Ices-område VIIIc, som antogs av unionen 2008, bör finnas kvar.
 (21) Enligt utlåtandet från en
 gemensam arbetsgrupp för unionen och Norge om tekniska åtgärder bidrar
 helgförbudet för fiske efter sill, makrill eller skarpsill med trål eller
 snörpvad i Skagerrak och Kattegatt inte längre till bevarandet av pelagiska
 fiskbestånd på grund av de ändrade fiskemönster som unionen, Norge och Färöarna
 enades om 2011. Detta förbud bör därför utgå.
 (22) Med tanke på tydlighet och
 bättre lagstiftning bör vissa föråldrade bestämmelser utgå.
 (23) Minimistorleken för japansk
 venusmussla bör ändras mot bakgrund av biologiska data.
 (24) En minimistorlek har
 fastställts för bläckfisk som fångas i vatten under tredjeländers överhöghet
 eller jurisdiktion vilka är belägna inom Cecafs region (Fiskerikommittén för
 östra Centralatlanten), för att bidra till bevarandet av bläckfisk och i
 synnerhet för att skydda unga exemplar.
 (25) Nya specifikationer för
 sorteringsrist bör införas för att minska bifångsterna i fisket efter
 havskräfta i Ices-delområde VI och Ices-område VIIa.
 (26) Specifikationer för nätstycken
 med kvadratiska maskor som på vissa villkor används för fiske med vissa
 släpredskap i Biscayabukten bör finnas kvar.
 (27) För att åtgärda inkonsekvensen
 mellan förordning (EG) nr 43/2009 och förordning (EG) nr 850/98 bör
 användningen av nätstycken på 2 m med kvadratiska maskor tillåtas för fartyg
 med en maskineffekt som understiger 112 kw i ett begränsat område i Ices-område
 VIa.
 (28) Rådets förordning (EG) nr
 1288/2009 bör upphävas.
 (29) Förordning (EG) nr 850/98 bör
 därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EG) nr 850/98 ska ändras på
 följande sätt:
 (1)
 Artikel 13 ska utgå.
 (2)
 Följande avdelning ska införas som avdelning IIIa:
 ”AVDELNING IIIa
 ÅTGÄRDER FÖR ATT MINSKA UTKASTEN AV FISK
 Artikel 19a
 Marina organismer som inte
 uppfyller storlekskraven
 1. Alla arter som omfattas av kvoter och som
 fångas under fiske i regionerna 1–4 enligt artikel 2 i denna förordning ska tas
 ombord på fartyget och sedan landas.
 2. De bestämmelser som avses i stycke 1
 påverkar inte de skyldigheter som fastställs i denna förordning eller i någon
 annan fiskeriförordning.
 3. I regionerna 1–4 ska fartyget flytta till ett annat fiskeområde om
 mängden makrill, sill eller taggmakrill som inte uppfyller storlekskraven
 överstiger 10 % av den totala fångstmängden i ett enskilt drag.”
 (3)
 I artikel 20 ska punkt 1.d utgå.
 (4)
 Artikel 29a ska ersättas med följande:
 ”Artikel 29a
 Stängning av ett område för
 fiske efter tobisfiskar i Ices-delområde IV
 Det är förbjudet att landa eller ombord
 behålla tobisfiskar som fångats inom det geografiska område som avgränsas av
 Englands och Skottlands ostkuster och de linjer som i angiven ordning förbinder
 följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 Englands ostkust, latitud 55o30'N.
 –
 Latitud 55o30'N, longitud 01o00'W.
 –
 Latitud 58o00'N, longitud 01o00'W.
 –
 Latitud 58o00'N, longitud 02o00'W.
 –
 Skottlands ostkust, longitud 02o00'W.”
 (5)
 Artikel 29b.3 ska ändras på följande sätt:
 ”3. Genom undantag från förbudet i punkt 1 ska
 fiske med mjärdar som inte innebär fångst av havskräfta tillåtas inom de
 geografiska områden och under de perioder som anges i punkterna 1 a och
 1 b.”
 (6)
 Följande artiklar ska införas som artiklarna 29c–29
 h:
 ”Artikel 29c
 Rockall koljebox i
 Ices-delområde VI
 1. Allt fiske efter rockallkolja, utom med
 långrev, är förbjudet i de områden som avgränsas av en linje som i angiven
 ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 57o00' N, 15o00' W.
 –
 57o00' N, 14o00' W.
 –
 56o30' N, 14o00' W.
 –
 56o30' N, 15o00' W.”
 Artikel 29d
 Begränsningar av fisket efter
 torsk, kolja och vitling i Ices-delområde VI
 1. Det är förbjudet att bedriva något som
 helst fiske efter torsk, kolja och vitling inom den del av Ices-område VIa som
 är belägen öster eller söder om de linjer som i angiven ordning förbinder
 följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 54o30' N, 10o35' W.
 –
 55o20' N, 09o50' W.
 –
 55o30' N, 09o20' W.
 –
 56o40' N, 08o55' W.
 –
 57o00' N, 09o00' W.
 –
 57o20' N, 09o20' W.
 –
 57o50' N, 09o20' W.
 –
 58o10' N, 09o00' W.
 –
 58o40' N, 07o40' W.
 –
 59o00' N, 07o30' W.
 –
 59o20' N, 06o30' W.
 –
 59o40' N, 06o05' W.
 –
 59o40' N, 05o30' W.
 –
 60o00' N, 04o50' W.
 –
 60o15' N, 04o00' W.
 2. Varje fiskefartyg som befinner sig i det
 område som avses i punkt 1 ska säkerställa att alla fiskeredskap som medförs
 ombord surras och stuvas undan i enlighet med artikel 47 i rådets förordning
 (EG) nr 1224/2009[12].
 3. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att fiska med fasta kustnätredskap som är fästade med pålar, skrapredskap för
 stora kammusslor, skrapredskap för musslor, handlinor, mekanisk jiggning, not
 och kustvad, burar, tinor och mjärdar inom de angivna områdena och
 tidsperioderna, under förutsättning att
 (a)
 inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som
 är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för
 musslor, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och mjärdar förvaras ombord
 eller används, och
 (b)
 ingen annan fångst än makrill, bleka, gråsej och
 lax eller andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur behålls ombord, landas eller
 tas i land.”
 4. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en
 maskstorlek mindre än 55 mm, under förutsättning att
 (a)
 inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller
 större medförs ombord, och
 (b)
 ingen annan fisk än sill, makrill, sardin,
 sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar
 behålls ombord.
 5. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att använda följande redskap vid fiske efter havskräfta under förutsättning att
 (a)
 det i det fiskeredskap som används finns en
 sorteringsrist i enlighet med bilaga XIVa, eller ett nätstycke med kvadratiska
 maskor enligt beskrivningen i bilaga XIVc,
 (b)
 fiskeredskapet har en minsta maskstorlek på 80 mm,
 (c)
 minst 30 viktprocent av den totala fångst som
 behålls ombord består av havskräfta, och
 (d)
 högst 10 viktprocent av den fångst som behålls
 ombord består av en blandning av torsk, kolja och/eller vitling.
 6. Punkt 5 gäller inte inom det område som
 avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet:
 –
 59o05' N, 06o45' W.
 –
 59o30' N, 06o00' W.
 –
 59o40' N, 05o00' W.
 –
 60o00' N, 04o00' W.
 –
 59o30' N, 04o00' W.
 –
 59o05' N, 06o45' W.
 7. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att fiska med trålar, bottenvad eller liknande redskap under förutsättning att
 (a)
 alla nät ombord på fartyget har en minsta
 maskstorlek på 120 mm för fartyg vars totala längd överstiger 15 meter och på
 110 mm för alla andra fartyg,
 (b)
 högst 30 viktprocent av den fångst som behålls
 ombord består av en blandning av torsk, kolja och/eller vitling,
 (c)
 det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke
 med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVc om mindre än 90 % av den fångst
 som behålls ombord består av gråsej, och
 (d)
 det använda fiskeredskapet innefattar ett nätstycke
 med kvadratiska maskor enligt bilaga XIVd om fartygets totala längd är högst 15
 meter, oavsett vilken mängd gråsejsfångster som behålls ombord.
 8. Punkt 7 gäller inte inom det område som
 avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet:
 –
 59o05' N, 06o45' W.
 –
 59o30' N, 06o00' W.
 –
 59o40' N, 05o00' W.
 –
 60o00' N, 04o00' W.
 –
 59o30' N, 04o00' W.
 –
 59o05' N, 06o45' W.
 9. Varje berörd medlemsstat ska inrätta ett
 program med observatörer ombord från och med den 1 januari 2010 till och med
 den 30 juni varje år för att ta prover av fångsterna och utkasten från fartyg
 som omfattas av undantagen enligt punkterna 6 och 7. Observatörsprogrammen ska
 genomföras utan att det påverkar skyldigheterna enligt respektive bestämmelser
 och ska ha till syfte att beräkna fångster och utkast av torsk, kolja och
 vitling med en exakthet på minst 20 %.
 10. De berörda medlemsstaterna ska för
 kommissionen lägga fram en preliminär rapport om det totala antalet fångster
 och utkast från fartyg som omfattas av observatörsprogrammet senast den 30 juni
 det år som programmet genomförs. Slutrapporten för det berörda kalenderåret ska
 läggas fram senast den 1 februari året efter det kalenderåret.
 Artikel 29e
 Begränsningar av fisket efter
 torsk i Ices-delområde VII
 1. Från och med den 1 februari till och med
 den 31 mars är det förbjudet att bedriva alla former av fiske i Ices-delområde
 VII inom följande område som utgör Ices statistiska rektanglar 30E4, 31E4 och
 32E3. Förbudet ska inte gälla inom sex nautiska mil från baslinjen.
 2. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att fiska med fasta kustnätredskap som är fixerade vid pålar, skrapredskap för
 stora kammusslor, skrapredskap för musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk
 jiggning, burar, tinor och mjärdar inom de angivna områdena och tidsperioderna,
 under förutsättning att
 (a)
 inga andra fiskeredskap än fasta kustnätredskap som
 är fixerade vid pålar, skrapredskap för stora kammusslor, skrapredskap för
 musslor, not och kustvad, handlinor, mekanisk jiggning, burar, tinor och
 mjärdar förvaras ombord eller används, och
 (b)
 ingen annan fångst än makrill, sej och lax eller
 andra skaldjur än blötdjur och kräftdjur behålls ombord, landas eller tas i
 land.
 3. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att fiska i de områden som avses i den punkten med nätredskap med en
 maskstorlek mindre än 55 mm, under förutsättning att
 (a)
 inget nätredskap med en maskstorlek på 55 mm eller
 större medförs ombord, och
 (b)
 ingen annan fisk än sill, makrill, sardin,
 sardinell, taggmakrill, skarpsill, blåvitling, trynfisk och guldlaxfiskar
 behålls ombord.
 Artikel 29f
 Särskilda bestämmelser för
 skydd av birkelånga
 1. Under perioden 1 mars–31 maj är det
 förbjudet att ombord behålla kvantiteter birkelånga som överstiger 6 ton per
 fiskeresa inom de områden av Ices-område VIa som avgränsas av en linje som i
 angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 (a)
 Skotska kontinentalsockelns rand
 –
 59o58' N, 07o00' W.
 –
 59o55' N, 06o47' W.
 –
 59o51' N, 06o28' W.
 –
 59o45' N, 06o38' W.
 –
 59o27' N, 06o42' W.
 –
 59o22' N, 06o47' W.
 –
 59o15' N, 07o15' W.
 –
 59o07' N, 07o31' W.
 –
 58o52' N, 07o44' W.
 –
 58o44' N, 08o11' W.
 –
 58o43' N, 08o27' W.
 –
 58o28' N, 09o16' W.
 –
 58o15' N, 09o32' W.
 –
 58o15' N, 09o45' W.
 –
 58o30' N, 09o45' W.
 –
 59o30' N, 07o00' W.
 (b)
 Randen av Rosemary bank
 –
 60o00' N, 11o00' W.
 –
 59o00' N, 11o00' W.
 –
 59o00' N, 09o00' W.
 –
 59o30' N, 09o00' W.
 –
 59o30' N, 10o00' W.
 –
 60o00' N, 10o00' W.
 Detta innefattar inte det område som avgränsas av
 en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt
 WGS84-systemet:
 –
 59o15' N, 10o24' W.
 –
 59o10' N, 10o22' W.
 –
 59o08' N, 10o07' W.
 –
 59o11' N, 09o59' W.
 –
 59o15' N, 09o58' W.
 –
 59o22' N, 10o02' W.
 –
 59o23' N, 10o11' W.
 –
 59o20' N, 10o19' W.
 2. Vid inträde i eller utträde ur
 området enligt punkt 1 ska fiskefartygets befälhavare i loggboken registrera
 datum, tid och plats för inträdet och utträdet.
 3. Om ett fiskefartyg kommer upp i kvantiteter
 birkelånga som överstiger 6 ton i något av de två områden som anges i punkt 1
 gäller följande:
 (a)
 Det ska omedelbart upphöra med fisket och lämna det
 område där det vistas.
 (b)
 Det får inte återinträda i något av områdena förrän
 fångsten har landats.
 (c)
 Det får inte kasta tillbaka någon kvantitet
 birkelånga i havet.
 4. Observatörer enligt artikel 8 i förordning
 (EG) nr 2347/2002[13]
 som utsetts till de fiskefartyg som vistas i något av de områden som avses i
 punkt 1 ska, utöver sina uppgifter i enlighet med den artikeln, på grundval av
 ett lämpligt provurval av fångsterna av birkelånga, mäta fisken i proverna och
 fastställa könsmognaden hos den fisk som ingår i de olika delproverna. På
 grundval av utlåtanden från STECF ska medlemsstaterna upprätta utförliga
 provtagningsprotokoll och resultatöversikter.
 5. Under perioden 15 februari–15 april är det
 förbjudet att använda bottentrålar, långrev och nät inom ett område som
 avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet:
 –
 60o58'76 N, 27o27.32' W.
 –
 60o56'02 N, 27o31.16' W.
 –
 60o59'76 N, 27o43.48' W.
 –
 61o03'00 N, 27o39.41' W.
 Artikel 29g
 Åtgärder för fiske efter
 kungsfisk i internationella vatten i Ices-delområdena I och II
 1. Riktat fiske efter kungsfisk i
 internationella vatten i Ices-delområdena I och II är endast tillåtet under
 perioden 15 augusti–30 november med fartyg som tidigare bedrivit kungsfiskfiske
 inom NEAFC:s regleringsområde.
 2. Fartygen ska begränsa sina bifångster av
 kungsfisk i andra fisken till högst 1 % av den totala fångst som behålls
 ombord.
 3. Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för
 presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk skärning, när det
 gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.
 4. Genom undantag från artikel 9.1 b i
 förordning (EU) nr 1236/2010[14]
 ska befälhavare på fiskefartyg som bedriver detta fiske rapportera sina
 fångster dagligen.
 5. Utöver bestämmelserna i artikel 5 i
 förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla
 endast om fartygens rapporter i enlighet med artikel 9.1 i förordning (EG) nr
 1236/2010 registreras i enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) nr
 1236/2010.
 6. Medlemsstaterna ska se till att
 vetenskapliga uppgifter samlas in av vetenskapliga observatörer ombord på
 fartyg som för deras flagg. De insamlade uppgifterna ska minst innehålla
 representativa data om fångstens sammansättning vad gäller kön, ålder och längd
 efter djup. De behöriga myndigheterna i medlemsstaterna ska rapportera dessa
 uppgifter till Ices.
 7. Kommissionen ska informera medlemsstaterna
 om det datum då NEAFC:s sekretariat meddelade NEAFC:s avtalsslutande parter att
 hela den totala tillåtna fångstmängden är uppfiskad. Från och med detta datum
 ska medlemsstaterna förbjuda fartyg som för deras flagg att bedriva riktat
 fiske efter kungsfisk.
 Artikel 29h
 Åtgärder för fisket efter
 kungsfisk i Irmingerhavet och angränsande vatten
 1. Det är förbjudet att fånga kungsfisk före
 den 10 maj varje år i internationellt vatten i Ices-delområde V och i
 unionsvatten i Ices-delområdena XII och XIV inom ett område som avgränsas av en
 linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt
 WGS84-systemet (nedan kallat bevarandeområdet för kungsfiskar):
 –
 64°45' N, 28°30' W.
 –
 62°50' N, 25°45' W.
 –
 61°55' N, 26°45' W.
 –
 61°00' N, 26°30' W.
 –
 59°00' N, 30°00' W.
 –
 59°00' N, 34°00' W.
 –
 61°30' N, 34°00' W.
 –
 62°50' N, 36°00' W.
 –
 64°45' N, 28°30' W.
 2. Det är förbjudet att använda trålar med en
 maskstorlek under 100 mm.
 3. Omräkningsfaktorn 1,70 ska användas för
 presentationsformen rensad och utan huvud, inklusive japansk skärning, när det
 gäller kungsfisk som fångats i detta fiske.
 4. Befälhavare på fartyg som bedriver fiske
 utanför bevarandeområdet för kungsfiskar ska dagligen översända en
 fångstrapport enligt artikel 9.1 b i förordning (EG) nr 1236/2010, efter
 det att fiskeverksamheten den kalenderdagen har avslutats. Rapporten ska
 innehålla uppgifter om de fångster ombord som tagits efter det senaste
 fångstmeddelandet.
 5. Utöver bestämmelserna i artikel 5 i
 förordning (EU) nr 1236/2010, ska ett tillstånd att fiska kungsfisk gälla
 endast om fartygens rapporter överensstämmer med artikel 9.1 i förordning (EG)
 nr 1236/2010 och registreras i enlighet med artikel 9.3 i förordning (EU) nr
 1236/2010.
 6. Rapporterna enligt punkt 5 ska göras i
 enlighet med relevanta bestämmelser.”
 (7)
 Följande artikel ska införas som artikel 31a:
 ”Artikel 31a
 Elfiske i Ices-områdena IVc
 och IVb
 1. Genom undantag från artikel 31 är fiske med
 bomtrål där elektrisk ström används tillåten i Ices-områdena IVc och IVb söder
 om en linje mellan följande punkter enligt koordinatsystemet WGS84:
 –
 En punkt på Förenade kungarikets ostkust vid
 latitud 55o N,
 –
 därifrån österut till latitud 55o N,
 longitud 5o E,
 –
 därifrån norrut till latitud 56o N,
 –
 och slutligen österut till en punkt på Danmarks
 västkust vid latitud 56o N.
 2. Elfiske är endast tillåtet om följande krav
 uppfylls:
 (a)
 Högst 5 % av en medlemsstats bomtrålflotta
 använder trålar med elektrisk ström.
 (b)
 Den högsta strömstyrkan i kW för varje bomtrål
 överstiger inte bommens längd i meter multiplicerad med 1,25,
 (c)
 Spänningen mellan elektroderna är högst 15V.
 (d)
 Fartyget är utrustat med ett automatiskt
 dataförvaltningssystem som registrerar den högsta styrka som använts per bom
 och spänningen mellan elektroderna under minst de 100 senaste dragen. Obehöriga
 personer kan inte ändra detta automatiska dataförvaltningssystem.
 (e)
 Det är förbjudet att använda skrapkätting(ar)
 framför underteln.”
 (8)
 Följande artikel ska införas som artikel 32a:
 ”Artikel 32a
 Fångsthantering och
 begränsning av utkast för pelagiska fartyg
 1. Det högsta avståndet mellan stängerna i
 vattenavskiljaren ska vara 10 mm på pelagiska fartyg som bedriver fiske efter
 makrill, sill och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde enligt definitionen i
 artikel 3.3 i förordning (EU) nr 1236/2010. Stängerna ska ha svetsats
 fast. Om hål används i vattenavskiljaren i stället för galler får inte hålens
 diameter överstiga 10 mm. Hålen i de lutande rännorna före
 vattenavskiljaren får inte överstiga 15 mm i diameter.
 2. Möjligheten att släppa ut fisk under
 fartygets vattenlinje från bufferttankar eller kyltankar för havsvatten
 (RSW-tankar) är förbjuden för alla pelagiska fartyg som bedriver fiske i
 NEAFC:s konventionsområde.
 3. Ritningar avseende fångsthanteringen och
 tömningsmöjligheten för pelagiska fartyg som bedriver fiske efter makrill, sill
 och taggmakrill i NEAFC:s konventionsområde som har certifierats av de behöriga
 myndigheterna i flaggmedlemsstaten, samt eventuella ändringar av dessa, ska av
 fartygets befälhavare sändas till de behöriga fiskerimyndigheterna i
 flaggmedlemsstaten. De behöriga myndigheterna i fartygens flaggmedlemsstat ska
 periodiskt kontrollera de inlämnade ritningarnas tillförlitlighet. Kopior av
 ritningarna ska alltid finnas ombord på fartyget. ”
 (9)
 Följande artiklar 34a–f ska införas:
 ”Artikel 34a
 Tekniska bevarandeåtgärder i
 Irländska sjön
 1. Under perioden 14 februari– 30 april är det
 förbjudet att använda bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap, alla
 typer av när, grimgarn, insnärjningsredskap eller liknande fasta nätredskap
 eller fiskeredskap med krokar inom den del av Ices-område VIIa som avgränsas av
 –
 Irlands östra kust och Nordirlands östra kust, och
 –
 områdena inom de raka linjer som i angiven ordning
 förbinder följande geografiska koordinater:
 –
 En punkt på den östra kusten av Ards-halvön i
 Nordirland vid 54o 30 N.
 –
 54o30' N, 04o50' W.
 –
 53o 15' N, 04o50' W.
 –
 En punkt på Irlands östra kust vid 53o15'
 N.
 2. Genom undantag från punkt 1, och inom det
 område och den tidsperiod som anges gäller följande:
 (a)
 Användning av bottentrål med trålbord är tillåten,
 på villkor att ingen annan typ av fiskeredskap finns ombord och att
 nätredskapen
 –
 har maskstorleksintervall på antingen 70–79 mm
 eller 80–99 mm, och
 –
 inte har någon enskild maska, oberoende av dess
 position i nätet, som är större än 300 mm, och
 –
 endast används inom det område som avgränsas av en
 linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 53o30' N, 05o30' W.
 –
 53o30' N, 05o20' W.
 –
 54o20' N, 04o50' W.
 –
 54o30' N, 05o10' W.
 –
 54o30' N, 05o20' W.
 –
 54o00' N, 05o50' W.
 –
 54o00' N, 06o10' W.
 –
 53o45' N, 06o10' W.
 –
 53o45' N, 05o30' W.
 –
 53o30' N, 05o30' W.
 (b)
 Användning av bottentrål, snurrevad eller liknande
 släpredskap med en selektionspanel eller en sorteringsrist är tillåten om inga
 andra typer av fiskeredskap finns ombord och nätredskapen
 –
 uppfyller villkoren i punkt 2 a,
 –
 när det gäller en selektionspanel, är konstruerade
 i enlighet med de tekniska specifikationerna i bilagan till rådets förordning
 (EG) nr 254/2002[15],
 och
 –
 när det gäller en sorteringsrist, är i enlighet med
 bilaga XIVa.
 (c)
 En bottentrål, snurrevad eller liknande släpredskap
 med en selektionspanel eller en sorteringsrist får också användas inom det
 område som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande
 koordinater enligt WGS84-systemet:
 –
 53o45' N, 06o00' W.
 –
 53o45' N, 05o30' W.
 –
 53o30' N, 05o30' W.
 –
 53o30' N, 06o00' W.
 –
 53o45' N, 06o00' W.
 ”Artikel 34b
 Användning av nät i
 Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb, c, j, k och Ices-delområdena VIII,
 IX, X och XII
 1. Unionsfartyg får inte använda bottensatta
 garn, insnärjningsredskap och grimgarn vid någon position där det karterade
 vattendjupet är större än 200 meter i ICES-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb,
 VII b, c, j, k och Ices-delområdena XII öster om 27o W, VIII, IX och
 X.
 2. Alla fartyg som använder bottensatta garn
 eller insnärjningsredskap vid en position där det karterade vattendjupet är
 större än 200 meter i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och
 Ices-delområdena XII öster om 27o W, VIII, IX och X, ska ha ett
 särskilt fisketillstånd för förankrade nätredskap som utfärdats av
 flaggmedlemsstaten.
 3. Genom undantag från punkt 1 är det tillåtet
 att använda följande redskap:
 (a)
 Nät med en maskstorlek på 120 mm eller mer i
 Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII b, c, j, k och Ices-delområde XII
 öster om 27o W, nät med en maskstorlek på minst 100 mm men under 130
 mm i Ices-områdena VIIIa, b, d och Ices-delområde X och nät med en maskstorlek
 på minst 80 mm men under 110 mm i Ices-område VIIIc och Ices-delområde
 IX, om
 –
 de används i vatten där det karterade vattendjupet
 är mindre än 600 m,
 –
 de inte är mer än 100 maskor djupa, har ett
 utförningsförhållande på minst 0,5,
 –
 de är försedda med flöten eller motsvarande
 flytelement,
 –
 varje nätstycke är högst fem nautiska mil långt och
 den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte
 överstiger 25 km per fartyg, och
 –
 de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar. Eller:
 (b)
 Insnärjningsredskap med en maskstorlek på minst 250
 mm, om
 –
 de används i vatten där det karterade vattendjupet
 är mindre än 600 m,
 –
 de inte är mer än 15 maskor djupa, har ett
 utförningsförhållande på minst 0,33,
 –
 de inte är försedda med flöten eller motsvarande
 flytelement,
 –
 varje nätstycke är högst 10 km långt, den totala
 längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte överstiger 100 km
 per fartyg, och
 –
 de inte ligger i vattnet mer än 72 timmar.
 (c)
 Nät i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VIIb,
 c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27o W med en maskstorlek på
 100 mm eller större, men mindre än 130 mm, om
 –
 de sätts ut i vatten där det karterade vattendjupet
 är mer än 200 men mindre än 600 meter,
 –
 de inte är mer än 100 maskor djupa, har ett
 utförningsförhållande på minst 0,5,
 –
 de är försedda med flöten eller motsvarande
 flytelement,
 –
 varje nätstycke är högst fyra nautiska mil långt
 och den totala längden på samtliga nätstycken som sätts ut samtidigt inte
 överstiger 20 km per fartyg,
 –
 de inte ligger i vattnet mer än 24 timmar,
 –
 minst 85 % av den fångst som behålls består av
 kummel,
 –
 antalet fartyg som deltar i fisket inte överstiger
 den nivå som registrerats för 2008,
 –
 befälhavaren på det fartyg som deltar i detta fiske
 innan fartyget lämnar hamnen antecknar i loggboken kvantiteten av och den
 sammanlagda längden på de fiskeredskap som finns ombord på fartyget, minst
 15 % av utseglingarna inspekteras,
 –
 befälhavaren vid landningen kan visa att 90 %
 av de fiskeredskap som registrerats enligt gemenskapens loggbok för den resan
 finns ombord på fartyget, och
 –
 den kvantitet av samtliga arter som fångats och som
 väger mer än 50 kg, däribland alla kvantiteter som kastats över bord,
 registrerats i gemenskapens loggbok.
 4. Detta undantag gäller inte för NEAFC:s
 regleringsområde enligt definitionen i artikel 3.3 i förordning (EU)
 nr 1236/2010.
 5. Endast en av de redskapstyper som beskrivs
 i punkt 3 a och 3 b får finnas ombord på fartyget vid varje tidpunkt.
 Fartyg får ombord medföra nätredskap som totalt är 20 % längre än den
 längsta nätlänk som får sättas ut samtidigt.
 6. Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med
 det tillstånd för förankrade nätredskap som avses i punkt 2 ska i loggboken
 registrera antalet och längden på de redskap som ett fartyg har ombord innan
 det lämnar hamn och när det anlöper hamn, och måste kunna redogöra för
 eventuella avvikelser mellan de två kvantiteterna.
 7. När det gäller fartyg som beviljats
 undantag enligt punkt 3 c ska minst 15 % av utseglingarna inspekteras.
 8. De behöriga myndigheterna har rätt att
 avlägsna obevakade redskap till sjöss i Ices-områdena IIIa, IVa, Vb, VIa, VIb,
 VII b, c, j, k och Ices-delområde XII öster om 27o W, VIII, IX och X
 i följande situationer:
 (a)
 - Redskapen är inte märkta på rätt sätt.
 (b)
 - Bojmarkeringarna eller VMS-uppgifterna visar att
 ägaren har påträffats mindre än 100 nautiska mil från redskapet under
 de senaste 120 timmarna.
 (c)
 - Redskapen har satts ut i vatten där det
 karterade vattendjupet är större än tillåtet.
 (d)
 - Redskapens maskstorlek följer inte reglerna.
 9. Befälhavaren på ett fartyg som fiskar med
 det tillstånd för förankrade nätredskap som avses i punkt 6 ska i loggboken
 registrera följande uppgifter under varje fiskeresa:
 –
 Maskstorleken på det använda nätredskapet.
 –
 Den nominella längden på ett nätredskap.
 –
 Antalet nätredskap i en länk.
 –
 Det totala antalet länkar som satts ut.
 –
 Positionen för varje utsatt länk.
 –
 Djupet på varje utsatt länk.
 –
 Tiden i vatten för varje utsatt länk.
 –
 Hur många redskap som förlorats, deras senaste
 kända position och datum för förlusten.
 10. Fartyg som fiskar med det tillstånd för
 fasta nätredskap som avses i punkt 7 får endast landa fångsten i de hamnar som
 medlemsstaterna utsett i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 2347/2002[16].
 11. Mängden hajar som behålls ombord av något
 fartyg som använder det redskap som beskrivs i punkt 3 b får vara högst 5 % i
 levande vikt av den totala kvantiteten marina organismer som behålls ombord.”
 Artikel 34c
 Villkor för fiske med vissa
 släpredskap som är tillåtna i Biscayabukten
 1. Genom undantag från bestämmelserna i
 artikel 5.2 i kommissionens förordning (EG) nr 494/2002[17] är det tillåtet att bedriva
 fiske med trål, snurrevad och liknande redskap, utom bomtrål, med
 maskstorleksintervall på 70–99 mm i det område som anges i artikel 5.1 b i
 förordning (EG) nr 494/2002 om redskapet är försett med ett nätstycke med
 kvadratiska maskor i enlighet med bilaga XIVb.
 2. Vid fiske i Ices-områdena VIII a och b är
 det tillåtet att använda sorteringsrist med tillbehör framför lyftet och/eller
 nätstycke med kvadratiska maskor som är 60 mm eller större i den nedre delen av
 den förlängda delen framför lyftet. Bestämmelserna i artiklarna 4.1, 6 och 9.1
 i denna förordning och i artikel 3 a och b i förordning (EG) nr 494/2002 ska
 inte tillämpas på den del av trålen där dessa sorterande anordningar har fogats
 in.
 Artikel 34d
 Åtgärder för skydd av sårbara
 djuphavshabitat i NEAFC:s regleringsområde
 1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål
 och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och långrev, i de områden
 som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet.
 Hekates undervattensberg:
 –
 52o21.2866' N, 31o09.2688' W.
 –
 52o20.8167' N, 30o51.5258' W.
 –
 52o12.0777' N, 30o54.3824' W.
 –
 52o12.4144' N, 31o14.8168' W.
 –
 52o21.2866' N, 31o09.2688' W.
 Faradays undervattensberg:
 –
 50o01.7968' N, 29o37.8077' W.
 –
 49o59.1490' N, 29o29.4580' W.
 –
 49o52.6429' N, 29o30.2820' W.
 –
 49o44.3831' N, 29o02.8711' W.
 –
 49o44.4186' N, 28o52.4340' W.
 –
 49o36.4557' N, 28o39.4703' W.
 –
 49o29.9701' N, 28o45.0183' W.
 –
 49o49.4197' N, 29o42.0923' W.
 –
 50o01.7968' N, 29o37.8077' W.
 Delar av Reykjanesryggen:
 –
 55o04.5327' N, 36o49.0135' W.
 –
 55o05.4804' N, 35o58.9784' W.
 –
 54o58.9914' N, 34o41.3634'
 W.
 –
 54o41.1841' N, 34o00.0514' W.
 –
 54o00.0000' N, 34o00.0000' W.
 –
 53o54.6406' N, 34o49.9842' W.
 –
 53o58.9668' N, 36o39.1260' W.
 –
 55o04.5327' N, 36o49.0135' W.
 Altairs undervattensberg:
 –
 44o50.4953' N, 34o26.9128' W.
 –
 44o47.2611' N, 33o48.5158' W.
 –
 44o31.2006' N, 33o50.1636' W.
 –
 44o38.0481' N, 34o11.9715' W.
 –
 44o38.9470' N, 34o27.6819' W.
 –
 44o50.4953' N, 34o26.9128' W.
 Antialtairs undervattensberg:
 –
 43o43.1307' N, 22o44.1174' W.
 –
 43o39.5557' N, 22o19.2335' W.
 –
 43o31.2802' N, 22o08.7964' W.
 –
 43o27.7335' N, 22o14.6192' W.
 –
 43o30.9616' N, 22o32.0325' W.
 –
 43o40.6286' N, 22o47.0288' W.
 –
 43o43.1307' N, 22o44.1174' W.
 Hatton Bank:
 –
 59°26.00' N, 14°30.00' W.
 –
 59°12.00' N, 15°08.00' W.
 –
 59°01.00' N, 17°00.00' W.
 –
 58°50.00' N, 17°38.00' W.
 –
 58°30.00' N, 17°52.00' W.
 –
 58°30.00' N, 18°22.00' W.
 –
 58°03.00' N, 18°22.00' W.
 –
 58°03.00' N, 17°30.00' W.
 –
 57°55.00' N, 17°30.00' W.
 –
 57°45.00' N, 19°15.00' W.
 –
 58°11.15' N, 18°57.51' W.
 –
 58°11.57' N, 19°11.97' W.
 –
 58°27.75' N, 19°11.65' W.
 –
 58°39.09' N, 19°14.28' W.
 –
 58°38.11' N, 19°01.29' W.
 –
 58°53.14' N, 18°43.54' W.
 –
 59°00.29' N, 18°01.31' W.
 –
 59°08.01' N, 17°49.31' W.
 –
 59°08.75' N, 18°01.47' W.
 –
 59°15.16' N, 18°01.56' W.
 –
 59°24.17' N, 17°31.22' W.
 –
 59°21.77' N, 17°15.36' W.
 –
 59°26.91' N, 17°01.66' W.
 –
 59°42.69' N, 16°45.96' W.
 –
 59°20.97' N, 15°44.75' W.
 –
 59°21.00' N, 15°40.00' W.
 –
 59°26.00' N, 14°30.00' W.
 Nordvästra Rockall:
 –
 57o00' N, 14o53' W.
 –
 57o37' N, 14o42' W.
 –
 57o55' N, 14o24' W.
 –
 58o15' N, 13o50' W.
 –
 57o57' N, 13o09' W.
 –
 57o50' N, 13o14' W.
 –
 57o57' N, 13o45' W.
 –
 57o49' N, 14o06' W.
 –
 57o29' N, 14o19' W.
 –
 57o22' N, 14o19' W.
 –
 57o00' N, 14o34' W.
 –
 56o56' N, 14o36' W.
 –
 56o56' N, 14o51' W.
 Sydvästra Rockall (Empress of Britain Bank):
 –
 56o24' N, 15o37' W.
 –
 56o21' N, 14o58' W.
 –
 56o04' N, 15o10' W.
 –
 55o51' N, 15o37' W.
 –
 56o10' N, 15o52' W.
 Logachev Mound:
 –
 55°17' N, 16°10' W.
 –
 55°34' N, 15°07' W.
 –
 55°50' N, 15°15' W.
 –
 55°33' N, 16°16' W.
 –
 55°17' N, 16°10' W.
 Västra Rockall Mound:
 –
 57o20' N, 16o30' W.
 –
 57o05' N, 15o58' W.
 –
 56o21' N, 17o17' W.
 –
 56o40' N, 17o50' W.
 2. Vid fiske inom nya och befintliga
 bottenfiskeområden inom NEAFC:s regleringsområde ska fartyget, om mängden
 levande korall eller levande svamp som fångas per uppsättning redskap
 överstiger 60 kg levande korall och/eller 800 kg levande svamp, informera sin
 flaggstat, upphöra med fisket och förflytta sig minst 2 nautiska mil från den
 position för vilken det finns uppgifter som tyder på att den ligger närmast den
 exakta lokalisering där denna fångst gjordes.
 Artikel 34e
 Åtgärder för skydd av sårbara
 djuphavshabitat i ICES-områdena VIIc, j, k
 1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål
 och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och långrev, i de områden
 som avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet.
 Belgica Mound Province:
 –
 51o29.4' N, 11o51.6' W.
 –
 51o32.4' N, 11o41.4' W.
 –
 51o15.6' N, 11o33.0' W.
 –
 51o13.8' N, 11o44.4' W.
 Hovland Mound Province:
 –
 52o16.2' N, 13o12.6' W.
 –
 52o24.0' N, 12o58.2' W.
 –
 52o16.8' N, 12o54.0' W.
 –
 52o16.8' N, 12o29.4' W.
 –
 52o04.2' N, 12o29.4' W.
 –
 52o04.2' N, 12o52.8' W.
 –
 52o09.0' N, 12o56.4' W.
 –
 52o09.0' N, 13o10.8' W.
 Nordvästra Porcupine Bank Område I:
 –
 53o30.6' N, 14o32.4' W.
 –
 53o35.4' N, 14o27.6' W.
 –
 53o40.8' N, 14o15.6' W.
 –
 53o34.2' N, 14o11.4' W.
 –
 53o31.8' N, 14o14.4' W.
 –
 53o24.0' N, 14o28.8' W.
 Nordvästra Porcupine Bank Område II:
 –
 53o43.2' N, 14o10.8' W.
 –
 53o51.6' N, 13o53.4' W.
 –
 53o45.6' N, 13o49.8' W.
 –
 53o36.6' N, 14o07.2' W.
 Sydvästra Porcupine Bank:
 –
 51o54.6' N, 15o07.2' W.
 –
 51o54.6' N, 14o55.2' W.
 –
 51o42.0' N, 14o55.2' W.
 –
 51o42.0' N, 15o10.2' W.
 –
 51o49.2' N, 15o06.0' W.
 2. Alla pelagiska fartyg som fiskar i områden
 där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 måste vara uppförda på
 listan över fartyg med tillstånd och vara utrustade med ett särskilt
 fisketillstånd i enlighet med artikel 7 i förordning (EG) nr 1224/2009 som
 måste förvaras ombord. Fartyg som förtecknas på listan över fartyg med
 tillstånd får endast ha pelagiska redskap ombord.
 3. Pelagiska fartyg som har för avsikt att
 fiska i ett område där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 måste
 minst fyra timmar i förväg anmäla sin avsikt att gå in i ett område där sårbara
 djuphavshabitat är skyddade till det irländska centrumet för fiskerikontroll,
 enligt definitionen i artikel 4.15 i förordning (EG) nr 1224/2009. De ska
 samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de har ombord.
 4. Pelagiska fartyg som fiskar i ett område
 där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 måste ha en fullständigt
 fungerande och säker VMS (Vessel Monitoring System) som uppfyller alla
 respektive bestämmelser när de befinner sig i ett område där sårbara
 djuphavshabitat är skyddade.
 5. Pelagiska fartyg som fiskar i områden där
 sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 måste rapportera in
 VMS-uppgifter varje timme.
 6. Pelagiska fartyg som har avslutat fisket i
 ett område där sårbara djuphavsarter är skyddade enligt punkt 1 måste informera
 det irländska centrumet för fiskerikontroll när de lämnar området. De ska
 samtidigt anmäla vilka kvantiteter fisk de behåller ombord.
 7. Fiske efter pelagiska arter i ett område
 där sårbara djuphavshabitat är skyddade enligt punkt 1 ska vara begränsat till
 att ha ombord eller fiska med nät där maskstorleken är antingen 16–31 mm
 eller 32–54 mm.
 Artikel 34f
 Åtgärder för skydd av sårbara
 djuphavshabitat i ICES-område VIIIc
 1. Det är förbjudet att fiska med bottentrål
 och med fasta redskap, inbegripet bottensatta garn och långrev, i det område som
 avgränsas av en linje som i angiven ordning förbinder följande koordinater
 enligt WGS84-systemet.
 El Cachucho:
 –
 44o12.00' N, 05o16.00' W.
 –
 44o12.00' N, 04o26.00' W.
 –
 43o53.00' N, 04o26.00' W.
 –
 43o
 53.00' N, 05o16.00' W.
 2. Genom undantag från det förbud som anges i
 punkt 1 kan fartyg som har fiskat efter fjällbrosme med bottensatta långrev
 2006, 2007 och 2008 från sina fiskemyndigheter få ett särskilt fisketillstånd
 som gör det möjligt för dem att fortsätta att fiska i området söder om 44o00.00'
 N. Alla fartyg som har erhållit detta särskilda fiskeritillstånd ska oberoende
 av sin största längd ha i bruk en fullständigt fungerande och säker VMS som
 uppfyller respektive bestämmelser, när de fiskar i det område som anges i punkt
 1.”
 (10)
 Artikel 38 ska utgå.
 (11)
 Artikel 47 ska utgå.
 (12)
 I bilaga I ska fotnot 6 till tabellen utgå.
 (13)
 I bilaga XII, i tabellen, ska raderna som avser
 mussla (Ruditapes philippinarum) och bläckfisk (Octopus vulgaris)
 ersättas med följande:
 Art || Minsta storlek
 Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt || Skagerrak/Kattegatt
 Mussla (Ruditapes philippinarum) || 35 mm ||
 Art || Minsta storlek Regionerna 1 till 5, utom Skagerrak/Kattegatt
 Bläckfisk (Octopus vulgaris) || Hela området, utom vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 750 gram Vatten under region 5:s överhöghet och jurisdiktion: 450 gram (rensad)
 (14)
 I bilaga XIV ska följande införas i sin motsvarande
 alfabetiska ordning för svenska namn:
 SVENSKA NAMN || LATINSKA NAMN
 Trynfisk || Capros aper
 Fjällbrosme || Phycis blennoides
 Kungsfiskar || Sebastes spp.
 Sardineller || Sardinella maderensis
 (15)
 Följande bilagor XIVa–XIVd ska införas:
 ”BILAGA XIVa
 SPECIFIKATIONER FÖR
 SORTERINGSRIST
 1. Risten ska vara rektangulär. Ristens spalt
 ska löpa parallellt med ristens längdaxel. Spaltavståndet får inte överstiga 35
 mm. Det ska vara tillåtet att använda en eller flera krokar för att underlätta
 dess lagring i tråltrumman.
 2. Risten ska vara monterad snedställt i
 trålen – uppåt bakåt. Den kan monteras alldeles framför lyftet eller i främre
 delen av den raka delen. Samtliga sidor i risten ska vara fastsatta i trålen.
 3. I trålens övre panel ska det finnas ett
 oblockerat fiskutsläpp i omedelbar anslutning till ristens överkant.
 Fiskutsläppets öppning ska i bakkanten vara av samma bredd som risten och vara
 utskuren till en spets framåt utefter maskstolpar från båda sidor av risten.
 4. Det ska vara tillåtet att i ristens
 framkant fästa en kanal som leder fisken mot trålens botten och risten.
 Maskstorleken i kanalen ska vara minst 70 mm. Den vertikala öppningen i kanalen
 som leder till risten ska vara minst 15 cm. Bredden på kanalen som leder till
 risten ska vara densamma som ristbredden.
 BILAGA XIVb
 VILLKOR
 FÖR FISKE MED VISSA SLÄPREDSKAP SOM ÄR TILLÅTNA I BISCAYABUKTEN
 1. Tekniska specifikationer för det övre
 nätstycket med kvadratiska maskor
 Panelen ska utgöras av ett rektangulärt
 nätstycke. Det ska bara finnas en panel. Panelen får inte blockeras på något
 sätt, vare sig genom inre eller yttre anordningar.
 2. Panelens placering
 Panelen ska infogas i mitten av den övre panelen
 i den bakre delen av den avsmalnande delen i trålen alldeles framför den raka
 del som utgörs av förlängningsstycket och lyftet.
 Panelen ska sluta högst tolv maskor från den
 handknutna raden av maskor mellan förlängningsstycket och den bakre avsmalnande
 delen av trålen.
 3. Panelens storlek
 Panelen ska vara minst 2 m lång och minst 1
 meter bred.
 4. Panelens nätstycke
 Maskorna ska ha en öppning på minst 100 mm.
 Maskorna ska vara kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av
 skurna maskor.
 Nätstycket ska monteras så att maskorna löper
 parallellt med och vinkelrätt mot lyftets längdaxel.
 Nätstycket ska vara gjort av enkeltrådigt
 garn. Garntjockleken får vara högst 4 mm.
 5. Montering av panelen i nätstycken med
 diagonalmaskor
 Det ska vara tillåtet att fästa en stadkant
 runt panelens fyra sidor. Stadkantens diameter får inte vara mer än 12 mm.
 Panelens utsträckta längd ska vara lika med
 den utsträckta längden på de diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel.
 Antalet
 diagonalmaskor i den övre panelen som fästs vid panelens kortaste sida (dvs.
 den sida på en meter som är vinkelrät mot lyftets längdaxel) ska åtminstone
 vara det antal hela diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel dividerat
 med 0,7.
 6. Nedan visas hur panelen ska monteras i
 trålen.
 BILAGA XIVc
 NÄTSTYCKE MED
 KVADRATISKA MASKOR FÖR FARTYG SOM ÄR STÖRRE ÄN 15 METER
 1. Tekniska specifikationer för det övre
 nätstycket med kvadratiska maskor
 Panelen ska utgöras av ett rektangulärt
 nätstycke. Nätet ska vara gjort av enkeltrådigt garn. Maskorna ska vara
 kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av skurna maskor.
 Maskstorleken ska vara 120 mm eller mer. Panelen ska ha en längd av minst 3 m,
 utom när den är infogad i redskap som släpas av fartyg med lägre maskineffekt än
 112 kW, då det ska ha en längd av minst 2 m.
 2. Panelens placering
 Panelen ska infogas i lyftets övre panel.
 Panelens bakre kant får vara högst 12 m från bottenstroppen enligt definitionen
 i artikel 8 i kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84[18].
 3. Montering av panelen i nätstycken med
 diagonalmaskor
 Det får inte finnas mer än två öppna
 diagonalmaskor mellan panelens längdaxel och den angränsande stadkanten.
 Panelens utsträckta längd ska vara lika med den utsträckta längden på de
 diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel. Sammanfogningen mellan
 diagonalmaskorna i lyftets övre panel och fönstrets minsta sida ska göras
 enligt modellen tre diagonalmaskor för varje kvadratisk maska när lyftets
 maskstorlek är 80 mm, eller två diagonalmaskor för varje kvadratisk maska när
 lyftets maskstorlek är 120 mm, med undantag av fönstrets kantmaskstolpar på
 båda sidor.
 BILAGA XIVd
 NÄTSTYCKE MED
 KVADRATISKA MASKOR FÖR FARTYG SOM ÄR MINDRE ÄN 15 METER
 1. Tekniska specifikationer för övre
 nätstycke med kvadratiska maskor
 Panelen ska utgöras av ett rektangulärt
 nätstycke. Nätet ska vara gjort av enkeltrådigt garn. Maskorna ska vara
 kvadratiska, dvs. panelnätstyckets fyra sidor ska bestå av skurna maskor.
 Maskstorleken ska vara 110 mm eller mer. Panelen ska ha en längd av minst 3 m,
 utom när den är infogad i redskap som släpas av fartyg med lägre maskineffekt
 än 112 kW, då det ska ha en längd av minst 2 m.
 2. Panelens placering
 Panelen ska infogas i lyftets övre panel.
 Panelens bakre kant får vara högst 12 m från bottenstroppen enligt definitionen
 i artikel 8 i kommissionens förordning (EEG) nr 3440/84.
 3. Montering av panelen i
 nätstycken med diagonalmaskor
 Det får inte finnas mer än två öppna
 diagonalmaskor mellan panelens längdaxel och den angränsande stadkanten.
 Panelens utsträckta längd ska vara lika med den utsträckta längden på de
 diagonalmaskor som fästs vid panelens längdaxel. Sammanfogningen mellan
 diagonalmaskorna i lyftets övre panel och panelens minsta sida ska göras enligt
 modellen två diagonalmaskor för varje kvadratisk maska, med undantag av
 fönstrets kantmaskstolpar på båda sidor.”
 Artikel 2
 Upphävande av förordning (EG) nr 1288/2009
 Förordning (EG) nr 1288/2009 ska upphöra att
 gälla.
 Artikel 3
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På Europaparlamentets vägnar På
 rådets vägnar
 Ordförande Ordförande
 [1] KOM(2008) 324.
 [2] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.
 [3] EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.
 [4] EUT L 347, 24.12.2009, s. 6.
 [5] Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr
 579/2011 av den 8 juni 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 850/98 för
 bevarande av fiskeresurserna genom tekniska åtgärder för skydd av unga exemplar
 av marina organismer och rådets förordning (EG) nr 1288/2009 om fastställande
 av tekniska övergångsbestämmelser för perioden 1 januari 2010 – 30 juni 2011
 (EUT L 165, 24.6.2011, s. 1).
 [6] Rådets
 direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda
 djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
 [7] SEK(2008) 1978.
 [8] EUT
 L 55, 28.2.2008, s. 19.
 [9] EUT
 L 347, 24.12.2009, s. 6.
 [10] EGT L 125, 27.4.1998, s. 1.
 [11] EUT L 22, 26.1.2009, s. 1.
 [12] EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.
 [13] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6.
 [14] EUT L 348, 31.12.2010, s. 17.
 [15] EGT L 41, 13.2.2002, s. 1.
 [16] EGT L 351, 28.12.2002, s. 6.
 [17] EGT L 77, 20.3.2002, s. 8.
 [18] EGT L 318, 7.12.1984, s. 23.


type: caselaw

text:
 3.11.2015
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 363/10
 Rozsudek Soudního dvora (pátého senátu) ze dne 10. září 2015 (žádost o rozhodnutí o předběžné otázce Raad van State – Nizozemsko) – Nannoka Vulcanus Industries BV v. College van gedeputeerde staten van Gelderland
 (Věc C-81/14) (1)
 („Řízení o předběžné otázce - Směrnice 1999/13/ES - Příloha II B - Znečištění ovzduší - Těkavé organické sloučeniny - Omezování emisí - Používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních - Povinnosti použitelné na stávající zařízení - Prodloužení lhůty“)
 (2015/C 363/12)
 Jednací jazyk: nizozemština
 Předkládající soud
 Raad van State
 Účastníci původního řízení
 Žalobkyně: Nannoka Vulcanus Industries BV
 Žalovaný: College van gedeputeerde staten van Gelderland
 Výrok
 1)
 Příloha II B směrnice Rady 1999/13/ES ze dne 11. března 1999 o omezování emisí těkavých organických sloučenin vznikajících při používání organických rozpouštědel při některých činnostech a v některých zařízeních musí být vykládána v tom smyslu, že prodloužení lhůty, které je stanoveno v jejím bodě 2 prvním pododstavci písm. i), lze přiznat provozovateli „zařízení“ ve smyslu čl. 2 bodu 1 této směrnice pro realizaci jeho plánu snižování emisí těkavých organických sloučenin, jestliže náhražky s nízkým nebo nulovým obsahem rozpouštědel jsou ještě ve stavu vývoje, ačkoli pro toto zařízení lze předpokládat konstantní obsah netěkavých látek ve výrobku, který může být využit k definici referenčního bodu pro snižování emisí.
 2)
 Příloha II B bod 2 první pododstavec písm. i) směrnice 1999/13 musí být vykládána v tom smyslu, že prodloužení lhůty pro realizaci plánu snižování emisí těkavých organických sloučenin vyžaduje povolení příslušných orgánů, které předpokládá předchozí žádost dotčeného provozovatele. Za účelem určení, zda se prodloužení lhůty musí poskytnout provozovateli k realizaci plánu snižování emisí těkavých organických sloučenin, a stanovení rozsahu případně poskytnutého prodloužení lhůty přísluší těmto příslušným orgánům, aby v rámci posuzovací pravomoci, kterou mají, především ověřily, že náhražky, které jsou vhodné pro použití v dotčených zařízeních a mohou snížit emise těkavých organických sloučenin, se skutečně vyvíjejí a že probíhající práce mohou s ohledem na poskytnuté poznatky dospět k vyvinutí takových výrobků a že neexistuje alternativní opatření, které by při nižších nákladech mohlo vést k srovnatelnému nebo dokonce většímu snížení emisí, a zejména že už nejsou dostupné jiné náhražky. Mimoto je třeba zohlednit poměr mezi snížením emisí, které umožní náhražky, jakož i náklady na tyto výrobky, a dodatečnými emisemi vyplývajícími z prodloužení lhůty, jakož i náklady případných alternativních opatření. Délka prodloužení lhůty nesmí přesáhnout nezbytný čas na vývoj náhražek. Uvedené je třeba posoudit s ohledem na všechny relevantní skutečnosti, a zejména s ohledem na objem dalších emisí, který vyplyne z prodloužení lhůty, a případné náklady na alternativní opatření, ve vztahu k rozsahu snížení emisí, které umožní náhražky, které se vyvíjejí, a k nákladům na tyto výrobky.
 (1) Úř. věst. C 142, 12.5.2014.


type: wikipedia

text:
Nátafalva () község Szlovákiában, a Kassai kerület Nagymihályi járásában.
 Fekvése
 Nagymihálytól 9 km-re északnyugatra, a Laborc jobb oldalán található.
 Története
 1219-ben „Nata” néven említik először.
 A 18. század végén Vályi András így ír róla: „NATAFALVA. Tót falu Zemplén Várm. földes Urai Natafalusy, és több Uraságok, lakosai katolikusok, és orosz vallásúak, fekszik n. k. Izbugyához, n. ny. Leszna, d. Petrocz, é. Laborcz volyához 1/2 órányira, határja 2 nyomásbéli, gabonát, zabot, tengerit jól, búzát, és árpát is középszerűen terem, mezeje térséges, és lapályos, fövenyes a’ földgye, réttye elég, gyűmöltsel bővelkedik; földgyeit a’ vizek rongállyák, piatzok Nagy Mihályon 1/2 órányira.”
 Fényes Elek 1851-ben kiadott geográfiai szótárában így ír a faluról: „Nátafalva, orosz-tót falu, Zemplén vmegyében, Eörmező fil., 360 romai, 622 gör. kath., 7 évang., 80 zsidó lak., 686 h. szántófölddel. F. u. Nárafalussy, Viczmándy, Szulovszky. Ut. p. Nagy-Mihály.”
 Borovszky Samu monográfiasorozatának Zemplén vármegyét tárgyaló része szerint: „Nátafalva, laborczmenti tót kisközség. Körjegyzőségi székhely. 195 házat és 1018, nagyobbára gör. kath. vallású lakost számlál. Saját postája és vasuti megállóhelye van, távíró-hivatala Őrmező. A vármegye egyik legősibb községe, mely 1219-ben már a váradi Regestrumban is említve van. IV. Béla 1254-ben Nata fiától, Gergelytől e falut elcseréli. 1436-ban a Nátafalussy s az ezzel rokon Nátafalusi Csontos család az ura. 1473-ban itt Mátyás király a Nátafalussyaknak vendégük volt. 1480-ban a Zbugyai családot és Ráskay Balázst iktatják némely részeibe. 1490-ben a Csontos, Harkányi és a Korcsvai családok is földesurai. 1577-ben Pozsgay Márton kap itt részeket. Az 1598-iki összeírás 12 birtokosát sorolja fel, ú. m. Sztáray Ferenczet, Daróczy Pált, Buday Gáspárt, Borbély Péter özvegyét, Farkas Andrást, Nyárády Albertet, Hartyány Jánost, Kapy Lászlót, Basó Mihály özvegyét, Bessenyey Györgyöt, Nátafalussy Benedeket és Nátafalussy Márton özvegyét. 1774-ben Szirmay Sándor, Orosz Ferencz, Dessewffy Tamás, Wiczmándy Mihály, Nátafalussy Ferencz és Albert, Mattyasovszky Margit, a Szulyovszkyak, Szkárossyak és a Benkő családok a földesurai. Most özv. Szirmay Ödönnének és dr. Ferenczy Eleknek van itt nagyobb birtokuk. Említést érdemel a Gergyesy Imre itteni sajtgyára. Róm. kath. templomának építési ideje ismeretlen. Ide tartozik Sárkány-czigánytelep és Markusháza-puszta, azelőtt Vibuhánecz, mely 1473-ban, a mikor Mátyás király a Nátafalussyaknak új adományt ad rá, már Markusfalva néven szerepel. 1480-ban Ráskay Balázst iktatják némely részeibe s ekkor Markosháza néven van említve. Egyébként sorsa összefügg Mátéfalváéval. A község határában fekvő Csudócz nevű dűlő tartja fenn a XV. században Chwdowcz alakban szereplő község nevét, mely a XV. században, a mikor Izbugyai Gál volt a földesura: Csontos s 1577-ben, a mikor Pozsgay Mártont iktatják részeibe: Csontosócz néven van említve. 1490-ben a Csontos család is ura volt s úgy látszik, hogy ettől vette nevét is. Nátafalva és Sztankócz között fekhetett hajdan Nyavalyád (Naualyad) község is, mely már a XIV. században szerepel, de azután nyoma vész; szintúgy nincs már semmi nyoma a Tubul nevű várnak, melyet némelyek Nátafalva környékére helyeznek.”
 1920-ig Zemplén vármegye Nagymihályi járásához tartozott.
 Népessége
 1910-ben 1033-an, többségében szlovákok lakták, jelentős német és magyar kisebbséggel.
 2001-ben 1746 lakosából 1519 szlovák és 220 cigány volt.
 2011-ben 1748 lakosából 1506 szlovák és 23 cigány.
 Híres személyek
 Itt született 1849-ben Verhovay Gyula újságíró, antiszemita politikus.
 Nevezetességei
 Római katolikus temploma 1443-ban épült. Eredetileg gótikus stílusú volt, de később barokk stílusban építették át.
 Szent Cirill és Metód tiszteletére szentelt modern, görögkatolikus temploma 1993-ban létesült.
 További információk
 Községinfó
 Nátafalva Szlovákia térképén
 E-obce.sk
 Jegyzetek
 A Nagymihályi járás települései
 Zemplén vármegye települései


text:
 30.8.2008
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 223/19
 Sodba Sodišča (tretji senat) z dne 11. julija 2008 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Lietuvos Aukščiausiasis Teismas – Republika Litva) – Postopek zoper Ingo Rinau
 (Zadeva C-195/08 PPU) (1)
 (Pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah - Pristojnosti in priznavanje ter izvrševanje sodnih odločb - Izvrševanje v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo - Uredba (ES) št. 2201/2003 - Predlog za nepriznanje sodne odločbe o vrnitvi otroka, ki se nezakonito zadržuje v drugi državi članici - Nujni postopek predhodnega odločanja)
 (2008/C 223/30)
 Jezik postopka: litovščina
 Predložitveno sodišče
 Lietuvos Aukščiausiasis Teismas
 Stranka v postopku v glavni stvari
 Inga Rinau
 Predmet
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Lietuvos Aukščiausiasis Teismas – Razlaga členov 21, 23, 24, 31(1), 40(2) in 42 Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 (UL L 338, str. 1) – Zahteva, s katero se v državi članici A zahteva nepriznanje odločbe, ki jo je izdalo sodišče države članice B in s katero se zahteva, naj se otrok, glede katerega je bilo odločeno, da ga mati nezakonito zadržuje v državi članici A, vrne očetu, ki je državljan države članice B in mu je bil otrok dodeljen v varstvo in vzgojo.
 Izrek
 1)
 Ko je odločba, da se otrok ne vrne, sprejeta in je o njej obveščeno sodišče izvora, za namen izdaje potrdila iz člena 42 Uredbe Sveta (ES) št. 2201/2003 z dne 27. novembra 2003 o pristojnosti in priznavanju ter izvrševanju sodnih odločb v zakonskih sporih in sporih v zvezi s starševsko odgovornostjo ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1347/2000 ni pomembno, če je bila izvršitev te odločbe odložena, če je bila ta odločba spremenjena, razveljavljena oziroma v vsakem primeru ni postala pravnomočna ali pa jo je nadomestila odločba o vrnitvi otroka, saj do vrnitve otroka dejansko ni prišlo. Ker glede verodostojnosti tega potrdila ni bil izražen noben dvom in ker je bilo to sestavljeno v skladu z obrazcem iz Priloge IV Uredbe, je nasprotovanje priznanju odločbe o vrnitvi otroka prepovedano, naloga zaprošenega sodišča pa je le ugotoviti izvršljivost potrjene odločbe in ugoditi takojšnji vrnitvi otroka.
 2)
 Razen v primeru, ko se v postopku obravnava potrjeno odločbo ob uporabi členov 11(8) in od 40 do 42 Uredbe št. 2201/2003, lahko vsaka zainteresirana stranka predlaga, da se sodna odločba ne prizna, čeprav pred tem ni bil vložen predlog za priznanje odločbe.
 3)
 Člen 31(1) Uredbe št. 2201/2003, v delu, v katerem določa, da oseba, proti kateri se zahteva izvršitev, in otrok v tej fazi postopka nimata možnosti podajati kakršnih koli izjav glede zahteve, ne velja v postopku za nepriznanje sodne odločbe, v zvezi s katero pred tem ni bil vložen predlog za priznanje. V takem primeru lahko tožena stranka, ki zahteva priznanje, podaja izjave.
 (1) UL C 171, 5.7.2008.


type: other

text:
Miglior Farmacia online * Avodart Il costo di Generico – Guns Gym
 Sconto Hyzaar Losartan In linea – Soddisfazione 100% garantita – consegna di corriere rintracciabileApril 8, 2017In linea Hydroxyzine 25 mg Basso costo * Consegna espressaApril 8, 2017
 Miglior Farmacia online * Avodart Il costo di Generico Published by
 gunsgym
 Tags Avodart Il costo di Generico
 Dove trovare Avodart Dutasteride generico. Avodart Generico è usato nel trattamento dei disturbi causati dall’ iperplasia prostatica benigna (BPH), un ingrossamento della ghiandola prostatica. Viene usato per ridurre il rischio di blocco urinario e diminuire il bisogno di interventi chirurgici alla prostata.
 Prezzo basso Avodart Dutasteride Olandaconveniente Avodart 0.5 mg IsraeleAcquistare Dutasteride Croaziaper acquistare Avodartse vende Avodart generico en mexiconome remedio generico do Avodartgenerico Avodart 0.5 mg Austriaconveniente Dutasteride AustraliaQuanto costa 0.5 mg Avodart TacchinoAvodart generico espanafarmacia online Avodart genericoAvodart generico dalla germaniaconveniente Avodart USopinion Avodart genericoprecio Avodart generico en mexico
 generic Zebetagunsgymfitness.combuy Omnicefbuy AtenololPrezzo 50 mg Viagra Soft In linea
 basso costo Avodart Dutasteride Stati Uniti, Avodart generico nombre, Sconto Dutasteride US, generico Avodart Dutasteride Grecia, generico do Avodart preзo, funciona el Avodart generico, Acquistare Avodart Inghilterra, generico Dutasteride Francia, Avodart acquisto sicuro italia, Acquistare Avodart Dutasteride Singapore, acquisto Avodart anonimo, Avodart generico dogana, Acquista Dutasteride UK, Prezzo basso Avodart Dutasteride Repubblica Ceca, acquisto on line di Avodart, farmacias Avodart andorra, Avodart generico vademecum, Prezzo 0.5 mg Avodart UK, Il costo di Avodart Dutasteride Austria, farmacia on line vendita Avodart, Sconto Avodart Dutasteride Italia, Il costo di Avodart 0.5 mg Portogallo, Acquistare Dutasteride, dove si può acquistare Avodart, Acquistare 0.5 mg Avodart Singapore, Avodart sin receta en farmacias, Avodart farmacias similares mexico, Avodart generico precio en farmacias, Avodart generico spedizione veloce, farmacia supra host comprar Avodart, Avodart cuanto cuesta farmacia, Acquistare 0.5 mg Avodart US, basso costo Dutasteride UK, Avodart 0.5 mg precio farmacia, Acquista Avodart Dutasteride Singapore, vendita di Avodart italia, Avodart original farmacia, Avodart generico en mexico, A buon mercato Avodart Norvegia, in linea 0.5 mg Avodart US, Quanto costa 0.5 mg Avodart Italia, Ordine Avodart 0.5 mg Italia, Avodart generico venda online, Quanto costa Avodart 0.5 mg Inghilterra, qual generico do Avodart mais barato, preco do Avodart generico, come acquistare Avodart online, in linea Avodart Dutasteride Repubblica Ceca, Sconto 0.5 mg Avodart Europa, lançamento do generico do Avodart, si può acquistare Avodart in farmacia senza ricetta, Quanto costa 0.5 mg Avodart Olanda, generico Avodart online, miglior sito acquisto Avodart, costo Avodart generico, Prezzo basso Avodart 0.5 mg Belgio, A buon mercato Avodart Dutasteride Australia, in linea Avodart Brasile, come si acquista Avodart farmacia, in linea Dutasteride Emirati Arabi Uniti, costo Avodart farmacia, A buon mercato Avodart 0.5 mg Giappone, foto generico Avodart, Ordine Avodart 0.5 mg US, comprar Avodart en farmacias sin receta
 generic HyzaarIn linea Diflucan Senza Prescrizione Medicacheap Norvasccheap Requipbuy TadalafilSenza Prescrizione Medica Vardenafil 60 mg
 fiTC2Hibuy motilium tablets
 Related postsApril 8, 2017I migliori prezzi per qualità eccellente * Senza Prescrizione Tizanidine 2 mg * Spedizione gratuitaRead more Comments are closed.
 Free shipping,Discount 10%:_879981 generic nasonex couponcheapavanafil bodybuildingcheapavana super cheapcheapmotilium 10cheapbuy clomid online bodybuilding


text:
Esterházy is een oud, zeer invloedrijk en rijk magnatengeslacht uit Hongarije. De familie gaat terug tot de dertiende eeuw en heette oorspronkelijk Zerházy.
 Het geslacht heeft verschillende bekende militairen, staatslieden en mecenassen voortgebracht. Vooral de connectie met Joseph Haydn is bekend. Hij was kapelmeester van de familie en verzorgde als dirigent concerten van het hoforkest. Ook de componist Franz Liszt had banden met de familie. Hij werd geboren op hun landgoed in Raiding.
 De familie bezat ruim drie miljoen hectare grond.
 Slot Esterházy
 De familie bezit het Slot Esterházy in de Oostenrijkse stad Eisenstadt, de hoofdstad van de deelstaat Burgenland. Dit slot werd gebouwd in 1390 op de plaats van een veel ouder kasteel. Tussen 1663 en 1672 is het verbouwd door Carlo Martino Carlone.
 Bekende telgen
 Familiehoofden
 De belangrijkste tak van het geslacht is de linie Forchtenstein:
 Nicolaas Esterházy (1583–1645) (Hongaars: Miklós; Duits: Nikolaus)
 Ladislaus Esterházy (1626–1652) (Hongaars: László; Duits: Ladislaus)
 Paul I Esterházy (1635-1713) (Hongaars: Pál; Duits: Paul)
 Michael Esterházy (1671-21) (Hongaars: Mihály; Duits: Michael)
 Jozef Esterházy (1688-1721) (Hongaars: Jószef; Duits: Joseph)
 Paul II Anton Esterházy (1711-1762) (Hongaars: Pál Antal; Duits: Paul Anton)
 Nicolaas I Jozef Esterházy (1714-1790) (Hongaars: Miklós Jószef; Duits: Nikolaus Joseph)
 Anton I Esterházy (1738-1794) (Hongaars: Antal; Duits: Anton)
 Nicolaas II Esterházy (1765-1833) (Hongaars: Miklós; Duits: Nikolaus)
 Paul III Anton Esterházy (1786-1866) (Hongaars: Pál Antal; Duits: Paul Anton)
 Nicolaas III Esterházy (1817-1894) (Hongaars: Miklós; Duits: Nikolaus)
 Paul IV Esterházy (1843-1898) (Hongaars: Pál; Duits: Paul)
 Nicolaas IV Esterházy (1869-1920) (Hongaars: Miklós; Duits: Nikolaus)
 Paul V Esterházy (1901-1989) (Hongaars: Pál; Duits: Paul)
 Anton II Esterházy (1936) (Hongaars: Antal; Duits: Anton)
 Andere bekende telgen
 László Esterházy (1769-1824), bisschop van Rožňava
 Ferdinand Walsin Esterházy (1846-1923), Franse spion
 Móric Esterházy (1881-1960), politicus
 Ferenc Esterházy (1898-1939), auteur
 Péter Esterházy (1950-2016), auteur
 Márton Esterházy (1956), oud-voetballer, auteur
 Hongaarse achternaam
 Hongaars adellijk huis