text:
 21.5.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 152/28
 Tožba, vložena 23. marca 2011 – Chivas proti UUNT – Glencairn Scotch Whisky (LIVE WITH CHIVALRY)
 (Zadeva T-181/11)
 2011/C 152/50
 Jezik, v katerem je bila tožba vložena: angleščina
 Stranke
 Tožeča stranka: Chivas Holdings (IP) Ltd (Renfrewshire, Združeno kraljestvo) (zastopnik: A. Carboni, Solicitor)
 Tožena stranka: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli)
 Druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe: Glencairn Scotch Whisky Co. Ltd (Glasgow, Združeno kraljestvo)
 Predloga
 —
 Odločba prvega odbora za pritožbe Urada za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) z dne 12. januarja 2011 v zadevi R 1263/2010-1 naj se razveljavi in prijava vrne UUNT, da nadaljuje postopek; in
 —
 toženi stranki in morebitnim intervenientom naj se naloži plačilo stroškov, tako njihovih lastnih kot stroškov tožeče stranke, glede tega postopka in postopka s pritožbo pred odborom za pritožbe.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Prijavitelj znamke Skupnosti: tožeča stranka
 Zadevna znamka Skupnosti: besedna znamka „LIVE WITH CHIVALRY“, za proizvode in storitve iz razredov 33, 35 in 41 – prijava znamke Skupnosti št. 6616569
 Imetnik znamke ali znaka, navajanega v postopku z ugovorom: druga stranka v postopku pred odborom za pritožbe
 Znamka ali znak, navajan v postopku z ugovorom: figurativna znamka „CHIVALRY“, registrirana v Združenem kraljestvu pod št. 1293610, za proizvode iz razreda 33; figurativna znamka „CHIVALRY SPECIAL RESERVE SCOTCH WHISKY“, registrirana v Združenem kraljestvu pod št. 2468527, za proizvode iz razreda 33; V Združenem kraljestvu neregistrirana znamka za besedo „CHIVALRY“ v zvezi s škotskim viskijem („Scotch whisky“)
 Odločba oddelka za ugovore: delna ugoditev ugovoru
 Odločba odbora za pritožbe: zavrnitev pritožbe
 Navajani tožbeni razlogi: kršitev členov 76(1) in 75 Uredbe Sveta št. 207/2009, ker: (i) je odbor za pritožbe napačno ugotovil dejstva glede značilnosti upoštevne javnosti in te ugotovitve ni obrazložil; (ii) podredno z (i), je odbor za pritožbe ugotovil, da je upoštevni potrošnik „posebej pozoren na znamko in zvest določeni znamki“, pri čemer ni upošteval, da bi bila zaradi teh značilnosti pozornost upoštevnega potrošnika povečana in s tem zmanjšana verjetnost zmede; (iii) odbor za pritožbe ni upošteval, ali ni dovolj upošteval različne narave in namenov zadevnih znamk; (iv) odbor za pritožbe ni upošteval pomembnih navodil Sodišča in je pri primerjavi znamk uporabil napačen pristop; (v) se je odbor za pritožbe v znamki tožeče stranke pretirano osredotočil na prisotnost besede „CHIVALRY“ in je spregledal vizualne razlike med znamkami; (vi) je odbor za pritožbe napačno menil, da je bilo mogoče glede slišne primerjave znamk uporabiti enak pristop kot glede vizualne primerjave; (vii) se je odbor za pritožbe pri preučitvi pojmovnih podobnosti med znamkami napačno omejil ali osredotočil zgolj na besedo „CHIVALRY“, ki se pojavlja v vseh znamkah; in (viii) je odbor za pritožbe napačno presodil verjetnost zmede.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 27.11.2020
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 398/2
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2020/1768
 af 25. november 2020
 om ændring af forordning (EF) nr. 1484/95 for så vidt angår fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 183, litra b),
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 510/2014 af 16. april 2014 om handelsordninger for visse varer fremstillet af landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1216/2009 og (EF) nr. 614/2009 (2), særlig artikel 5, stk. 6, litra a), og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 (3) er der fastsat gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin.
 (2)
 Det fremgår af den regelmæssige kontrol af de data, som fastsættelsen af de repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin er baseret på, at de repræsentative priser for importen af visse produkter bør ændres under hensyntagen til prisudsving alt efter oprindelse.
 (3)
 Forordning (EF) nr. 1484/95 bør derfor ændres.
 (4)
 For at foranstaltningen kan finde anvendelse så hurtigt som muligt, efter at de ajourførte data er blevet gjort tilgængelige, bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Bilag I til forordning (EF) nr. 1484/95 erstattes af teksten i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 25. november 2020.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Wolfgang BURTSCHER
 Generaldirektør
 Generaldirektoratet for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter
 (1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.
 (2) EUT L 150 af 20.5.2014, s. 1.
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1484/95 af 28. juni 1995 om gennemførelsesbestemmelser til ordningen for tillægsimporttold og om fastsættelse af repræsentative priser for fjerkrækød og æg samt ægalbumin og om ophævelse af forordning nr. 163/67/EØF (EFT L 145 af 29.6.1995, s. 47).
 BILAG
 »BILAG I
 KN-kode
 Varebeskrivelse
 Repræsentativ pris
 (EUR/100 kg)
 Sikkerhed, jf. artikel 3
 (EUR/100 kg)
 Oprindelse (1)
 0207 14 10
 Udskårne udbenede stykker af høns af arten Gallus domesticus, frosne
 175,9
 42
 AR
 145,6
 57
 BR
 245
 17
 CL
 192,8
 34
 TH
 1602 32 11
 Tilberedninger af høns af arten Gallus domesticus, ikke kogt, stegt eller på lignende måde tilberedt
 167,3
 41
 BR
 «
 (1) Den statistiske lande- og områdefortegnelse er fastsat ved Kommissionens forordning (EU) nr. 1106/2012 af 27. november 2012 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 471/2009 om fællesskabsstatistikker over varehandelen med tredjelande for så vidt angår ajourføring af den statistiske lande- og områdefortegnelse (EUT L 328 af 28.11.2012, s. 7).


text:
 3.12.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 322/15
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 1232/2013 VAN DE COMMISSIE
 van 28 november 2013
 tot indeling van bepaalde goederen in de gecombineerde nomenclatuur
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (1), en met name artikel 9, lid 1, onder a),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Om de uniforme toepassing te waarborgen van de gecombineerde nomenclatuur die als bijlage bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 is gevoegd, dienen bepalingen voor de indeling van de in de bijlage bij onderhavige verordening vermelde goederen te worden vastgesteld.
 (2)
 Bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 zijn de algemene regels voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur vastgesteld. Deze regels zijn ook van toepassing op iedere andere nomenclatuur die, geheel of gedeeltelijk of met toevoeging van onderverdelingen, de gecombineerde nomenclatuur overneemt en die bij specifieke EU-wetgeving is vastgesteld met het oog op de toepassing van tarief- of andere maatregelen in het kader van het goederenverkeer.
 (3)
 Volgens deze algemene regels dienen de in kolom 1 van de tabel in de bijlage omschreven goederen te worden ingedeeld onder de in kolom 2 vermelde GN-code om de in kolom 3 genoemde redenen.
 (4)
 Er dient te worden bepaald dat een bindende tariefinlichting die is afgegeven voor onder deze verordening vallende goederen en die in strijd is met deze verordening, door de houder van die inlichting nog gedurende een bepaalde periode mag worden gebruikt op grond van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 (2). Die periode moet worden vastgesteld op drie maanden.
 (5)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité douanewetboek,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in kolom 1 van de tabel in de bijlage omschreven goederen worden in de gecombineerde nomenclatuur ingedeeld onder de in kolom 2 van die tabel vermelde GN-code.
 Artikel 2
 Een bindende tariefinlichting die niet in overeenstemming is met deze verordening, mag op grond van artikel 12, lid 6, van Verordening (EEG) nr. 2913/92 nog gedurende een periode van drie maanden na de inwerkingtreding van deze verordening worden gebruikt.
 Artikel 3
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 28 november 2013.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 Algirdas ŠEMETA
 Lid van de Commissie
 (1) PB L 256 van 7.9.1987, blz. 1.
 (2) Verordening (EEG) nr. 2913/92 van de Raad van 12 oktober 1992 tot vaststelling van het communautair douanewetboek (PB L 302 van 19.10.1992, blz. 1).
 BIJLAGE
 Omschrijving
 Indeling
 (GN-code)
 Motivering
 (1)
 (2)
 (3)
 Een alcoholvrije drank, geschikt voor directe consumptie, bestaande uit (in gewichtspercenten):
 moes van perzik
 31
 concentraat van wortelsap
 28
 concentraat van appelsap
 12
 moes van peer
 7
 concentraat van ananassap
 7
 concentraat van druivensap
 4
 concentraat van perensap
 3
 en pulp van sinaasappel, concentraat van acerolabesmoes, appelvezels en concentraat van citroensap.
 De ingrediënten van dit product worden gepasteuriseerd en verpakt in kleine recipiënten (100 ml) voor de verkoop in het klein.
 2202 90 10
 De indeling is vastgesteld op basis van de algemene regels 1 en 6 voor de interpretatie van de gecombineerde nomenclatuur, aantekening 3 bij hoofdstuk 22, en de bewoordingen van de GN-codes 2202, 2202 90 en 2202 90 10.
 Aangezien het product wordt verkregen uit een mengsel van verschillende vruchtensapconcentraten en een groentesapconcentraat, met de toevoeging van vruchtenmoes, heeft het zijn oorspronkelijke karakter verloren van vruchtensap als bedoeld bij post 2009 (zie ook de GS-toelichtingen op post 2009).
 Het product wordt aangeboden als een alcoholvrije drank bestaande uit vruchtensapconcentraten, groentesapconcentraat en vruchtenmoes.
 Het product moet daarom onder GN-code 2202 90 10 worden ingedeeld.


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.12.2015.
 COM(2015) 664 final
 2015/0304(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Sustav EU-a za nadzor države luke utvrđen je u Direktivi 2009/16/EZ
 1
 (kako je izmijenjena), kojom su preinačeni i ojačani prethodni propisi EU-a u tom području koji su bili na snazi od 1995. Sustav EU-a temelji se na već postojećoj strukturi Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke (Pariški memorandum) koji postoji od 1982. U Direktivu 2009/16/EZ (kako je izmijenjena) uključeni su svi postupci i alati Pariškog memoranduma. Sve države članice EU-a s izlazom na more te Kanada, Rusija, Island i Norveška članice su Pariškog memoranduma. Europska unija nije članica Pariškog memoranduma.
 Novi režim inspekcijskih pregleda (NIR) za nadzor države luke u EU-u i u okviru Pariškog memoranduma uspostavljen je 1. siječnja 2011. Kako bi NIR djelovao, svake se godine u okviru Pariškog memoranduma mora donijeti određeni broj odluka. Te odluke donose se konsenzusom na godišnjim sjednicama Odbora za nadzor države luke (PSCC) koji se sastaje u svibnju svake godine. Na temelju Direktive 2009/16/EZ odluke koje donese odgovarajuće nadležno tijelo Pariškog memoranduma postaju obvezujuće za države članice EU-a.
 U skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u međunarodnim organizacijama kao što je Pariški memorandum kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke mora se donijeti odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
 Prijedlog je da se stajalište EU-a za Odbor za nadzor države luke utvrdi u skladu s dvostupanjskim pristupom. Odlukom Vijeća utvrđuju se vodeća načela i smjernice stajališta Unije na višegodišnjoj osnovi, a zatim se ono prilagođava za svaku godišnju sjednicu Odbora za nadzor države luke na temelju neslužbenih dokumenata Komisije o kojima raspravlja Radna skupina Vijeća za pomorski promet. Cilj je prijedloga utvrditi stajalište Unije za Odbor za nadzor države luke za razdoblje 2016. – 2019. Cilj je i uključiti načela te smjernice politike Europske unije za poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu. U pripremi stajališta Unije uzimaju se u obzir i odredbe Ugovora iz Lisabona.
 Komisija predlaže taj pristup zbog načina na koji se odluke donose u okviru Pariškog memoranduma. U skladu s internim pravilima Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene za razvoj smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije sjednice Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme prijedloga koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a koje zatim donosi Vijeće. Budući da je vrijeme za analizu, pripremu prijedloga Komisije i donošenje odluke u Vijeću veoma kratko, postupak za godišnje utvrđivanje stajališta Unije utvrđen je u Prilogu 2. Sljedeća Odluka obuhvaća razdoblje 2016. – 2019.
 2. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Sljedeća Odluka temelji se na Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, a posebno na članku 100. stavku 2. u vezi s člankom 218. stavkom 9. kojim se predviđa da Vijeće na prijedlog Komisije donosi odluku o utvrđivanju stajališta koja u ime Unije treba zauzeti tijelo osnovano na temelju sporazuma kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke. To se primjenjuje na stajalište koje države članice trebaju zauzeti u ime Unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma.
 Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (kako je izmijenjena) pravna je osnova za utvrđivanje načela kojih se države članice moraju pridržavati u okviru Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma.
 2015/0304 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 100. i članak 218. stavak 9.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Pomorska sigurnost, zaštita od onečišćenja te uvjeti života i rada na brodu mogu se učinkovito poboljšati time da se drastično smanji broj nedovoljno kvalitetnih brodova u vodama Europske unije strogom primjenom konvencija, međunarodnih kodeksa i rezolucija.
 (2)Dok je za praćenje usklađenosti brodova s međunarodnim standardima za sigurnost, zaštitu od onečišćenja te uvjete života i rada na brodu u prvom redu odgovorna država zastave, za održavanje stanja broda i brodske opreme nakon pregleda u skladu sa zahtjevima konvencija koje su primjenjive na dotični brod odgovorna je brodska kompanija. Međutim, u nekim državama zastave došlo je do velikih propusta u primjeni i provedbi međunarodnih standarda.
 (3)Stoga bi se ubuduće protiv nedovoljne kvalitete brodova trebalo boriti tako što bi i države luke trebale osigurati praćenje usklađenosti s međunarodnim standardima za sigurnost, zaštitu od onečišćenja i uvjete života i rada na brodu, uzimajući u obzir da inspekcijski nadzor države luke nije pregled i da odgovarajući obrasci inspekcijskog nadzora nisu svjedodžbe o sposobnosti broda za plovidbu. Usklađenim pristupom učinkovitoj primjeni tih međunarodnih standarda u obalnim državama članicama EU-a na brodove koji plove u vodama pod njihovom nadležnošću i koriste se njihovim lukama trebalo bi se izbjeći remećenje tržišnog natjecanja.
 (4)U Direktivi 2009/16/EZ
 2
 (kako je izmijenjena) utvrđen je sustav EU-a za nadzor države luke preinakom i jačanjem prethodnih propisa EU-a u tom području koji su bili na snazi od 1995. Sustav EU-a temelji se na već postojećoj strukturi Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke, međunarodnoj organizaciji koja postoji od 1982.
 (5)Kad su posrijedi države članice EU-a, Direktivom 2009/16/EZ postupci, alati i rad Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke djelotvorno se uključuju u područje primjene zakonodavstva EU-a. Na temelju Direktive 2009/16/EZ odluke koje donese odgovarajuće nadležno tijelo Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke postaju obvezujuće za države članice EU-a.
 (6)Odbor za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke sastaje se svake godine i odlučuje o brojnim pitanjima koje je potrebno riješiti za funkcioniranje Direktive 2009/16/EZ.
 (7)U skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, stajalište koje treba zauzeti u ime Unije u međunarodnim organizacijama kada su pozvane donositi akte koji proizvode pravne učinke mora se donijeti odlukom Vijeća na prijedlog Komisije.
 (8)U skladu s internim pravilima Pariškog memoranduma, njegovi članovi i radne skupine zadužene za razvoj smjernica i uputa mogu podnijeti dokumente do šest tjedana prije sjednice Odbora za nadzor države luke. Tek su u tom trenutku svi podneseni dokumenti dostupni i Komisija može početi s analizom radi pripreme prijedloga koordiniranog stajališta Unije u skladu s člankom 218. stavkom 9. UFEU-a. Budući da je vrijeme za analizu i donošenje prijedloga kratko, potrebno je utvrditi vodeća načela i smjernice stajališta Unije na višegodišnjoj osnovi te okvir za godišnje utvrđivanje stajališta Unije.
 (9)Sljedeća Odluka trebala bi obuhvatiti razdoblje 2016. – 2019.,
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje Europska unija treba zauzeti na godišnjim sjednicama Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke kada je to tijelo pozvano donositi akte koji proizvode pravne učinke utvrđeno je u Prilogu 1. ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Godišnje utvrđivanje stajališta koje Unija treba zauzeti na godišnjim sjednicama Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke provodi se u skladu s Prilogom 2. ovoj Odluci.
 Članak 3.
 Stajalište Unije utvrđeno u Prilogu 1. ovoj Odluci Vijeće ocjenjuje i, ako je potrebno, revidira na prijedlog Komisije, najkasnije do godišnje sjednice Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke u 2020.
 Članak 4.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. siječnja 2016.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 Direktiva 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2009. o nadzoru države luke (preinačena) (SL L 131, 28.5.2009., str. 57.).
 (2)
 SL L 131, 28.5.2009., str. 57.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.12.2015.
 COM(2015) 664 final
 PRILOG
 Stajalište Unije u Pariškom memorandumu o suglasnosti o nadzoru države luke
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 PRILOG
 Stajalište Unije u Pariškom memorandumu o suglasnosti o nadzoru države luke
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 Vodeća načela
 U okviru Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke (Pariški memorandum) Unija:
 a)
 djeluje u skladu s ciljevima koje želi postići, među kojima je prvenstveno poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu drastičnim smanjenjem broja nedovoljno kvalitetnih brodova, a to namjerava postići strogom primjenom međunarodnih konvencija i kodeksa;
 b)
 promiče provedbu usklađenog pristupa djelotvornoj primjeni tih međunarodnih standarda u članicama Pariškog memoranduma na brodove koji plove u vodama u njihovoj nadležnosti i koriste se njihovim lukama;
 c)
 surađuje u okviru Pariškog memoranduma kako bi uspostavila sveobuhvatni inspekcijski program i ravnopravno podijelila opterećenje inspekcija, posebno donošenjem godišnjih obveza inspekcija sastavljenih u skladu s dogovorenom metodologijom utvrđenom u Prilogu 11. Pariškom memorandumu;
 d)
 djeluje u okviru Pariškog memoranduma kako bi promicala zapošljavanje, zadržavanje i osposobljavanje potrebnog broja osoblja, među ostalim i kvalificiranih inspektora, u članicama Pariškog memoranduma, uzimajući u obzir opseg i značajke pomorskog prijevoza u svakoj luci;
 e)
 osigurava da su mjere donesene u okviru Pariškog memoranduma u skladu s međunarodnim pravom, a posebno s međunarodnim konvencijama i kodeksima koji se odnose na pomorsku sigurnost, zaštitu od onečišćenja te uvjete života i rada na brodu;
 f)
 promiče razvoj zajedničkih pristupa s drugim tijelima koja vrše nadzor države luke;
 g)
 osigurava usklađenost s drugim politikama Unije, posebno politikama u području vanjskih odnosa, sigurnosti, okoliša i drugima.
 Smjernice
 Unija nastoji podupirati donošenje sljedećih mjera Pariškog memoranduma:
 A.
 u cilju osiguranja nesmetanog funkcioniranja sustava EU-a za nadzor države luke iz godine u godinu u skladu s Direktivom 2009/16/EZ:
 1.
 primjenjivati sljedeće elemente profila rizičnosti broda za odabir plovila za inspekciju:
 a)
 bijela, siva i crna lista država zastave u skladu s formulom koja je razvijena u okviru Pariškog memoranduma i utvrđena u Prilogu Uredbi Komisije (EU) br. 801/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi članka 10. stavka 3. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u vezi s kriterijima države zastave
 1
 ;
 b)
 lista rezultata priznatih organizacija u skladu s metodologijom koju je donio Odbor za nadzor države luke na svojoj 37. sjednici u svibnju 2004. (točka 4.5.2. dnevnog reda);
 c)
 prosječni omjer nedostataka i zabrana plovidbe za formulu rezultata kompanije na temelju Priloga Uredbi Komisije (EU) br. 802/2010 od 13. rujna 2010. o provedbi članka 10. stavka 3. i članka 27. Direktive 2009/16/EZ Europskog parlamenta i Vijeća u odnosu na rezultate kompanije
 2
 , kako je izmijenjena;
 2.
 osigurati da je svaka promjena odnosno svako ažuriranje postupaka i smjernica Pariškog memoranduma u skladu s ciljevima koje Unija želi postići, a to su prvenstveno poboljšanje pomorske sigurnosti, zaštite od onečišćenja te uvjeta života i rada na brodu;
 B.
 srednjoročni je cilj razviti alternativnu metodu sastavljanja bijelih, sivih i crnih lista država zastave kako bi se povećala njihova pravednost, posebno u odnosu na države zastave s malim flotama.
 (1)
 SL L 241, 14.9.2010., str. 1.
 (2)
 SL L 241, 14.9.2010., str. 4.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 18.12.2015.
 COM(2015) 664 final
 PRILOG
 Godišnje utvrđivanje stajališta koje Unija treba zauzeti u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 PRILOG
 Godišnje utvrđivanje stajališta koje Unija treba zauzeti u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 Prijedlogu Odluke Vijeća
 o stajalištu koje treba zauzeti u ime Europske unije u Odboru za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke
 Prije svake godišnje sjednice Odbora za nadzor države luke Pariškog memoranduma o suglasnosti o nadzoru države luke poduzet će se potrebni koraci kako bi se u okviru stajališta koje se izražava u ime Unije uzele u obzir sve relevantne informacije dostavljene Komisiji i svi dokumenti o kojima će se raspravljati koji su u nadležnosti EU-a u skladu s vodećim načelima i smjernicama iz Priloga 1.
 U tu svrhu i na temelju tih informacija službe Komisije dostavljaju pripremni dokument u kojem su utvrđeni detalji predviđenog stajališta Unije Vijeću ili njegovim pripremnim tijelima na razmatranje i odobrenje dovoljno prije sjednice Odbora za nadzor države luke.
 Stajalište Unije predviđeno u pripremnom dokumentu smatra se odobrenim, osim ako određeni broj država članica koji predstavlja blokirajuću manjinu izrazi prigovor tijekom sastanka pripremnog tijela Vijeća ili u roku od 20 dana od primitka pripremnog dokumenta, ovisno o tome što nastupi ranije. U slučaju takvog prigovora pitanje se upućuje Vijeću.


type: caselaw

text:
 21.9.2015
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 311/39
 Talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mit-Tribunal Supremo (Spanja) fit-13 ta’ Lulju 2015 – Cepsa Quimica, S.A. vs Administración del Estado
 (Kawża C-371/15)
 (2015/C 311/43)
 Lingwa tal-kawża: l-Ispanjol
 Qorti tar-rinviju
 Tribunal Supremo
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Cepsa Quimica, S.A.
 Konvenuta: Administración del Estado
 Domandi preliminari
 1)
 Id-Deċiżjoni 2013/448/UE (1) tmur kontra d-dispożizzjonijiet tal-Artikolu 296 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea u tal-Artikolu 41 tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali tal-Unjoni Europea (2), sa fejn l-iffissar tal-koeffiċjent ta’ korrezzjoni ġie stabbilit permezz ta’ mekkaniżmu li, bi ksur tal-obbligu ta’ motivazzjoni, ma jippermettix lill-proprjetari tal-installazzjonijiet ikkonċernati jsiru jafu d-data, il-kalkoli u l-kriterji kkunsidrati għall-adozzjoni ta’ dan il-koeffiċjent?
 2)
 Fid-dawl tal-mod kif tistabbilixxi u tiffissa l-limitu massimu ta’ emissjonijiet mill-industrija u l-koeffiċjent ta’ korrezzjoni transettorjali previsti fl-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE (3) u fl-Artikolu 15 tad-Deċiżjoni 2011/278/UE (4), id-Deċiżjoni 2013/448/UE tikser l-Artikoli 10a(1) u 23(3) ta’ din id-direttiva peress li din ma ġietx adottata konformement mal-proċedura regolatorja bi skrutinju prevista mid-Deċiżjoni 1999/468/KE (5)?
 3)
 Peress li d-Deċiżjoni 2013/448/UE u/jew l-Artikolu 15 tad-Deċiżjoni 2011/278/UE joħolqu nuqqas ta’ simetrija bejn:
 —
 il-bażi ta’ kalkolu prevista fl-Artikolu 10a(5)(a) u (b) tad-[Direttiva 2003/87/KE] [...], peress li f’dawn il-bażijiet ma humiex inklużi l-emissjonijiet mill-produzzjoni tal-elettriku relatati mal-kombustjoni tal-gassijiet ta’ skart u l-koġenerazzjoni ta’ sħana li sseħħ fl-installazzjonijiet elenkati fl-Anness I ta’ din id-direttiva, u
 —
 il-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 10a(1) u (4) ta’ din id-direttiva għall-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet, li jinkludu din il-kategorija ta’ emissjonijiet:
 a)
 id-Deċiżjoni 2013/448/UE u/jew l-Artikolu 15 tad-Deċiżjoni 2011/278/UE jiksru l-Artikolu 10a(5), flimkien mal-Artikolu 3(u) u t-tielet subparagrafu in fine tal-Artikolu 10a(1) tad-Direttiva 2003/87/KE, meta jikkunsidraw li l-emissjonijiet prodotti mill-kombustjoni tal-gassijiet ta’ skart jew mill-ġenerazzjoni ta’ sħana f’installazzjonijiet li jipproduċu l-elettriku elenkati fl-Anness I ta’ din id-direttiva huma fi kwalunkwe każ emissjonijiet ta’ “ġeneraturi tal-elettriku” għall-fini tad-determinazzjoni tal-limitu massimu ta’ emissjonijiet mill-industrija, u għalhekk għandhom ikunu esklużi minn dan il-kalkolu?
 b)
 anki fil-każ ta’ risposta negattiva għad-domanda preċedenti, id-Deċiżjoni 2013/448/UE u/jew l-Artikolu 15 tad-Deċiżjoni 2011/278/UE jiksru l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE u/jew l-għanijiet ta’ din id-direttiva sa fejn jeskludu mill-bażi ta’ kalkolu tal-limitu massimu tal-emissjonijiet industrijali previst minn din id-direttiva l-emissjonijiet mill-produzzjoni tal-elettriku li ġejjin mill-gassijiet ta’ skart u mill-koġenerazzjoni tas-sħana prodotti f’installazzjonijiet elenkati fl-Anness I ta’ din id-direttiva, li madankollu jistgħu jibbenefikaw minn allokazzjoni mingħajr ħlas ta’ kwoti tal-emissjonijiet skont l-Artikolu 10a(1) sa (4) tal-istess direttiva?
 4)
 Id-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/448/UE u, skont il-każ, id-Deċiżjoni 2011/278/UE, li hija timplementa, jiksru l-Artikoli 10a(12) tad-Direttiva, sa fejn dawn jestendu l-koeffiċjent ta’ korrezzjoni transettorjali għal setturi li d-Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE (6) (illum id-Deċiżjoni 2014/746/UE (7)) kkunsidrat bħala li huma esposti għal riskju sinjifikattiv ta’ rilaxx tal-karbonju, bit-tnaqqis konsegwenti tal-allokazzjoni mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet?
 5)
 Id-Deċiżjoni [2013/448/UE] tikser l-Artikolu 10a(5) tad-Direttiva 2003/87/KE sa fejn il-Kummissjoni Ewropea, sabiex tiddetermina l-emissjonijiet ivverifikati fil-perijodu 2005-2007 imsemmi fil-punti (a) u (b) ta’ din id-dispożizzjoni:
 a)
 ma ħaditx inkunsiderazzjoni l-emissjonijiet li ma kinux inklużi fir-Registro independiente de Transacciones de la Comunidad (reġistru indipendenti tat-tranżazzjonijiet tal-Komunità), minkejja li, fil-perijodu inkwistjoni, ma kienx obbligatorju li jiġu rreġistrati tali emissjonijiet;
 b)
 estrapolat, sa fejn kien possibbli, iċ-ċifri rilevanti tal-emissjonijiet mill-emissjonijiet ivverifikati fis-snin preċedenti għall-2008, billi applikat il-koeffiċjent ta’ 1,74 % fid-direzzjoni opposta;
 c)
 eskludiet l-emissjonijiet kollha li jirriżultaw mill-installazzjonijiet magħluqa qabel it-30 ta’ Ġunju 2011?
 (1) Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2013/448/UE, tal-5 ta’ Settembru 2013, dwar miżuri ta’ implimentazzjoni nazzjonali għall-allokazzjoni tranżizzjonali mingħajr ħlas ta’ kwoti tal-emissjonijiet ta’ gassijiet serra skont l-Artikolu 11(3) tad-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 240, p. 27).
 (2) ĠU 2000, C 364, p. 1.
 (3) Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tat-13 ta’ Ottubru 2003, li tistabbilixxi skema għall-iskambju ta’ kwoti ta’ emissjonijiet ta’ gassijiet serra ġewwa l-Komunità u li temenda d-Direttiva 96/61/KE (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 15, Vol. 7 p. 631).
 (4) Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2011/278/UE, tas-27 ta’ April 2011, li tiddetermina regoli tranżitorji madwar l-Unjoni kollha għal allokazzjoni armonizzata mingħajr ħlas tal-kwoti tal-emissjonijiet skont l-Artikolu 10a tad-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill (ĠU L 130, p. 1).
 (5) Deċiżjoni tal-Kunsill 1999/468/KE, tat-28 ta’ Ġunju 1999, li tipprovdi l-proċeduri għall-eżerċizzju tas-setgħat tal-implimentazzjoni konferiti fuq il-Kummissjoni (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 1, Vol. 3, p. 124).
 (6) Deċiżjoni tal-Kummissjoni 2010/2/UE, tal-24 ta’ Diċembru 2009, li tiddetermina, skont id-Direttiva 2003/87/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, lista ta’ setturi u subsetturi meqjusa li huma esposti għal riskju sinifikanti ta’ rilaxx tal-karbonju (ĠU L 1, p. 10).
 (7) ĠU L 308, p. 114.


text:
 11.10.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 255/1
 A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1506 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018. október 10.)
 az olaszországi tojás- és baromfihús-ágazatot érintő rendkívüli piactámogatási intézkedésekről
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékpiacok közös szervezésének létrehozásáról és a 922/72/EGK, a 234/79/EGK, az 1037/2001/EK és az 1234/2007/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1308/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 220. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
 mivel:
 (1)
 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között Olaszországban 43 esetben erősítették meg és jelentették a H5 és H7 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza megjelenését. Az érintett fajok a kacsa, a pulyka, a gyöngytyúk, valamint a Gallus domesticus naposcsibék, csirkék, jércék és tojótyúkok.
 (2)
 Olaszország gyorsan és megfelelően reagált, meghozva a 2005/94/EK tanácsi irányelv (2) értelmében megkövetelt minden szükséges állat-egészségügyi intézkedést.
 (3)
 Olaszország ellenőrzési, megfigyelési és megelőzési intézkedéseket foganatosított, valamint védő-, és megfigyelési körzeteket („szabályozás alá eső körzetek”) hozott létre az (EU) 2016/697 (3), (EU) 2017/155 (4), (EU) 2017/247 (5) (EU) 2017/263 (6), (EU) 2017/417 (7), (EU) 2017/554 (8), (EU) 2017/696 (9), (EU) 2017/780 (10), (EU) 2017/977 (11), (EU) 2017/1397 (12), (EU) 2017/1415 (13), (EU) 2017/1484 (14), (EU) 2017/1519 (15) (EU) és a 7/1593 (16) bizottsági végrehajtási határozatoknak megfelelően.
 (4)
 Olaszország arról értesítette a Bizottságot, hogy a szükséges és a járvány terjedésének megakadályozása és felszámolása érdekében meghozott közegészségügyi és állategészségügyi intézkedések kihatással voltak a gazdasági szereplők széles körére, akik a 652/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (17) értelmében igénybe vehető uniós pénzügyi támogatással nem ellentételezhető bevételkieséseket szenvedtek el.
 (5)
 2018. március 9-én a Bizottsághoz hivatalos kérelem érkezett Olaszországtól a 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között megerősített kitörésekkel kapcsolatos, az 1308/2013/EU rendelet 220. cikkének (3) bekezdése szerinti egyes rendkívüli intézkedések társfinanszírozása iránt. 2018. június 1-jén, 2018. június 14-én, 2018. június 22-én és 2018. július 11-én az olasz hatóságok pontosították és dokumentálták kérelmüket.
 (6)
 A (3) preambulumbekezdésében említett állategészségügyi intézkedések eredményeként a H5 és H7 altípusba tartozó magas patogenitású madárinfluenza kitörését követően létrehozott, szabályozás alá eső körzetekben lévő baromfitartó gazdaságokban valamennyi baromfiféle vonatkozásában meghosszabbították a pihentetési időszakokat, megtiltották a madarak elhelyezését, szállításukat pedig korlátozták. Ez a következő fajokat érintette: kacsa, pulyka, gyöngytyúk és Gallus domesticus naposcsibék, csirkék, jércék és tojótyúkok. Ez termeléskieséshez vezetett az érintett gazdaságokban a keltetőtojás, az étkezési tojás és a baromfihús tekintetében. Ezért helyénvaló ellentételezni a megsemmisített, feldolgozott vagy visszaminősített tojások, valamint a nem termelt állatok, a hosszabb tartás, illetve a levágás okozta veszteségeket.
 (7)
 Az 1308/2013/EU rendelet 220. cikkének (5) bekezdésével összhangban az Unió az Olaszország által a rendkívüli piactámogatási intézkedések miatt viselt kiadások 50 %-ával egyenértékű társfinanszírozást nyújt. Az Olaszország által benyújtott, a 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között megerősített kitörésekkel kapcsolatos kérelem vizsgálatát követően a Bizottságnak meg kell állapítania az egyes rendkívüli piactámogatási intézkedések keretében támogatásra jogosult maximális mennyiségeket.
 (8)
 A túlkompenzáció elkerülése érdekében technikai és gazdasági tanulmányokra, illetve könyvelési dokumentumokra támaszkodva, minden egyes állattípus és termék tekintetében kategóriák szerint kell megállapítani a társfinanszírozás megfelelő mértékű átalányösszegét.
 (9)
 A kettős finanszírozás elkerülése érdekében figyelmet kell fordítani arra, hogy a veszteségeket nem kompenzálták-e állami támogatásból vagy biztosítás révén, és hogy az e rendelet szerinti uniós társfinanszírozás csak olyan termékek és állatok kapcsán legyen igénybe vehető, amelyekre vonatkozóan a 652/2014/EU rendelet értelmében nem vettek igénybe uniós pénzügyi hozzájárulást.
 (10)
 Az e rendeletben előírt rendkívüli piactámogatási intézkedések körét és időtartamát az érintett piac támogatásához feltétlenül szükséges mértékre kell korlátozni. Konkrétabban a kivételes támogatási intézkedések kizárólag a szabályozás alá eső körzetekben található gazdaságokban zajló baromfitenyésztésre és tojástermelésre korlátozódhatnak, és csak a magas patogenitású madárinfluenza 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között megerősített 43 előfordulása és a szabályozás alá eső körzetek szempontjából releváns uniós és olasz jogszabályokban előírt állategészségügyi intézkedések időtartamára terjedhetnek ki.
 (11)
 A rugalmasság biztosítása érdekében abban az esetben, ha az ellentételezésre jogosult állatok vagy tojások száma eltér az e rendeletben meghatározott, becsléseken alapuló maximális számoktól, a kompenzáció bizonyos korlátok között módosítható, amennyiben az Unió által társfinanszírozott kiadások maximális összegét tiszteletben tartják.
 (12)
 A szóban forgó rendkívüli piactámogatási intézkedésekkel kapcsolatos hatékony pénzgazdálkodás biztosítása érdekében csak azon kifizetések tekintetében nyújtható uniós társfinanszírozás, amelyeket Olaszország legkésőbb 2019. szeptember 30-ig teljesít a kedvezményezetteknek. A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (18) 5. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazható.
 (13)
 A kifizetések jogszerűségének és pontosságának biztosítása érdekében Olaszországnak előzetes ellenőrzéseket kell végeznie.
 (14)
 Az uniós pénzügyi ellenőrzés céljára Olaszországnak továbbítania kell a Bizottságnak a kifizetések elszámolását.
 (15)
 Az e rendeletben meghatározott intézkedések Olaszország általi haladéktalan végrehajthatósága érdekében indokolt előírni, hogy e rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lépjen hatályba.
 (16)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a mezőgazdasági piacok közös szervezésével foglalkozó bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az Olaszország által 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között észlelt és jelentett, a H5 és H7 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza 43 előfordulása által erősen sújtott keltetőtojás-, étkezésitojás- és baromfihús-piac számára biztosított támogatások kapcsán Olaszországnál felmerült kiadásokhoz az Unió 50 %-os társfinanszírozást nyújt.
 2. cikk
 Az Olaszország által viselt kiadások csak az alábbiak szerint jogosultak uniós társfinanszírozásra:
 a)
 a mellékletben felsorolt és az 1. cikkben meghatározott időtartamhoz kapcsolódóan az uniós és olasz jogszabályokban előírt állategészségügyi intézkedések alkalmazásának időtartamára; valamint
 b)
 a mellékletben felsorolt uniós és olasz jogszabályokban említett körzetekben („szabályozás alá eső körzetek”) található, az állategészségügyi intézkedések hatálya alá tartozó baromfitartó gazdaságok esetében; valamint
 c)
 ha Olaszország legkésőbb 2019. szeptember 30-ig teljesíti a kifizetéseket a kedvezményezetteknek. A 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése nem alkalmazandó; valamint
 d)
 amennyiben az a) pontban említett időszakra vonatkozóan az állat vagy a termék tekintetében nem került sor semmiféle, állami támogatás vagy biztosítás révén nyújtott ellentételezésre, illetve a 652/2014/EU rendelet értelmében biztosított uniós pénzügyi hozzájárulás igénybevételére.
 3. cikk
 (1) Az uniós társfinanszírozás maximális mértéke 11,1 millió EUR, amely a következőképpen oszlik meg:
 a)
 a szabályozás alá eső körzetben található baromfi tekintetében elszenvedett termeléskiesés esetén a következő átalányok alkalmazandók:
 i.
 0,11 EUR a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó megsemmisített keltetőtojásonként, legfeljebb 2 320 318 tojásig,
 ii.
 0,07895 EUR a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó, tojástermékekké alakított keltetőtojásonként, legfeljebb 2 935 380 tojásig,
 iii.
 0,057 EUR a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó, hobbiállat-eledellé visszaminősített keltetőtojásonként, legfeljebb 190 000 tojásig,
 iv.
 0,019 EUR a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó, ketreces tartásból származó, tojástermékekké alakított tojásonként, legfeljebb 5 788 593 tojásig,
 v.
 0,02375 EUR a 0407 11 00 KN-kód alá tartozó, ketreces tartásból származó, tojástermékekké alakított tojásonként, legfeljebb 37 903 308 tojásig,
 vi.
 0,085 EUR/hét a 0105 99 30 KN-kód alá tartozó nőivarú hízópulykánként, legfeljebb 1 342 757 állatig,
 vii.
 0,129 EUR/hét a 0105 99 30 KN-kód alá tartozó hímivarú hízópulykánként, legfeljebb 2 397 112 állatig,
 viii.
 0,045 EUR/hét a 0105 99 50 KN-kód alá tartozó gyöngytyúkonként, legfeljebb 194 548 állatig,
 ix.
 0,045 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó brojlerenként, legfeljebb 27 626 088 állatig,
 x.
 0,12385 EUR/hét a 0105 99 10 KN-kód alá tartozó hízókacsánként, legfeljebb 41 302 állatig,
 xi.
 0,085 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó ketreces tojótyúkonként, legfeljebb 176 000 állatig,
 xii.
 0,1065 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó padlós tartásos tojótyúkonként, legfeljebb 932 625 állatig,
 xiii.
 0,04 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó padlós tartásos jércénként, legfeljebb 414 900 állatig;
 b)
 a szabályozás alá eső körzetekben fennálló áthelyezési tilalom miatti hosszabb tartáshoz kapcsolódó veszteségekre állatonként a következő átalányok alkalmazandók:
 i.
 0, 115 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó jércénként, legfeljebb 400 553 állatig;
 ii.
 0,0995 EUR/hét a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó csirkénként, legfeljebb 754 942 állatig;
 iii.
 0,0995 EUR/hét a 0105 99 50 KN-kód alá tartozó gyöngytyúkonként, legfeljebb 1 277 állatig,
 iv.
 0,46 EUR/hét a 0105 99 30 KN-kód alá tartozó pulykánként, legfeljebb 12 662 állatig;
 v.
 8,46 EUR a 0105 99 30 KN-kód alá tartozó túlméretezett pulykánként, legfeljebb 12 662 állatig;
 vi.
 0,2618 EUR/hét a 0105 99 10 KN-kód alá tartozó hízókacsánként, legfeljebb 7 700 állatig;
 c)
 a szabályozás alá eső körzetekben található baromfi levágása esetén állatonként a következő átalányok alkalmazandók:
 i.
 0,5183 EUR a 0105 12 00 KN-kód alá tartozó nőivarú pulykánként, legfeljebb 144 580 állatig;
 ii.
 1,03 EUR a 0105 12 00 KN-kód alá tartozó hímivarú pulykánként, legfeljebb 186 080 állatig;
 iii.
 0,18375 EUR a 0105 11 19 KN-kód alá tartozó csirkénként, legfeljebb 37 000 állatig;
 iv.
 0,20875 EUR a 0105 11 19 KN-kód alá tartozó hagyományos csirkénként, legfeljebb 779 519 állatig;
 d)
 a szabályozás alá eső körzetekben található tenyésztők által elszenvedett termeléskiesés esetén állatonként a következő átalányok alkalmazandók:
 i.
 0,1815 EUR a 0105 94 00 KN-kód alá tartozó brojlerenként, legfeljebb 853 692 állatig,
 ii.
 1,2225 EUR a 0105 99 30 KN-kód alá tartozó pulykánként, legfeljebb 48 050 állatig.
 (2) Amennyiben az ellentételezésre jogosult állatok és tojások száma meghaladja az (1) bekezdésben meghatározott tételenkénti maximális számot, az uniós társfinanszírozásra jogosult kiadásokat tételenként ki lehet igazítani, és meg lehet haladni a tételenkénti maximális szám alkalmazásából eredő összegeket, feltéve, hogy a kiigazítások teljes összege az Unió általi társfinanszírozás tekintetében az (1) bekezdésében megállapított maximális mérték 10 %-a alatt marad.
 4. cikk
 Olaszország elvégzi az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (19) 58. és 59. cikke szerinti adminisztratív és fizikai ellenőrzéseket.
 Olaszországnak ellenőriznie kell különösen a következőket:
 a)
 a támogatást kérelmező kedvezményezett jogosultsága;
 b)
 minden támogatásra jogosult kérelmező esetében: a tényleges termeléskiesés jogosultsága, mennyisége és értéke;
 c)
 annak ténye, hogy a támogatásra jogosult szereplők egyike sem részesült egyéb forrásból finanszírozásban az e rendelet 2. cikkében említett veszteségek ellentételezéseként.
 Az adminisztratív ellenőrzésen átesett, támogatható kérelmezők részére a támogatás folyósítható a további ellenőrzések – nevezetesen a helyszíni ellenőrzésre kiválasztott gazdálkodók ellenőrzésének – elvégzésének lezárulta előtt.
 Amennyiben az utóbbiak nem igazolják a termelő támogathatóságát, a támogatást vissza kell fizettetni és szankciókat kell alkalmazni.
 5. cikk
 Olaszország eljuttatja a Bizottsághoz a kifizetések pénzügyi elszámolását.
 6. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2018. október 10-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 347., 2013.12.20., 671. o.
 (2) A Tanács 2005/94/EK irányelve (2005. december 20.) a madárinfluenza elleni védekezésre irányuló közösségi intézkedésekről és a 92/40/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 10., 2006.1.14., 16. o.).
 (3) A Bizottság (EU) 2016/697 végrehajtási határozata (2016. május 4.) az Olaszországban előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 120., 2016.5.5., 35. o.).
 (4) A Bizottság (EU) 2017/155 végrehajtási határozata (2017. január 26.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 23., 2017.1.28., 25. o.).
 (5) A Bizottság (EU) 2017/247 végrehajtási határozata (2017. február 9.) egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 36., 2017.2.11., 62. o.).
 (6) A Bizottság (EU) 2017/263 végrehajtási határozata (2017. február 14.) a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről (HL L 39., 2017.2.16., 6. o.).
 (7) A Bizottság (EU) 2017/417 végrehajtási határozata (2017. március 7.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 63., 2017.3.9., 177. o.).
 (8) A Bizottság (EU) 2017/554 végrehajtási határozata (2017. március 23.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 79., 2017.3.24., 15. o.).
 (9) a Bizottság (EU) 2017/696 végrehajtási határozata (2017. április 11.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 101., 2017.4.12., 80. o.),
 (10) A Bizottság (EU) 2017/780 végrehajtási határozata (2017. május 3.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 116., 2017.5.5., 30. o.).
 (11) A Bizottság (EU) 2017/977 végrehajtási határozata (2017. június 8.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 155. o.).
 (12) A Bizottság (EU) 2017/1397 végrehajtási határozata (2017. július 27.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 197., 2017.7.28., 13. o.).
 (13) A Bizottság (EU) 2017/1415 végrehajtási határozata (2017. augusztus 3.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 203., 2017.8.4., 9. o.).
 (14) A Bizottság (EU) 2017/1484 végrehajtási határozata (2017. augusztus 17.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 214., 2017.8.18., 28. o.).
 (15) A Bizottság (EU) 2017/1519 végrehajtási határozata (2017. szeptember 1.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 228., 2017.9.2., 1. o.).
 (16) A Bizottság (EU) 2017/1593 végrehajtási határozata (2017. szeptember 20.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 243., 2017.9.21., 14. o.).
 (17) Az Európai Parlament és a Tanács 652/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az élelmiszerlánccal, az állategészségüggyel és állatjóléttel, valamint a növényegészségüggyel és a növényi szaporítóanyagokkal kapcsolatos kiadások kezelésére vonatkozó rendelkezések megállapításáról, a 98/56/EK, a 2000/29/EK és a 2008/90/EK tanácsi irányelv, a 178/2002/EK, a 882/2004/EK és a 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet, a 2009/128/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv és az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 66/399/EGK, a 76/894/EGK és a 2009/470/EK tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 189., 2014.6.27., 1. o.).
 (18) A Bizottság 907/2014/EU felhatalmazáson alapuló rendelete (2014. március 11.) az 1306/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kifizető ügynökségek és más szervek, a pénzgazdálkodás, a számlaelszámolás, a biztosítékok és az euro használata tekintetében történő kiegészítéséről (HL L 255., 2014.8.28., 18. o.).
 (19) Az Európai Parlament és a Tanács 1306/2013/EU rendelete (2013. december 17.) a közös agrárpolitika finanszírozásáról, irányításáról és monitoringjáról és a 352/78/EGK, a 165/94/EK, a 2799/98/EK, a 814/2000/EK, az 1290/2005/EK és a 485/2008/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 549. o.).
 MELLÉKLET
 A 2. cikkben említett szabályozás alá eső körzetek és időszakok
 A 2005/94/EK irányelv szerinti, az alábbi jogszabályokban meghatározott olaszországi területek és időszakok:
 —
 A Bizottság (EU) 2016/697 végrehajtási határozata (2016. május 4.) a Dániában előforduló, a H7N7 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenzával kapcsolatos egyes védintézkedésekről (HL L 120., 2016.5.5., 35. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/155 végrehajtási határozata (2017. január 26.) az egyes tagállamokban a H5N8 altípusba tartozó, magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2016/2122 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 23., 2017.1.28., 25. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/247 végrehajtási határozata (2017. február 9.) egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről (HL L 36., 2017.2.11., 62. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/263 végrehajtási határozata (2017. február 14.) a magas patogenitású madárinfluenza-vírusok baromfira történő átvitelét illetően a vadon élő madarak jelentette kockázatokkal kapcsolatos kockázatcsökkentési és megerősített biológiai biztonsági intézkedésekről, továbbá korai észlelő rendszerekről (HL L 39., 2017.2.16., 6. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/417 végrehajtási határozata (2017. március 7.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 63., 2017.3.9., 177. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/554 végrehajtási határozata (2017. március 23.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 79., 2017.3.24., 15. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/696 végrehajtási határozata (2017. április 11.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 101., 2017.4.13., 80. o.),
 —
 A Bizottság (EU) 2017/780 végrehajtási határozata (2017. május 3.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 116., 2017.5.5., 30. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/977 végrehajtási határozata (2017. június 8.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat módosításáról (HL L 146., 2017.6.9., 155. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/1397 végrehajtási határozata (2017. július 27.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 197., 2017.7.28., 13. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/1415 végrehajtási határozata (2017. augusztus 3.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 203., 2017.8.4., 9. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/1484 végrehajtási határozata (2017. augusztus 17.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 214., 2017.8.18., 28. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/1519 végrehajtási határozata (2017. szeptember 1.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 228., 2017.9.2., 1. o.).
 —
 A Bizottság (EU) 2017/1593 végrehajtási határozata (2017. szeptember 20.) az egyes tagállamokban a magas patogenitású madárinfluenza kitörésével kapcsolatos védintézkedésekről szóló (EU) 2017/247 végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 243., 2017.9.21., 14. o.).
 —
 a magas patogenitású madárinfluenza 2016. április 30. és 2017. szeptember 28. között megerősített előfordulásait követő fertőzések bejelentéséről szóló egészségügyi minisztériumi rendeletek.


text:
 24.11.2012
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 366/20
 Tiesas 2012. gada 27. jūnija rīkojums — Fuchshuber Agrarhandel GmbH/Eiropas Komisija
 (Lieta C-491/11 P) (1)
 (Apelācija - Kopējā lauksaimniecības politika - Kukurūzas iegāde no Ungārijas intervences aģentūras - Nepietiekami krājumi - Komisijas pienākumu veikt kontroli iespējama neizpilde - Ārpuslīgumiskā atbildība)
 2012/C 366/34
 Tiesvedības valoda — vācu
 Lietas dalībnieki
 Apelācijas sūdzības iesniedzēja: Fuchshuber Agrarhandel GmbH (pārstāvis — G. Lehner, Rechtsanwalt)
 Otra lietas dalībniece: Eiropas Komisija (pārstāvji — G. von Rintelen un D. Triantafyllou)
 Priekšmets
 Apelācijas sūdzība par Vispārējās tiesas (otrā palāta) 2011. gada 21. jūlija rīkojumu lietā T-451/10 Fuchshuber Agrarhandel/Komisija, ar kuru Vispārējā tiesa kā acīmredzami juridiski nepamatotu ir noraidījusi prasību atlīdzināt zaudējumus, lai panāktu atlīdzību par iespējami nodarīto kaitējumu tāpēc, ka Komisija neesot pārbaudījusi īstenošanas nosacījumus saistībā ar pastāvīgiem konkursiem par Ungārijas intervences aģentūras pārziņā esošās labības, šajā gadījumā — kukurūzas — tālākpārdošanu Kopienu tirgū
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 apelācijas sūdzību noraidīt;
 2)
 Fuchshuber Agrarhandel GmbH atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 13, 14.01.2012.


text:
 18.4.2017
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 121/27
 Rozsudok Všeobecného súdu z 1. marca 2017 – Silvan/Komisia
 (Vec T-698/15) (1)
 ((„Odvolanie - Verejná služba - Úradníci - Povyšovanie v roku 2013 - Rozhodnutie o nepovýšení odvolateľa - Porovnanie zásluh - Zohľadnenie hodnotiacich správ - Neexistencia nesprávneho právneho posúdenia“))
 (2017/C 121/38)
 Jazyk konania: francúzština
 Účastníci konania
 Odvolateľ: Juha Tapio Silvan (Brusel, Belgicko) (v zastúpení: N. de Montigny a J.-N. Louis, advocats)
 Ďalší účastník konania: Európska komisia (v zastúpení: G. Berscheid a C. Berardis-Kayser, splnomocnení zástupcovia)
 Predmet veci
 Odvolanie podané proti rozsudku Súdu pre verejnú službu Európskej únie (druhá komora) z 22. septembra 2015, Silvan/Komisia (F-83/14, EU:F:2015:106), ktorým sa navrhuje zrušenie tohto rozsudku
 Výrok rozsudku
 1.
 Odvolanie sa zamieta.
 2.
 Juha Tapio Silvan znáša svoje vlastné trovy konania a je povinný nahradiť trovy konania, ktoré vznikli Európskej komisii v tomto konaní.
 (1) Ú. v. EÚ C 59, 15.2.2016.


jurisdiction: US

text:
 VI
 111th CONGRESS
 1st Session
 S. 576
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 March 12, 2009
 Mrs. Shaheen (for
 herself and Mr. Gregg) introduced the
 following bill; which was read twice and referred to the
 Committee on
 Finance
 A BILL
 To provide for the liquidation or reliquidation of
 certain entries of newspaper printing presses and components
 thereof.
 1.Large newspaper printing
 presses and components thereofNotwithstanding any other provision of law,
 the U.S. Customs and Border Protection shall, not later than 90 days after the
 date of the enactment of this Act—
 (1)liquidate or reliquidate entries from Tokyo
 Kikai Seisakusho, Ltd. of large newspaper printing presses and components
 thereof, whether assembled or unassembled, entered during the period September
 1, 1997, through August 31, 1998, at the antidumping duty rate of 59.67
 percent, in accordance with the final results of the changed circumstances
 review conducted by the International Trade Administration of the Department of
 Commerce for such entries (Case No. A–588–837; 71 Fed. Reg. 11590; March 8,
 2006); and
 (2)refund any amounts due pursuant to the
 liquidation or reliquidation, plus any applicable interest.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21996D1114(03)
 Decision of the EEA Joint Committee No 43/96 of 28 June 1996 amending Annex XVIII (Health and safety at work, labour law, and equal treatment for men and women) to the EEA Agreement
 Official Journal L 291 , 14/11/1996 P. 0033 - 0033
 DECISION OF THE EEA JOINT COMMITTEE No 43/96 of 28 June 1996 amending Annex XVIII (Health and safety at work, labour law, and equal treatment for men and women) to the EEA Agreement THE EEA JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on the European Economic Area, as adjusted by the Protocol Adjusting the Agreement on the European Economic Area, hereinafter referred to as 'the Agreement`, and in particular Article 98 thereof,Whereas Annex XVIII to the Agreement was amended by Decision of the EEA Joint Committee No 29/96 of 26 April 1996 (1);Whereas Council Directive 94/33/EC of 22 June 1994 on the protection of young people at work (2) is to be incorporated into the Agreement,HAS DECIDED AS FOLLOWS:Article 1 The following point shall be inserted after point 28 (Council Directive 93/104/EC) in Annex XVIII to the Agreement:'29. 394 L 0033: Council Directive 94/33/EC of 22 June 1994 on the protection of young people at work (OJ No L 216, 20. 8. 1994, p. 12).`Article 2 The texts of Directive 94/33/EC in the Icelandic and Norwegian languages, which are annexed to the respective language versions of this Decision, are authentic.Article 3 This Decision shall enter into force on 1 December 1996, provided that all the notifications pursuant to Article 103 (1) of the Agreement have been made to the EEA Joint Committee.Article 4 This Decision shall be published in the EEA Section of, and in the EEA Supplement to, the Official Journal of the European Communities.Done at Brussels, 28 June 1996.For the EEA Joint CommitteeThe PresidentP. BENAVIDES(1) OJ No L 186, 25. 7. 1996, p. 82.(2) OJ No L 216, 20. 8. 1994, p. 12.


type: wikipedia

text:
1172 (MCLXXII) je bilo prestopno leto, ki se je po julijanskem koledarju začelo na soboto.
 Dogodki
 Evropa
 Henrik II. Angleški
 17. april - Angleški kralj Henrik II. z invazijsko floto zapusti Irsko, kjer ostane večina valižanskih normanskih vitezov iz prve ekspedicije.
 Nedolgo zatem, ko je Henrik II. zapustil Irsko, kambronormanski vitezi po propadlih mirovnih pogajanjih umorijo irskega kralja žepne kraljevine Bréifne Tigernána Ua Ruairca
 Angleški princ Rihard, sin Henrika II. in Eleanore Akvitanske, nazivu akvitanskega vojvode doda še naziv grofa Poitiers, kar je predvsem zasluga matere.
 Propadejo dogovori za poroko med angleškim princem Ivanom in savojsko princeso Alicijo, hčerko grofa Humberta III. Savojskega. Razlog je v uporu kronskega princa Henrika Mladega kralja, ki se boji kosanja Anžuvinskega imperija in s tem očetove dediščine.
 Papež Aleksander III. naloži kralju Henriku II. pokoro za umor canterburyjskega nadškofa Tomaža Becketa leta ← 1170.
 Koncil v Cashelu: podreditev irskega keltskega krščanstva avtoriteti papeža.
 Gerald Neustrašni in Abu Jakub Jusuf
 Rekonkvista: portugalski kralj Afonz I. in njegov samosvoj vojskovodja Gerald Neustrašni zavzameta mavrsko Bejo, a se potem hudo spreta glede nadaljnje usode mesta. ↓
 → Geraldu Neustrašnemu je dovolj vsega in se ponudi v službo glavnemu sovražniku almohadskemu kalifu Abu Jakubu Jusufu. ↓
 → Kalif ga sprejme, toda ker je nezaupljiv, Geralda pošlje s tisto vojsko, ki mu je še ostala, kot guvernerja nekam v južni Maroko. Geraldu sledijo tudi ovaduhi njegovega suverena, Afonza I., ki je upal, da bi se z Geraldom pobotal in da bi skupaj odprla dve fronti proti Almohadom. 1173 ↔
 Ostalo po Evropi
 4. marec - Umrlega ogrskega kralja Štefana III. nasledi njegov brat Béla III.. Oblast prevzame s pomočjo bizantinskega strica (ujca), cesarja Manuela I.
 28. maj - Beneškega doža Vitala Michela do smrti linča množica, ki ga krivi za katastrofalen neuspeh beneške kazenske ekspedicije proti Bizancu. Nasledi ga Sebastiano Ziani, 39. beneški dož po seznamu. Da bi Benečani obrzdali samosvoje dože ustanovijo zakonodajno skupščino Veliki konzilij (ita. Maggior Consiglio).
 20. junij - Umrlega grof Ponthieuja Vilijema III. nasledi sin Gvido II.
 14. oktober - Umrlega deželnega grofa Turingije Ludvika II. nasledi sin Ludvik III.
 Saksonski zgodovinar Helmod iz Bosaua dokonča delo "Zgodovina Slovanov" (lat. Chronica Slavorum). Delo opisuje pokristjanjevanje polabskih slovanov od 9. stol. naprej do nedavnih vendskih križarskih vojn.
 Češki kralj Vladislav II. abdicira v korist sina Friderika, ki prevzame samo naziv vojvode. 1173 ↔
 Skupno romanje saksonskega vojvode Henrika Leva in mecklenburškega kneza Pribislava v Jeruzalem.
 Azija
 Bližnji vzhod
 V tem letu mora egiptovski vladar Saladin preusperiti pozornost na jug Egipta, zaradi vdora Nubijcev.
 Jeruzalemska kraljevina je na udaru Asasinov, potem ko so Templarji pomorili nekaj njihovih odposlancev, ki so iskali možnost za sklenitev zavezništva.
 Osrednja Azija
 Ker horezmijski šah Il-Arslan ne plača letnega tributa, ga premagajo Kara-Kitani. Nedolgo zatem umre in kraljevina se v kaotičnih razmerah razdeli med njegove sinove.
 Rojstva
 12. julij - Macudono Moroie, zadnji japonski regent iz klana Fudživara († 1238)
 Neznan datum
 Balduin I. Konstantinopelski, cesar Latinskega cesarstva († okoli 1205)
 Bohemond IV., antioški knez († 1233)
 Isabel de Clare, angleška plemkinja, 4. grofica Pembroke († 1220)
 Izabela I. Jeruzalemska, jeruzalemska in ciprska kraljica († 1205)
 Konrad II., švabski vojvoda († 1196)
 Ludvik I., bloiški grof († 1205)
 Malik al-Zahir, emir Alepa, Saladinov sin († 1216)
 Šota Rustaveli, gruzijski pesnik († 1216)
 Smrti
 4. marec - Štefan III., madžarski kralj (* 1147)
 20. junij - Vilijem III., grof Ponthieuja (* 1095)
 28. maj - Vitale Michiel II., 38. beneški dož
 14. oktober - Ludvik II., deželni grof Turingije (* 1128)
 Neznan datum
 Il-Arslan, horezmijski šah
 Ačarja Hemačandra, indijski džainistični učenjak, matematik (* 1089)
 Dulčeja II., provansalska grofica
 Tigernán Ua Ruairc, irski kralj Bréifneja
 Glej tudi


text:
Unix (registrato ufficialmente come UNIX) è un sistema operativo portabile di tipo proprietario per computer inizialmente sviluppato da un gruppo di ricerca dei laboratori AT&T e Bell Laboratories, nel quale figurarono sulle prime anche Ken Thompson e Dennis Ritchie. Storicamente, è stato il sistema operativo maggiormente utilizzato su sistemi mainframe a partire dagli anni settanta.
 Storia
 Unix è stato progettato nei Bell Laboratories (AT&T Corp.). Il primo sistema operativo che può definirsi a tutti gli effetti come "Unix" fu sviluppato da Ken Thompson nel 1969 per poter eseguire un programma chiamato "Space Travel", che simulava i movimenti del Sole e dei pianeti, così come il movimento di una navicella spaziale che poteva atterrare in diversi luoghi.
 I Bell Laboratories (anni sessanta)
 Lo sviluppo di Unix si deve in parte a un progetto precedente, Multics, abbandonato ben presto dalla direzione dei Bell Laboratories perché ritenuto troppo complesso.
 Multics nacque con presupposti molto avanzati per l'epoca: in particolare, era un sistema operativo in grado di supportare l'esecuzione di applicazioni in timesharing. Si scelse di svilupparlo internamente, dato lo scarso supporto che l'allora produttore di computer dava a questo aspetto. Si chiamava BESYS il sistema operativo che veniva montato di default sulle macchine, e si trattava più che altro di una semplice estensione dell'hardware. BESYS richiedeva un massiccio intervento manuale da parte degli operatori: ogni sequenza di operazioni doveva essere caricata dall'uomo, con grande spreco di tempo.
 Fu con l'intento di automatizzare queste operazioni (timesharing) che nacque Multics (Multiplexed Information and Computing Service). Il progetto si rivelò però troppo complesso, specie per i ricercatori abituati ai sistemi operativi classici e perfettamente lineari. Fu ben presto abbandonato a favore di un altro sistema nettamente più semplice, ma anche molto più modesto: GECOS.
 Alcuni ricercatori non ritennero corretta la decisione presa e decisero nonostante tutto di continuare lo sviluppo del progetto. Furono in particolare Ken Thompson, Dennis Ritchie, Joe Ossanna e Douglas McIlroy a non arrendersi: fu grazie ai loro sforzi che, su un minicomputer PDP-7, nacque la prima versione, scritta totalmente in assembly, di Unics (Uniplexed Information and Computing Service), che in seguito per esplicita proposta di Brian Kernighan e con l'appoggio di Dennis Ritchie, cambiò definitivamente in Unix. Nome che stava a sottolineare la semplicità del progetto rispetto alla mal gestita complessità di Multics. In seguito al completamento del primo kernel, Thompson e altri ricercatori elaborarono una serie di principi di programmazione:
 si fa in modo che ogni programma faccia una sola cosa e bene;
 ci si aspetta che l'output di un programma diventi l'input di un altro;
 si sviluppa software con l'idea che esso verrà provato subito: non si esiti a condividere il programma;
 si usano degli strumenti appositi nella programmazione e non si cerca di "reinventare la ruota".
 Invenzione del linguaggio C
 L'invenzione del linguaggio di programmazione C costituisce una fase importante nella storia di Unix. Il C, sviluppato da Thompson e Ritchie nell'arco 1969-1973, ha permesso di portare il kernel su piattaforme diverse dall'originario PDP-7, costituendo di fatto il primo software della storia ad essere in grado di funzionare in ambienti totalmente diversi. Assieme al kernel, ossia il nucleo del sistema operativo, Unix è stato corredato di una serie di applicazioni standard per la gestione dei file e degli utenti, che continuano ad essere usati nei sistemi operativi moderni.
 Prime applicazioni in azienda (anni settanta)
 I Bell Laboratories erano di proprietà dell'AT&T (società che gestiva le comunicazioni telefoniche negli Stati Uniti), la quale deteneva i diritti di Unix. Proprio in quel periodo, all'inizio degli anni settanta, il sistema telefonico statunitense stava subendo una piccola rivoluzione interna: l'utilizzo di mini-computer per la gestione del traffico voce e dati. Questi erano dotati di software di tipo minimale, che permetteva operazioni di manutenzione piuttosto limitate. Ben presto, si scoprì come Unix, grazie alla sua concezione moderna e alla sua versatilità, permettesse ai mini-computer di fare operazioni molto più complesse. Per la prima volta, le operazioni di manutenzione potevano essere gestite a livello centrale, senza spedire i tecnici a investigare sul posto ad ogni singolo guasto.
 Sviluppo ad opera del mondo universitario (anni ottanta e novanta)
 AT&T non volle avere alcuna royalty sull'utilizzo e la modifica di Unix. Ciò non a fini di beneficenza, come si potrebbe erroneamente pensare, ma per un fatto "politico": in quanto monopolista, AT&T aveva una gamma di servizi da offrire al mercato limitati per legge e Unix non costituiva un affare direttamente collegato alle telecomunicazioni, anche se sotto certi aspetti lo era. Al centro di forti critiche per via della sua posizione dominante, AT&T permise che il codice sorgente di Unix venisse distribuito gratuitamente per fini di studio alle università di tutto il mondo.
 Ottenere una copia del sistema operativo era piuttosto semplice e davvero poco costoso: bastava pagare le spese di spedizione del supporto. In breve tempo, si formò una comunità mondiale a livello universitario incentrata sullo sviluppo di nuove componenti e applicazioni per Unix, seguendo le linee guida dell'open source moderno. Grazie a questo processo, nel corso degli anni settanta, videro la luce le prime sette versioni del sistema operativo.
 Unix costituì un forte aggregatore per la nascente scienza dell'informazione. Di fatto, si può addirittura affermare che fu il suo sviluppo congiunto a definire per la prima volta l'idea di informatica come scienza. Unix ha prodotto inoltre una serie di conseguenze altamente desiderabili in ambito scientifico:
 la creazione di un ambiente comune all'interno del quale i ricercatori potevano verificare e controllare gli esperimenti;
 i lavori prodotti si potevano riutilizzare e migliorare;
 avvenne il passaggio definitivo dal laboratorio isolato a un ambiente di lavoro comunitario, dove tutti potevano contribuire.
 Per risolvere i problemi di condivisione del codice, si introdusse per la prima volta la copia di file tra sistemi dislocati in parti diverse del mondo attraverso la linea telefonica. Il sistema venne chiamato UUCP (Unix to Unix Copy) e nonostante venisse ben presto surclassato dalla nascente ARPANET (in seguito Internet), costituì un esempio dell'ambiente vivace e produttivo che si era costruito attorno a Unix.
 La commercializzazione
 Con lo smembramento di AT&T nel 1984 nelle famose 7 baby-bells, società più piccole che operavano a livello locale, la condivisione gratuita di Unix ebbe fine. Solamente alcune Università, come quella di Berkeley in California, continuarono a sviluppare la loro versione derivata da Unix. AT&T aveva dimesso la propria posizione di operatore dominante ed era diventato un carrier per le chiamate tra i vari stati. La commercializzazione di Unix non conosceva più ostacoli e pertanto Unix System III (basato sulla settima versione) fu la prima release ad essere pubblicata dietro corrispettivo di un prezzo e senza codice sorgente. Seguì pochi anni dopo la versione UNIX System V, che includeva il supporto ad altre architetture e l'inserimento dell'editor vi originariamente sviluppato dalla derivazione californiana di Unix, BSD.
 Altre società cominciarono a offrire versioni commerciali di Unix. Alcune ottennero un'apposita licenza di utilizzo del codice da parte di AT&T, mentre altre si affidarono al ramo di sviluppo creato dall'Università di Berkeley. Fu appunto da questa derivazione che Bill Joy creò SunOS (ora Solaris e OpenSolaris) e fondò Sun Microsystems nel 1982. Anche Microsoft ebbe la propria versione di Unix, che chiamò XENIX, poi acquisita dalla SCO (Santa Cruz Operation). Si deve proprio alla SCO l'opera per renderla compatibile con i sistemi Intel 386.
 Nel 1988, nacque il primo vero standard di Unix, il SVR4 o System V Release 4, che racchiudeva tutte le innovazioni promosse dalle varie società che avevano commercializzato Unix finora come Sun, BSD, SCO e IBM.
 Nel 1993, AT&T decise di vendere tutti i diritti di Unix a Novell, con i quali creò UnixWare, un sistema che integrava la tecnologia alla base di NetWare. Poi UnixWare si trovò a dover competere con Microsoft Windows NT, ma essendo mancante di un supporto commerciale valido alla lunga perse la battaglia. Nel 1995, alcuni diritti sullo sviluppo e commercializzazione vennero distribuiti a SCO. Non si conosce di preciso quali diritti siano stati ceduti, e la questione è attualmente alla base dell'odierna causa che contrappone le due società.
 La causa di SCO contro Linux (anni duemila)
 Inizialmente, la SCO supportò Linux con una propria distribuzione e collaborò attivamente nell'intento di rendere più appetibile il suo Unix schiacciato dalla concorrenza Microsoft; accadde, però, che, mentre la SCO perdeva le vendite a causa di un inadeguato supporto commerciale, le piccole ditte di Linux crescevano incredibilmente.
 La crescita di Linux causò non pochi problemi a SCO, che venne schiacciata dalla forte crescita di Linux da un lato e dalla forza commerciale di Microsoft dall'altro. Decise allora di ricorrere per vie legali contro IBM e altre società che utilizzavano fortemente Linux al centro del proprio business. Le accuse riguardarono presunte violazioni di copyright nel kernel di Linux; ciò significava che alcune parti di Linux, secondo SCO, fossero state copiate dal kernel di Unix, di cui SCO affermava di detenere i diritti.
 All'inizio del 2007, SCO fornì i dettagli specifici della presunta violazione di copyright. Diversamente dalle precedenti affermazioni che vedevano SCO proprietaria di 1 milione di righe di codice, specificarono soltanto 326 linee di codice, la maggior parte del quale non era coperto da copyright.
 Ad agosto 2007, la corte nel caso Novell stabilì, per cominciare, che SCO non possedeva neanche i diritti di copyright su Unix.
 Curiosamente anche BSD soffrì di un attacco legale simile (relativamente alla neo-distribuzione BSD/386), ad opera della AT&T. La disputa si concluse nel 1994, largamente a favore di BSD, dove, tra 18000 file, soltanto 3 dovettero essere rimossi dal sistema e 70 modificati in termini di licenza.
 Unix e software libero
 Nel 1983, Richard Stallman lanciò un progetto per creare GNU, un clone di Unix che fosse software libero, ossia garantisse completa libertà di utilizzo e modifica da parte di utenti e sviluppatori, sottraendo così Unix ai produttori di software proprietario. Nel 1991, il lavoro fu completato con la creazione del kernel Linux da parte di Linus Torvalds. Il mondo Unix conobbe così una seconda giovinezza.
 Attualmente, i sistemi operativi della famiglia Unix o Unix-like più diffusi sono MacOS su computer Apple, per quanto riguarda l'ambito desktop, mentre GNU/Linux è sicuramente quello dominante in ambito server, anche se c'è una crescente diffusione anche sui netbook e i personal computer. Tra il 2007 e il 2008, diversi costruttori, tra cui Dell, ASUS, Lenovo e Hewlett-Packard, hanno proposto al grande pubblico computer con GNU/Linux preinstallato, aprendo a tale sistema operativo le porte dell'informatica personale. Dal 2009, si stanno diffondendo computer palmari e telefoni cellulari che utilizzano Android, un sistema operativo basato sul kernel Linux e modificato da Google per essere estremamente leggero.
 Descrizione
 Il sistema operativo Unix può essere riassunto in base alle seguenti caratteristiche:
 Multiutente: più utenti possono interagire contemporaneamente (da terminali diversi) con il sistema, che evita interferenze tra le attività dei vari utenti. All'interno del sistema ogni utente è individuato univocamente da un nome logico (lo username). Inoltre, gli utenti sono suddivisi in gruppi, ciascuno individuabile univocamente mediante il suo nome (il groupname). In ogni sistema è definito l'utente root, che rappresenta l'amministratore di sistema, e che, in generale, non ha alcuna limitazione nell'accesso alle risorse del sistema stesso;
 Multiprogrammato (multitasking): il suo nucleo o kernel può supportare la contemporanea esecuzione di più processi gestiti a divisione di tempo (timesharing);
 Gestione della memoria virtuale: il sistema di gestione della memoria virtuale in Unix si basa su paginazione e segmentazione. Queste caratteristiche consentono ad ogni processo di indirizzare un'area di memoria di dimensioni eventualmente superiori a quelle della memoria centrale effettivamente disponibile;
 Portabile: grazie all'impiego del linguaggio C nella realizzazione del sistema, esso gode di un'elevata portabilità, ed è oggi disponibile su una vasta gamma di architetture hardware di processori;
 Aperto: soprattutto nelle versioni più recenti le caratteristiche di Unix si sono via via uniformate allo standard POSIX. Inoltre, Unix realizza alcuni dei più diffusi servizi e protocolli di comunicazione della rete Internet, rendendo possibile una facile integrazione di sistemi Unix all'interno di una rete;
 Ambiente di sviluppo per programmi scritti in "C": Unix mantiene tuttora uno stretto legame con il linguaggio di programmazione "C". Questa relazione si manifesta anche nella disponibilità all'interno delle utilità di sistema di un insieme piuttosto ricco di strumenti per lo sviluppo di applicazioni in "C" (tra i quali il compilatore cc).
 Specifiche e certificazioni
 La più importante famiglia di sistemi operativi derivati da Unix, ma non certificati come UNIX, è quella di BSD, di cui fanno parte FreeBSD, NetBSD, OpenBSD, DragonFly BSD e molti altri. Da ricordare che nella famiglia Unix è presente anche MINIX.
 C'è una grande differenza tra le diciture "Unix", "Unix-like" e "UNIX":
 con Unix vengono indicati generalmente tutti i sistemi operativi derivati dallo UNIX della AT&T;
 un sistema Unix-like o *nix si comporta in maniera simile ad un sistema UNIX, ma senza necessariamente conformarsi o essere certificato rispetto a una qualsiasi versione della Single UNIX Specification;
 UNIX è un marchio registrato e indica un sistema operativo certificato da The Open Group, consorzio di aziende tra le quali IBM, Hewlett-Packard e Oracle Corporation. Per essere certificato, il sistema operativo deve essere conforme alle specifiche determinate dalla stessa The Open Group.
 Galleria d'immagini
 Note
 Bibliografia
 Hahn Harley, Guida a Unix, Mc-Graw Hill, 1996. ISBN 88-386-0872-5.
 Voci correlate
 Android
 AIX (sistema operativo)
 AT&T
 Bell Laboratories
 Berkeley Software Distribution
 Dennis Ritchie
 Filosofia di Unix
 GNU
 HP-UX
 IRIX
 Ken Thompson
 Linux
 Microsoft XENIX
 Multics
 MacOS
 OpenSolaris
 SCO UNIX
 Shell Unix
 Solaris (sistema operativo)
 Unix-like
 Uzix
 X Window System
 Kernel panic
 Runlevel
 Permessi (Unix)
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 The Art of UNIX Programming Manuale in inglese in formato pdf liberamente scaricabile.
 Sistemi operativi Unix


type: other

text:
Apsauginė priemonė nuo plaukų retėjimo Nioxin Density Protect 45ml | Kosmetikosparduotuvė.lt
 Apsauginė priemonė nuo plaukų retėjimo Nioxin Density Protect 45ml
 Nioxin Density Protect 45ml tai apsauginė priemonė nuo plaukų retėjimo, skirta naudojimui namuose. Ši priemonė specialiai sukurta siekiant sumažinti plaukų lūžinėjimą, atkurti plaukų gyvybingumą bei juos sustiprinti. Nioxin Density Protect priemonė skirta dirbti kartu su „NIOXIN“ galvos odos atnaujinimo priemonėmis – šveitikliais, siekiant efektyvių ir ilgalaikių rezultatų. Šios priemonės sudėtis praturtinta ricinų aliejumi, kuris pasižymi daugybe naudingųjų savybių plaukams. Ricinolio rūgštis pagerina galvos odos kraujotaką ir skatina plaukų augimą. Antioksidantai esantys ricinos aliejuje sustiprina plaukus, padaro juos lygesnius ir mažiau garbanotus.
 Produkto kodas: 401560016750 Kategorijos: Nuo plaukų slinkimo, Plaukams, Plaukų priežiūra, Probleminiams plaukams
 Nioxin Density Protect 45ml tai apsauginė priemonė nuo plaukų retėjimo, skirta naudojimui namuose. Ši priemonė specialiai sukurta siekiant sumažinti plaukų lūžinėjimą, atkurti plaukų gyvybingumą bei juos sustiprinti. Nioxin Density Protect priemonė skirta dirbti kartu su „NIOXIN“ galvos odos atnaujinimo priemonėmis – šveitikliais, siekiant efektyvių ir ilgalaikių rezultatų. Šios priemonės sudėtis praturtinta ricinų aliejumi, kuris pasižymi daugybe naudingųjų savybių plaukams. Ricinolio rūgštis pagerina galvos odos kraujotaką ir skatina plaukų augimą. Antioksidantai esantys ricinos aliejuje sustiprina plaukus, padaro juos lygesnius ir mažiau garbanotus. Natūralus glicerinas gerai sugeria drėgmę ir padengia plaukus lengva švelnia plėvele, stiprina, minkština ir drėkina plaukus. Pipirmėčių aliejus veikia kaip natūralus antioksidantas, atkemša poras ir pašalina susikaupusius nešvarumus. Taip pat veikia kondicionuojamai, suteikia gaivumo jausmą, nuramina sudirgusią galvos odą ir pripildo plaukus drėgme. O rožinės radiolos ekstraktas tai natūralus antioksidantas, kuris efektyviai saugo ir išlaiko plaukų spalvą. Nioxin Density Protect efektyviai apsaugo nuo plaukų retėjimo, sugrąžina plaukams energiją, stiprina ir tankina plonus ir silpnus plaukus bei suteikia jiems žvilgesio. Priemonė yra skirta naudoti mėnesį po grožio salone atliktos galvos odos šveitimo procedūros ir padeda sumažinti plaukų lūžinėjimą vidutiniškai 54 procentais.
 Naudojimas. Kas vakarą švelniai ir vienodai tepkite švarią galvos odą. Naudokite mėnesį po grožio salone atliktos galvos odos šveitimo procedūros.


text:
26.4.2008
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 107/41
 Ricorso di Luigi Marcuccio proposto il 6 marzo 2008 avverso l'ordinanza del 14 dicembre 2007 del Tribunale della funzione pubblica nella causa F-21/07, Marcuccio/Commissione
 (Causa T-114/08 P)
 (2008/C 107/69)
 Lingua processuale: l'italiano
 Parti
 Riccorente: Luigi Marcuccio (Tricase, Italia) (rappresentante: G. Cipressa, avvocato)
 Altra parte nel procedimento: Commissione delle Comunità europee
 Conclusioni della ricorrente
 In ogni caso:
 —
 l'annullamento in toto e senza eccezione alcuna dell'ordinanza impugnata;
 —
 la dichiarazione che il ricorso in primo grado era stato introdotto dal ricorrente intra dies;
 —
 la dichiarazione che il ricorso in primo grado era perfettamente ricevibile;
 In via principale:
 —
 l'accoglimento in toto e senza eccezione alcuna del petitum contenuto nel ricorso in primo grado;
 —
 nonché la condanna della convenuta alla rifusione in suo favore di tutte le spese diritti ed onorari da lui sopportati ed inerenti sia il giudizio in primo grado che questo giudizio d'appello della causa de qua;
 Ovvero, in via subordinata:
 —
 il rinvio della causa de qua al Tribunale della funzione pubblica, in diversa composizione, perché statuisca di nuovo in merito alla medesima.
 Motivi e principali argomenti
 Il ricorrente esperisce i seguenti motivi di ricorso:
 1.
 Difetto assoluto di motivazione nel contesto della confusione tra la nozione di materializzazione di un evento generatore del danno menzionato nel secondo comma dell'art. 288 (ex 215) del Trattato CE e la nozione di danno;
 2.
 Violazione dell'art. 288 del Trattato CE, del primo comma dell'art. 46 dello Statuto della Corte di Giustizia, dell'art. 90 dello Statuto dei funzionari delle Comunità europee (d'ora in poi, «Statuto dei funzionari»), dei principi di certezza del diritto, di diritto alla tutela giurisdizionale ed a un processo giusto ed equo;
 3.
 Erronee, false ed irragionevoli interpretazioni ed applicazione della nozione di data di partenza ovvero dies a quo per la determinazione del termine ragionevole ai fini dell'esperimento di un'azione ex art. 288 del Trattato CE;
 4.
 Difetto assoluto di motivazione, anche per assoluta carenza di istruttoria, nonché violazione dell'art. 90 dello Statuto dei funzionari e dei relativi principi generali di diritto nel contesto dell'analisi della decorrenza della prescrizione di un'azione ex art. 288 del Trattato CE;
 5.
 Difetto assoluto di motivazione in merito alla presunta tardività dell'azione ex art. 288 del Trattato CE esperita dal ricorrente;
 6.
 Violazione degli artt. 235 e 288 del Trattato CE inerente la competenza del giudice comunitario nell'ambito di un ricorso per il risarcimento del danno ed immotivato arbitrario ed illogico di scostamento dalla relativa giurisprudenza;
 7.
 Violazione delle norme sul giusto processo, con particolare riferimento a quelle previste dalla Convenzione europea per la salvaguardia dei diritti dell'uomo e delle libertà fondamentali.


text:
Nr. C 31 / 10 [ NL ] Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen 31 . 1 . 97
 III
 (Bekendmakingen)
 HOF VAN JUSTITIE
 AANKONDIGING VAN ALGEMENE VERGELIJKENDE ONDERZOEKEN
 (97 / C 31 /06 )
 Het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen publiceert in het Publikatieblad van
 de Europese Gemeenschappen nr. C 31 A van 31 . 1 . 1997 de volgende algemene vergelijkende
 onderzoeken :
 Finse uitgave
 CJ/ LA/ 21 (Finstalige juristen-vertalers )
 Zweedse uitgave
 CJ/ LA/ 22 (Zweedstalige juristen-vertalers)
 Het betrokken nummer van het Publikatieblad is verkrijgbaar bij de afdeling Personeel van het
 Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen, L-2925 Luxemburg.
 De uiterste sollicitatiedatum is vastgesteld op 3 maart 1997.


text:
 Avis juridique important
 |
 11957A/PRO/PRI/13
 TRAITE INSTITUANT LA COMMUNAUTE EUROPEENNE DE L' ENERGIE ATOMIQUE ( C.E.E.A. - EURATOM ), PROTOCOLE SUR LES PRIVILEGES ET IMMUNITES DE LA COMMUNAUTE EUROPEENNE DE L' ENERGIE ATOMIQUE, CHAPITRE 5: FONCTIONNAIRES ET AGENTS DE LA COMMUNAUTE, ARTICLE 13
 ++++ARTICLE 13 POUR L'APPLICATION DES IMPOTS SUR LES REVENUS ET SUR LA FORTUNE, DES DROITS DE SUCCESSION, AINSI QUE DES CONVENTIONS TENDANT A EVITER LES DOUBLES IMPOSITIONS CONCLUES ENTRE LES PAYS MEMBRES DE LA COMMUNAUTE, LES FONCTIONNAIRES ET AGENTS DE LA COMMUNAUTE QUI, EN RAISON UNIQUEMENT DE L'EXERCICE DE LEURS FONCTIONS AU SERVICE DE LA COMMUNAUTE, ETABLISSENT LEUR RESIDENCE SUR LE TERRITOIRE D'UN PAYS MEMBRE AUTRE QUE LE PAYS DU DOMICILE FISCAL QU'ILS POSSEDENT AU MOMENT DE LEUR ENTREE AU SERVICE DE LA COMMUNAUTE, SONT CONSIDERES, TANT DANS LE PAYS DE LEUR RESIDENCE QUE DANS LE PAYS DU DOMICILE FISCAL, COMME AYANT CONSERVE LEUR DOMICILE DANS CE DERNIER PAYS, SI CELUI-CI EST MEMBRE DE LA COMMUNAUTE . CETTE DISPOSITION S'APPLIQUE EGALEMENT AU CONJOINT DANS LA MESURE OU CELUI-CI N'EXERCE PAS D'ACTIVITE PROFESSIONNELLE PROPRE, AINSI QU'AUX ENFANTS A CHARGE ET SOUS LA GARDE DES PERSONNES VISEES AU PRESENT ARTICLE . LES BIENS MEUBLES APPARTENANT AUX PERSONNES VISEES A L'ALINEA PRECEDENT ET SITUES SUR LE TERRITOIRE DE L'ETAT DE SEJOUR SONT EXONERES DE L'IMPOT DES SUCCESSIONS DANS CET ETAT ; POUR L'ETABLISSEMENT DE CET IMPOT, ILS SONT CONSIDERES COMME SE TROUVANT DANS L'ETAT DU DOMICILE FISCAL, SOUS RESERVE DES DROITS DES ETATS TIERS ET DE L'APPLICATION EVENTUELLE DES DISPOSITIONS DES CONVENTIONS INTERNATIONALES RELATIVES AUX DOUBLES IMPOSITIONS . LES DOMICILES ACQUIS EN RAISON UNIQUEMENT DE L'EXERCICE DES FONCTIONS AU SERVICE D'AUTRES ORGANISATIONS INTERNATIONALES NE SONT PAS PRIS EN CONSIDERATION DANS L'APPLICATION DES DISPOSITIONS DU PRESENT ARTICLE .


text:
 7.11.2009
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 267/80
 Rikors ippreżentat fis-17 ta’ Settembru 2009 — Longevity Health Products vs UASI — Gruppo Lepetit (RESVEROL)
 (Kawża T-363/09)
 2009/C 267/143
 Lingwa tar-rikors: L-Ingliż
 Partijiet
 Rikorrenti: Longevity Health Products, Inc. (Nassaw, il-Baħamas) (rappreżentant: J. Korab, avukat)
 Konvenut: L-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni)
 Parti oħra quddiem il-Bord tal-Appell: Gruppo Lepetit SpA (Lainate, l-Italja)
 Talbiet tar-rikorrenti
 —
 tilqa’ ir-rikors;
 —
 tannulla d-deċiżjoni tat-Tieni Bord tal-Appell tal-Uffiċċju għall-Armonizzazzjoni fis-Suq Intern (Trade marks u Disinni) tad-9 ta’ Lulju 2009 fil-Każ R-1204/2008-2 u tiċħad it-talba għal dikjarazzjoni ta’ invalidità tat-trade mark Komunitarja 5 244 512 imressqa mill-parti l-oħra fil-proċedimenti quddiem il-Bord tal-Appell; u
 —
 tikkundanna lill-UASI għall-ispejjeż.
 Motivi u argumenti prinċipali
 Applikant għat-trade mark Komunitarja: Longevity Health Products Inc (Nassaw, il-Baħamas)
 Trade mark Komunitarja kkonċernata: It-trade mark verbali “RESVEROL” għal prodotti u servizzi fil-klassijiet 3, 5 u 35
 Proprjetarju tat-trade mark jew tas-sinjal invokat insostenn tal-oppożizzjoni: Il-parti l-oħra fil-proċedimenti quddiem il-Bord tal-Appell
 Trade mark jew sinjal invokat insostenn tal-oppożizzjoni: Ir-reġistrazzjonijiet bħala trade mark nazzjonali tat-trade mark “LESTEROL” għal prodotti fil-klassi 5
 Deċiżjoni tad-Diviżjoni tal-Oppożizzjoni: Oppożizzjoni milqugħa
 Deċiżjoni tal-Bord tal-Appell: Appell miċħud
 Motivi invokati: Ksur tal-Artikolu 8(1)(b) tar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 207/2006 sa fejn il-Bord tal-Appell iddeċieda, b’mod żbaljat, li kienet teżisti probabbiltà ta’ konfużjoni bejn it-trade marks inkwistjoni.


text:
 20.12.2008
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 327/9
 Návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Corte d'appello di Roma (Taliansko) 12. septembra 2008 – Instituto nazionale della previdenza sociale (INPS)/Daniela Lotti a Clara Matteucci
 (Vec C-396/08)
 (2008/C 327/14)
 Jazyk konania: taliančina
 Vnútroštátny súd, ktorý podal návrh na začatie prejudiciálneho konania
 Corte d'appello di Roma
 Účastníci konania pred vnútroštátnym súdom
 Odvolateľ: Instituto nazionale della previdenza sociale (INPS)
 Odporkyne: Daniela Lotti a Clara Matteucci
 Prejudiciálne otázky
 1.
 Je právna úprava Talianskej republiky (článok 7 ods. 1 zákona č. 638/83), ktorá vedie k tomu, že do započítateľného obdobia prispievania na získanie nároku na starobný dôchodok nemožno zobrať do úvahy obdobia, počas ktorých poistenec, zamestnaný na kratší týždenný pracovný čas vertikálnej povahy, nepracoval, zlučiteľná so smernicou 97/81/ES (1) a najmä s doložkou 4 týkajúcou sa zásady nediskriminácie?
 2.
 Je vyššie uvedená vnútroštátna právna úprava zlučiteľná s vyššie uvedenou smernicou a najmä: s doložkou 1 – ktorá stanovuje, že vnútroštátna právna úprava má umožniť rozvoj práce na kratší pracovný čas – s doložkou 4, a s doložkou 5 – ktorá ukladá členským štátom odstrániť prekážky právnej povahy, ktoré môžu obmedzovať príležitosti na prácu na kratší pracovný čas – keďže je nespochybniteľné, že nemožnosť, aby sa na účely dôchodkového poistenia započítavali týždne, počas ktorých poistenec nepracoval, predstavuje významnú prekážku pri rozhodovaní sa o práci na kratší týždenný pracovný čas vertikálnej povahy?
 3.
 Môže sa doložka 4 týkajúca sa zásady nediskriminácie vzťahovať aj na rôzne typy pracovných zmlúv na kratší týždenný pracovný čas, keďže na základe vnútroštátnej právnej úpravy sa v prípade práce na kratší týždenný pracovný čas horizontálnej povahy pri rovnakom počte odpracovaných hodín v kalendárnom roku, počas ktorých poistenec poberal mzdu, započítavajú všetky týždne kalendárneho roka, na rozdiel od práce na kratší týždenný pracovný čas vertikálnej povahy?
 (1) Smernica Rady 97/81/ES z 15. decembra 1997 týkajúca sa rámcovej dohody o práci na kratší pracovný čas, ktorú uzavreli UNICE, CEEP a ETUC (Ú. v. ES L 14, s. 9; Mim. vyd. 05/003, s. 267).


text:
Le béguinage de Hoogstraten fut fondé en 1380, à Hoogstraten, situé aujourd'hui en Belgique, dans la province d'Anvers. Après avoir été au plus bas pendant les guerres de religion, le nombre de béguines atteint son apogée au , où l’on compte une soixantaine de maisonnettes et deux centaines de béguines.
 Le déclin s'est ensuite amorcé, la dernière béguine étant morte en 1972. Les maisons du béguinage ont été sauvées in extremis par une association et un musée y siège désormais. Le béguinage de Hoogstraten fait partie des treize béguinages flamands classés en 1998 au Patrimoine mondial.
 Historique
 Fondé assez tardivement, en 1380, ce béguinage comprend deux plaines, celle au sud étant le résultat d’une extension effectuée en 1636, lorsque les effectifs du béguinage, après avoir été au plus bas pendant les guerres de religion, augmentent rapidement par l’arrivée de béguines de Hollande.
 L’apogée se situe au début du , où l’on compte une soixantaine de maisonnettes et deux centaines de béguines. Le déclin s’instaure ensuite, accéléré par l’arrivée des Français à la fin du , et parachevé par la disparition de la dernière béguine en 1972.
 Patrimoine
 Les maisons sont épargnées de la pioche des démolisseurs, au dernier stade du délabrement, et sont in extremis sauvées par une association.
 Vers le nord du béguinage, une de ces maisons, un convent, et deux maisons attenantes, forment aujourd'hui un musée, qui expose notamment des œuvres d’Alfred Ost. L’église, édifiée de 1679 à 1687, sur le modèle de l’église du béguinage de Lierre, est de style baroque, mais d’une facture plutôt sobre, hormis le portail d’entrée. Les vastes baies dans l’élévation du vaisseau central expliquent la luminosité de l’intérieur.
 Sur le côté sud du béguinage s’alignent des maisons du , tandis que sa face orientale, constituée d’un simple mur et non d’une rangée de maisons, traduit la limite atteinte par l’extension du béguinage au .
 Notes et références
 Articles connexes
 Béguinage
 Béguinages flamands
 Béguine
 Fondation en 1380
 Hoogstraten
 Hoogstraten