text:
 13.11.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 328/3
 PROTOKOLS,
 ar kuru nosaka zvejas iespējas un finansiālo ieguldījumu, kas paredzēts partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē starp Eiropas Kopienu un Gvinejas-Bisavas Republiku
 1. pants
 Piemērošanas laikposms un zvejas iespējas
 1. Saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 5. pantu Eiropas Savienības kuģiem 3 gadu laikposmam iedalītās zvejas iespējas ir šādas:
 —
 vēžveidīgajiem un bentiskajām sugām:
 a)
 garneļu saldētājtraleri: 3 700 BRT gadā;
 b)
 zivju un galvkāju saldētājtraleri: 3 500 BRT gadā;
 —
 tālu migrējošajām sugām (sugām, kas minētas Apvienoto Nāciju Organizācijas 1982. gada Jūras tiesību konvencijas 1. pielikumā):
 a)
 tunzivju saldētājseineri un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām: 28 kuģi;
 b)
 tunzivju zvejai ar makšķerēm: 12 kuģi.
 2. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi 7. un 9. panta noteikumiem.
 2. pants
 Finansiālais ieguldījums un maksāšanas kārtība
 1. Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 7. pantā minētais finansiālais ieguldījums par šā protokola 1. pantā minēto laikposmu ir EUR 9 200 000 gadā.
 2. Finansiālo ieguldījumu veido:
 a)
 ikgadēja summa EUR 6 200 000 apmērā, ko piešķir par piekļuvi zvejas resursiem Gvinejas-Bisavas ekskluzīvajā ekonomiskajā zonā (EEZ); un
 b)
 īpaša summa EUR 3 000 000 gadā, kas paredzēta Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozares politikas atbalstam.
 3. Šā panta 1. punktu piemēro atbilstīgi šā protokola 7., 9., 14., 15. un 17. pantam.
 4. Šā panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā noteikto finansiālo ieguldījumu par pirmo gadu veic 30 dienās no protokola stāšanās spēkā un par turpmākajiem gadiem – līdz protokola spēkā stāšanās gadadienai.
 5. Gvinejas-Bisavas iestādēm ir tiesības brīvi lemt par 2. punkta a) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu.
 6. Šajā pantā paredzētos maksājumus ieskaita Valsts kases kontā, kurš atvērts Gvinejas-Bisavas Centrālajā bankā, un konta rekvizītus Valsts zivsaimniecības sekretariāts paziņo reizi gadā.
 3. pants
 Atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas veicināšana Gvinejas-Bisavas ūdeņos
 1. Ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc šā protokola stāšanās spēkā Puses Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 10. pantā paredzētajā Apvienotajā komitejā vienojas par nozares daudzgadu programmu un sīki izstrādātiem tās īstenošanas noteikumiem, jo īpaši par:
 a)
 gada un daudzgadu pamatnostādnēm par 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma izmantošanu;
 b)
 gada un daudzgadu mērķiem, kas jāsasniedz, lai laika gaitā panāktu atbildīgu un ilgtspējīgu zveju, ņemot vērā prioritātes, ko Gvineja-Bisava izvirzījusi valsts zivsaimniecības politikā vai citās politikas jomās, kas ir saistītas ar atbildīgas un ilgtspējīgas zvejas ieviešanu vai ietekmē to;
 c)
 ikgadējo rezultātu novērtēšanas kritērijiem un procedūrām.
 2. Visi ierosinātie grozījumi nozares daudzgadu programmā Pusēm jāapstiprina Apvienotajā komitejā.
 3. Apvienotās komitejas ir atbildīga par nozares daudzgadu programmas īstenošanu. Ja vajadzīgs, abas Puses turpina šo pārraudzību arī pēc šā protokola darbības termiņa beigām, līdz 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētā finansiālā ieguldījuma īpašā summa ir pilnībā izmantota.
 4. pants
 Zinātniskā sadarbība atbildīgas zvejas veicināšanai
 1. Puses apņemas veicināt atbildīgu zveju Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, pamatojoties uz principu par nediskriminējošu attieksmi pret dažādajām flotēm, kas minētajos ūdeņos veic zvejas darbības, un uz zvejas resursu un jūras ekosistēmu ilgtspējīgu pārvaldību.
 2. Šā protokola darbības laikā Eiropas Savienība un Gvineja-Bisava sadarbojas, lai pārraudzītu zvejas resursu un zvejniecības stāvokli Gvinejas-Bisavas EEZ.
 3. Abas Puses apņemas veicināt Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) un Austrumu Vidusatlantijas Zvejniecības komitejas (CECAF) ieteikumu ievērošanu, kā arī sadarbību apakšreģiona mērogāattiecībā uz zvejniecības ilgtspējīgu pārvaldību, īpaši Apakšreģionālajā zvejniecības komisijā (CSRP).
 4. Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai vajadzības gadījumā un pēc savstarpējas vienošanās pieņemtu jaunus pasākumus zvejas resursu ilgtspējīgas pārvaldības nodrošināšanā.
 5. pants
 Apvienotā zinātniskā komiteja
 1. Apvienoto zinātnisko komiteju veido zinātnieki, ko norīko abas Puses vienādā skaitā. Ja abas Puses vienojas, dalības loku Apvienotajā zinātniskajā komitejā var paplašināt, iekļaujot tajā novērotājus – īpaši reģionālo zvejas pārvaldības struktūru, piemēram, CECAF pārstāvjus.
 2. Apvienotā zinātniskā komiteja pulcējas sanāksmē vismaz reizi gadā saskaņā ar Partnerattiecību nolīguma zivsaimniecības nozarē 4. panta 1. punktu. Parasti sanāksmes notiek pārmaiņus Gvinejā-Bisavā un Eiropas Savienībā. Pēc vienas Puses lūguma var tikt sasauktas arī citas sanāksmes. Sanāksmes pārmaiņus vada abas Puses.
 3. Apvienotās zinātniskās komitejas uzdevumi jo īpaši ir šādi:
 a)
 uzkrāt datus par to valsts un ārvalstu flotu zvejas piepūli un nozveju, kuras darbojas Gvinejas-Bisavas EEZ un zvejo tās sugas, uz kurām attiecas šis protokols;
 b)
 ierosināt, pārraudzīt un analizēt krājumu novērtēšanas nolūkā veiktos ikgadējos apsekojumus, veicinot krājumu novērtēšanas procesu un ļaujot noteikt zvejas iespējas un izraudzīties tādas izmantošanas iespējas, kas nodrošina zvejas resursu un to ekosistēmu saglabāšanu;
 c)
 pamatojoties uz to, sagatavot ikgadēju zinātnisku pārskatu par zvejniecībām, uz kurām attiecas Nolīgums;
 d)
 pēc savas iniciatīvas vai pēc Apvienotās komitejas vai vienas Puses pieprasījuma sniegt zinātnisku atzinumu par pārvaldības pasākumiem, kādi tiek uzskatīti par vajadzīgiem to krājumu un tās zvejniecības ilgtspējīgai izmantošanai, uz ko attiecas šis protokols.
 6. pants
 Gvinejas-Bisavas noteikta zvejniecības slēgšana
 1. Ja Gvineja-Bisava, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas atzinumu, pieņem lēmumu par zvejniecības slēgšanu kā pasākumu resursu saglabāšanai, Apvienotā komiteja pulcējas sanāksmē, lai izvērtētu minētā lēmuma pamatotību, novērtētu šīs slēgšanas ietekmi uz ES kuģu darbību saistībā ar Nolīgumu un lemtu par iespējamiem korektīviem pasākumiem.
 2. Gadījumos, kas paredzēti 1. punktā, Apvienotā komiteja vienojas par tā finansiālā ieguldījuma proporcionālu samazinājumu, kurš Eiropas Savienībai jāmaksā saskaņā ar Nolīgumu, un – ja vajadzīgs – par kompensāciju kuģu īpašniekiem.
 3. Jebkāds lēmums par zvejas apgabala slēgturēšanu, ko Gvineja-Bisava pieņem pēc zinātniska atzinuma saņemšanas, tiks nediskriminējoši piemērots visiem kuģiem, uz ko attiecas minētā zvejniecība, tostarp Gvinejas-Bisavas kuģus un kuģus, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu.
 7. pants
 Zvejas iespēju pārskatīšana pēc savstarpējas vienošanās
 Protokola 1. pantā minētās zvejas iespējas pēc Apvienotajā komitejā panāktas savstarpējas vienošanās var tikt pārskatītas, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu. Tādā gadījumā 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto finansiālo ieguldījumu koriģē samērīgi un proporcionāli laikam, izdarot vajadzīgos grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
 8. pants
 Izpētes zveja
 1. Izpētes zvejas reisu mērķis ir noskaidrot jaunu zvejniecību tehnisko iespējamību un ekonomisko rentabilitāti.
 2. Eiropas Komisija paziņo Gvinejas-Bisavas iestādēm par izpētes zvejas licenču pieteikumiem, pamatojoties uz tehnisku dokumentāciju, norādot:
 —
 kuģa tehniskos parametrus,
 —
 kuģa virsnieku pieredzi attiecīgā zvejniecībā,
 —
 priekšlikumu reisa tehniskajiem parametriem (ilgums, zvejas rīki, izpētes reģioni, utt.).
 3. Izpētes zvejas reisu ilgums nepārsniedz sešus mēnešus. Tām piemēro maksu, ko nosaka Gvineja-Bisava.
 4. Visu reisa laiku uz kuģa ir karoga valsts zinātniskais novērotājs un Gvinejas-Bisavas izraudzīts novērotājs.
 5. Nozveju, kas atļauta saskaņā ar izpētes zveju, nosaka Gvineja-Bisava. Nozveja, kas gūta saskaņā ar izpētes zveju un tās reisa laikā, pieder kuģa īpašniekam. Zivis, kuru lielums neatbilst noteikumiem un kuru zveju neatļauj spēkā esošie Gvinejas-Bisavas tiesību akti, nedrīkst paturēt uz kuģa vai pārdot.
 6. Sīki izklāstītus reisa rezultātus analizēšanai nosūta Apvienotajai komitejai un Apvienotajai zinātniskajai komitejai.
 9. pants
 Jaunas zvejas iespējas
 Ja ES zvejas kuģi vēlas iesaistīties zvejas darbībās, kas nav paredzētas 1. pantā, Puses apspriežas ar Apvienoto zinātnisko komiteju. Puses vienojas par nosacījumiem, ko piemēro šīm jaunajām zvejas iespējām, un – ja vajadzīgs – izdara grozījumus šajā protokolā un tā pielikumā.
 10. pants
 Eiropas Savienības uzņēmēju ekonomiskā integrēšanās Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozarē
 1. Abas Puses apņemas veicināt Eiropas Savienības uzņēmēju ekonomisko integrēšanos Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozarē kopumā, it īpaši ES kuģu fraktēšanu vai kopuzņēmumu izveidi.
 2. Abas Puses sadarbojas, lai informētu ES privātuzņēmējus par tirdznieciskajām un rūpnieciskajām iespējām, jo īpaši tiešo ieguldījumu jomā Gvinejas-Bisavas zivsaimniecības nozarē kopumā.
 3. Tādam pašam mērķim Gvineja-Bisava var piešķirt atvieglojumus uzņēmējiem, kas veic šādus ieguldījumus.
 4. Puses nolemj līdz 2012. gada beigām izveidot darba grupu, kurā tiks aicināti ekonomikas dalībnieki, lai identificētu kavēkļus uzņēmēju tiešajiem ieguldījumiem zivsaimniecības nozarē un pasākumus minēto kavēkļu novēršanai. Darba grupa centīsies ierosināt iespējamus finansēšanas veidus identificēto darbību īstenošanai.
 11. pants
 Elektroniska datu apmaiņa
 1. Gvineja-Bisava un ES apņemas pēc iespējas drīzāk uzstādīt datorizētas sistēmas, kuras vajadzīgas, lai elektroniski apmainītos ar visu informāciju un dokumentiem saistībā ar Nolīguma īstenošanu.
 2. Dokumentu elektroniskā formātā uzskata par līdzvērtīgu dokumentam papīra formā.
 3. Gvineja-Bisava un ES cik drīz vien iespējams informē viena otru par jebkādiem datorizētās sistēmas darbības traucējumiem. Ar nolīguma īstenošanu saistīto informāciju un dokumentus šādā gadījumā automātiski aizstāj ar dokumentiem papīra formā atbilstīgi pielikumā paredzētajiem noteikumiem.
 12. pants
 Datu konfidencialitāte
 Gvineja-Bisava apņemas visus saistībā ar Nolīgumu iegūtos datus attiecībā uz ES kuģiem un to zvejas darbībām vienmēr stingri aizsargāt saskaņā ar konfidencialitātes un datu aizsardzības principiem.
 13. pants
 Piemērojamie valsts tiesību akti
 1. Eiropas Savienības kuģu darbības Gvinejas-Bisavas ūdeņos reglamentē Gvinejā-Bisavā piemērojamie tiesību akti, ja vien Partnerattiecību nolīgumā zivsaimniecības nozarē, šajā protokolā vai tā pielikumā un papildinājumos nav noteikts citādi.
 2. Gvinejas-Bisavas iestādes informē Eiropas Komisiju par jebkādām izmaiņām vai jauniem tiesību aktiem saistībā ar zivsaimniecības nozari.
 14. pants
 Finansiālā ieguldījuma maksājumu apturēšana un pārskatīšana
 1. Finansiālo ieguldījumu, kas minēts 2. panta 2. punkta a) un b) apakšpunktā, pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā var pārskatīt vai apturēt, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi:
 a)
 sakarā ar ārkārtas apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Gvinejas-Bisavas EEZ;
 b)
 krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus;
 c)
 Eiropas Savienība konstatē, ka Gvinejā-Bisavā ir pārkāpti cilvēktiesību svarīgākie elementi un pamatelementi un demokrātijas principi, kas izklāstīti Kotonū nolīguma 9. pantā.
 2. Eiropas Savienība patur tiesības pilnībā vai daļēji apturēt šā protokola 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus, ja:
 a)
 pēc Apvienotās komitejas veiktā novērtējuma tiek konstatēts, ka gūtie rezultāti neatbilst programmā paredzētajiem; un/vai
 b)
 šis finansiālais ieguldījums nav īstenots.
 3. Finansiālā ieguldījuma maksājumus pēc Pušu apspriešanās un vienošanāsatsāk, tiklīdz ir atjaunots sākotnējais stāvoklis, kāds bija pirms 1. punktā minēto apstākļu rašanās, un/vai ja 2. punktā minētās finansiālās izpildes rezultāti to pamato. Tomēr 2. panta 2. punkta b) apakšpunktā minētās finansiālā ieguldījuma īpašās summas maksājumus vairs nedrīkst izdarīt, kad pagājuši seši mēneši pēc šā protokola termiņa beigām.
 4. ES kuģiem piešķirtās zvejas atļaujas var tikt apturētas, kamēr ir apturēta finansiālā ieguldījuma maksāšana saskaņā ar 2. panta 2. punkta b) apakšpunktu. Zvejas darbību atsākšanas gadījumā šo zvejas atļauju derīguma termiņu pagarina par laikposmu, kas atbilst zvejas darbību apturēšanas ilgumam.
 15. pants
 Protokola īstenošanas apturēšana
 1. Šā protokola īstenošanu var apturēt pēc vienas Puses iniciatīvas un pēc apspriešanās Apvienotajā komitejā, ja ir izpildīti viens vai vairāki šādi nosacījumi:
 a)
 sakarā ar ārkārtas apstākļiem, kuri nav dabas parādības, nav iespējams veikt zvejas darbības Gvinejas-Bisavas EEZ;
 b)
 krasi mainās politiskās pamatnostādnes, kas noteica šā protokola noslēgšanu, un viena no Pusēm pieprasa šo noteikumu pārskatīšanu, lai izdarītu tajos grozījumus;
 c)
 viena no abām Pusēm pārkāpj kādu no cilvēktiesību svarīgākajiem elementiem un pamatelementiem un demokrātijas principiem, kas paredzēti Kotonū nolīguma 9. pantā;
 d)
 Eiropas Savienība neveic 2. panta 2. punkta a) apakšpunktā paredzēto finansiālā ieguldījuma maksājumu tādu iemeslu dēļ, kas nav paredzēti 14. pantā;
 e)
 starp abām Pusēm ir radušās domstarpības, kuras nav atrisinātas Apvienotajā komitejā;
 f)
 viena no Pusēm neievēro šajā protokolā izklāstītos noteikumus.
 2. Ja šā protokola piemērošanu aptur tādu iemeslu dēļ, kas nav paredzēti 1. punkta c) apakšpunktā, attiecīgā Puse ar rakstisku paziņojumu par šādu nodomu iesniedz vismaz trīs mēnešus pirms dienas, kurā šāda apturēšana stātos spēkā. Šā protokola apturēšanu 1. punkta c) apakšpunktā minēto iemeslu dēļ piemēro nekavējoties pēc apturēšanas lēmuma pieņemšanas.
 3. Apturēšanas gadījumā Puses turpina apspriesties, lai domstarpības atrisinātu, panākot izlīgumu. Ja tas izdodas, šā protokola piemērošanu atsāk un finansiālo ieguldījumu samērīgi un proporcionāli laikam samazina atbilstīgi laikposmam, kurā šā protokola piemērošana bija apturēta.
 16. pants
 Ilgums
 Šo protokolu un tā pielikumu piemēro trīs gadus no dienas, kad tos sāk provizoriski piemērot saskaņā ar 18. pantu, ja vien saskaņā ar 17. pantu nav sniegts paziņojums par darbības izbeigšanu.
 17. pants
 Izbeigšana
 1. Šā protokola piemērošanas izbeigšanā ieinteresētā Puse vismaz sešus mēnešus pirms dienas, kad šai izbeigšanai jāstājas spēkā, rakstiski paziņo otrai Pusei par tās nodomu izbeigt protokola piemērošanu.
 2. Pēc iepriekšējā punktā minētā paziņojuma nosūtīšanas Puses sāk apspriešanos.
 18. pants
 Provizoriska piemērošana
 Šo protokolu provizoriski piemēro no tā parakstīšanas dienas.
 19. pants
 Stāšanās spēkā
 Šis protokols un tā pielikums stājas spēkā dienā, kad Puses paziņo viena otrai par vajadzīgo procedūru pabeigšanu.
 Eiropas Savienības vārdā –
 Gvinejas-Bisavas Republikas vārdā –
 PIELIKUMS
 NOSACĪJUMI, KAS REGLAMENTĒ EIROPAS SAVIENĪBAS KUĢU ZVEJAS DARBĪBAS GVINEJAS-BISAVAS ZVEJAS ZONĀ
 I NODAĻA
 Vispārīgi noteikumi
 1. Kompetentās iestādes norīkošana
 Ja vien nav norādīts citādi, visas atsauces uz Eiropas Savienību (ES) vai Gvineju-Bisavu kā kompetento iestādi šajā pielikumā ir:
 i)
 attiecībā uz ES – atsauces uz Eiropas Komisiju, kas vajadzības gadījumā rīkojas ar ES delegācijas starpniecību;
 ii)
 attiecībā uz Gvineju-Bisavu – valdības zivsaimniecības departaments.
 2. Valsts EEZ
 Pirms šā protokola stāšanās spēkā Gvineja-Bisava paziņo ES savas EEZ ģeogrāfiskās koordinātas, kā arī bāzes līnijas.
 3. Vietējā aģenta iecelšana
 Izņemot tunzivju zvejas kuģus, visus ES kuģus, kas plāno saņemt zvejas atļauju saskaņā ar šo protokolu, pārstāv aģents, kas ir Gvinejas-Bisavas rezidents.
 4. Bankas konti
 Pirms šā protokola stāšanās spēkā Gvineja-Bisava paziņo ES tā bankas konta(-u) rekvizītus, uz kuru(-iem) saskaņā ar Nolīgumu jāpārskaita naudas summas, ko maksā ES kuģi. Maksu par bankas pārskaitījumiem sedz kuģu īpašnieki.
 II NODAĻA
 Zvejas atļaujas
 1. Zvejas atļaujas saņemšanas nosacījums un kuģi, kas tiesīgi zvejot
 Nolīguma 6. pantā paredzētās zvejas atļaujas izdod ar nosacījumu, ka kuģis ir iekļauts ES zvejas kuģu reģistrā un ir izpildītas visas iepriekšējās kuģa īpašnieka, kapteiņa vai paša kuģa saistības, kuras radušās, saskaņā ar Nolīgumu veicot zvejas darbības Gvinejā-Bisavā.
 2. Zvejas atļaujas pieteikums
 2.1.
 Par katru kuģi, kas vēlas zvejot saskaņā ar nolīgumu, vismaz 20 dienas pirms pieprasītās atļaujas derīguma termiņa sākuma ES iesniedz Gvinejai-Bisavai zvejas atļaujas pieteikumu, izmantojot veidlapu, kas pievienota šim pielikumam.
 2.2.
 Katram pirmajam zvejas atļaujas pieteikumam saskaņā ar spēkā esošo protokolu vai pēc attiecīgā kuģa tehnisko parametru izmaiņām pievieno:
 i)
 pierādījumu par to, ka ir nokārtota vienotās likmes maksa par pieprasītās zvejas atļaujas derīguma termiņu;
 ii)
 attiecīgā gadījumā – informāciju par kuģa vietējā aģenta vārdu, uzvārdu un adresi;
 iii)
 traleriem – pierādījumu par to, ka ir nokārtots vienotās likmes finansējuma avansa maksājums saistībā ar novērotāja uzturēšanu;
 iv)
 traleriem – karoga valsts izdotu apliecinājumu par kuģa tilpību;
 v)
 traleriem – Gvinejas-Bisavas izdotu atbilstības apliecinājumu pēc kuģa tehniskās inspekcijas;
 vi)
 visus citus dokumentus, kas konkrēti paredzēti nolīgumā.
 2.3.
 Ja atjauno tāda kuģa zvejas atļauju saskaņā ar spēkā esošo protokolu, kura tehniskie parametri nav mainījušies, atjaunošanas pieteikumam pievieno tikai pierādījumu par to, ka ir samaksāta vienotās likmes maksa un, ja vajadzīgs, vienotās likmes finansējuma maksājums saistībā ar novērotāja uzturēšanu.
 3. Vienotas likmes maksas avansa maksājums
 3.1.
 Vienotas likmes maksu nosaka, pamatojoties uz gada likmi, kura noteikta šim pielikumam pievienotajās tehnisko datu lapās. Tajā iekļauti visi valsts un vietējie nodokļi, izņemot ostas nodokļus un maksu par pakalpojumu sniegšanu.
 3.2.
 Ja zvejas atļaujas derīguma termiņš ir īsāks par gadu, vienotas likmes maksas summu pielāgo pieprasītā derīguma termiņa ilgumam. Ja vajadzīgs, to palielina par summu, kas atbilst trijiem vai sešiem mēnešiem saskaņā ar apjomiem, kas noteikti attiecīgajās tehnisko datu lapās.
 4. Provizorisks to kuģu saraksts, kam atļauts zvejot
 4.1.
 Tiklīdz ir saņemti zvejas atļaujas pieteikumi, Gvineja-Bisava nekavējoties izveido provizorisku sarakstu ar pieteikumu iesniegušajiem kuģiem katrai kuģu kategorijai. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai un ES.
 4.2.
 ES nosūta provizorisko sarakstu kuģa īpašniekam vai tā aģentam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gvineja-Bisava var iesniegt provizorisko sarakstu tieši kuģa īpašniekam vai tā aģentam un nosūtīt kopiju ES.
 5. Zvejas atļaujas izdošana
 5.1.
 Gvineja-Bisava izdod ES zvejas atļauju 20 dienās pēc pilnas pieteikuma dokumentācijas saņemšanas.
 5.2.
 Ja zvejas atļauju atjauno šā protokola piemērošanas termiņa laikā, jaunajā zvejas atļaujā iekļauj skaidru atsauci uz sākotnējo zvejas atļauju.
 5.3.
 ES nosūta zvejas atļauju kuģa īpašniekam vai tā aģentam. ES pārstāvniecības slēgšanas gadījumā Gvineja-Bisava var izdot zvejas atļauju tieši kuģa īpašniekam vai tā aģentam un nosūtīt kopiju ES.
 6. To kuģu saraksts, kas atļauts zvejot
 Tiklīdz ir izdota zvejas atļauja, Gvineja-Bisava nekavējoties izveido galīgo sarakstu ar katras kategorijas kuģiem, kam ir atļauts zvejot Gvinejas-Bisavas zonā. Šo sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas pārraudzību atbildīgajai valsts struktūrai un ES, un šis saraksts aizstāj iepriekš minēto provizorisko sarakstu.
 7. Zvejas atļaujas derīguma termiņš
 7.1.
 Zvejas atļaujas tiek sagatavotas trijiem mēnešiem, sešiem mēnešiem vai vienam gadam.
 7.2.
 Lai noteiktu derīguma termiņa sākumu, piemēro gada laikosmu:
 i)
 pirmajā šā protokola piemērošanas gadā tas ir laikposms no protokola spēkā stāšanās dienas līdz tā paša gada 31. decembrim;
 ii)
 pēc tam – katrs pilns kalendāra gads;
 iii)
 pēdējā šā protokola piemērošanas gadā – laikposms no 1. janvāra līdz šā protokola termiņa beigām.
 7.3.
 Triju mēnešu vai sešu mēnešu derīguma termiņš sākas katra mēneša pirmajā datumā. Zvejas atļaujas derīguma termiņš tomēr nedrīkst būt ilgāks par tās izdošanas gada 31. decembri.
 8. Zvejas atļaujas glabāšana uz kuģa
 8.1.
 Zvejas atļaujai vienmēr jāatrodas uz kuģa.
 8.2.
 Tomēr tunzivju zvejas kuģiem un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām ir atļauts zvejot, tiklīdz tie ir iekļauti iepriekš minētajā provizoriskajā sarakstā. Uz šiem kuģiem līdz zvejas atļaujas izdošanai pastāvīgi jāglabā provizoriskais saraksts.
 9. Zvejas atļaujas nodošana
 9.1.
 Zvejas atļauju izdod konkrētam kuģim, un tā nav nododama citam kuģim.
 9.2.
 Tomēr nepārvaramas varas apstākļu gadījumā un pēc ES lūguma zvejas atļauju aizstāj ar jaunu atļauju, kura izdota citam kuģim, kas ir līdzīgs aizstājamajam kuģim.
 9.3.
 Kuģa īpašnieks vai tā pārstāvis atdod aizstājamo zvejas atļauju Gvinejai-Bisavai, savukārt Gvineja-Bisava pēc iespējas drīzāk sagatavo aizstājējatļauju. Tiklīdz ir atdota aizstājamā atļauja, tūlīt izdod aizstājējatļauju kuģa īpašniekam vai tā aģentam. Aizstājējatļauja stājas spēkā aizstājamās atļaujas atdošanas dienā.
 9.4.
 Traleriem –ja aizstājējam kuģim reģistrētā bruto tilpība (BRT) ir lielāka par aizstājamā kuģa BRT, papildmaksu aprēķina proporcionāli bruto tilpības starpībai un atbilstošajam laikam. Šo papildmaksu kuģa īpašnieks pārskaita zvejas atļaujas nodošanas brīdī.
 9.5.
 Gvineja-Bisava nekavējoties atjaunina zvejottiesīgo kuģu sarakstu. Jauno sarakstu nekavējoties nosūta par zvejas uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai un ES.
 10. Apgādes kuģi
 10.1.
 Pēc ES pieprasījuma Gvineja-Bisava atļauj ES kuģiem, kuri ir saņēmuši zvejas atļauju, izmantot apgādes kuģu atbalstu. Apgādes kuģi kuģo ar ES dalībvalsts karogu vai pieder ES kuģniecības sabiedrībai, tie nedrīkst būt aprīkoti zvejai.
 10.2.
 Gvineja-Bisava sagatavo atļauto apgādes kuģu sarakstu un nekavējoties nosūta to par zvejas uzraudzību atbildīgajai valsts struktūrai un ES.
 10.3.
 Apgādes kuģiem jābūt šādas darbības veikšanai vajadzīgajai atļaujai, kas izdota saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
 11. Tehniskā inspekcija (traleri)
 11.1.
 Reizi gadā vai pēc kuģa reģistrētās bruto tilpības maiņas, vai kad citu zvejas rīku izmantošana ir par iemeslu zvejas kategorijas maiņai, visi ES traleri ierodas kādā no Gvinejas-Bisavas ostām, lai tur izietu tehnisko inspekciju saskaņā ar spēkā esošajiem Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
 11.2.
 Tehniskās inspekcijas mērķis ir pārbaudīt kuģa un uz kuģa esošo zvejas rīku tehniskās īpašības, kā arī noteikumus par Gvinejas-Bisavas jūrnieku uzņemšanu uz kuģa.
 11.3.
 Tehnisko inspekciju Gvineja-Bisava obligāti veic ne vēlāk kā 48 stundās pēc tralera ierašanās ostā.
 11.4.
 Pēc tehniskās inspekcijas pabeigšanas Gvineja-Bisava nekavējoties izdod kuģa kapteinim atbilstības apliecību un tās kopiju iesniedz ES.
 11.5.
 Atbilstības apliecības derīguma termiņš ir viens gads. Tomēr, ja zvejas kategoriju maina, pārejot uz garneļu zveju, vajadzīga jauna atbilstības apliecība. Turklāt jauna atbilstības apliecība vajadzīga arī tad, ja kuģis atstāj Gvinejas-Bisavas EEZ uz laikposmu, kas pārsniedz 45 dienas.
 11.6.
 Atbilstības apliecībai vienmēr jāatrodas uz kuģa.
 11.7.
 Ar tehnisko inspekciju saistītās izmaksas sedz kuģa īpašnieks, un tās atbilst apmēriem, kas noteikti Gvinejas-Bisavas tiesību aktos. Šīs izmaksas nedrīkst pārsniegt summas, ko par tiem pašiem pakalpojumiem maksā Gvinejas-Bisavas kuģi vai kuģi, kas kuģo ar kādas trešās valsts karogu.
 III NODAĻA
 Tehniskie pasākumi
 1.
 Tehniskie pasākumi, kurus piemēro zvejas atļauju saņēmušiem kuģiem un saistībā ar zvejas zonu, zvejas rīkiem un piezveju, katrai zvejas kategorijai ir noteikti tehnisko datu lapās, kas pievienotas šim pielikumam.
 2.
 Tunzivju zvejas kuģi un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām ievēro visus ieteikumus, ko pieņēmusi ICCAT.
 IV NODAĻA
 Nozvejas datu paziņošana
 1. Zvejas žurnāls
 1.1.
 Saskaņā ar Nolīgumu zvejojoša ES kuģa kapteinis kārto zvejas žurnālu, kura paraugs katrai zvejas kategorijai ir pievienots šim pielikumam. Kapteinis aizpilda zvejas žurnālu par katru dienu, kurā kuģis atrodas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
 1.2.
 Kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā nozvejoto un uz kuģa paturēto katras sugas daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu. Par katru galveno sugu kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju.
 1.3.
 Attiecīgā gadījumā kapteinis katru dienu ieraksta zvejas žurnālā arī katras sugas izmešanas atpakaļ jūrā apjomu, norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu.
 1.4.
 Zvejas žurnālu aizpilda salasāmi ar lielajiem burtiem, un to paraksta kapteinis.
 1.5.
 Par zvejas žurnālā reģistrēto datu pareizību atbild kapteinis.
 2. Ziņošana par nozveju
 2.1.
 Kapteinis ziņo par kuģa nozveju, iesniedzot Gvinejai-Bisavai zvejas žurnālus par laikposmu, kurā kuģis ir atradies Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
 2.2.
 Zvejas žurnālus iesniedz, ievērojot šādu kārtību:
 i)
 ieejot Gvinejas-Bisavas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu nodod vietējam Gvinejas-Bisavas pārstāvim, kas rakstveidā apstiprina tā saņemšanu; vai
 ii)
 izejot no Gvinejas-Bisavas zvejas zonas bez iepriekšējas ienākšanas Gvinejas-Bisavas ostā, katra zvejas žurnāla oriģinālu 14 dienās pēc ierašanās jebkurā citā ostā un katrā ziņā ne vēlāk kā 30 dienās pēc iziešanas no Gvinejas-Bisavas zvejas zonas nosūta:
 a)
 pa pastu uz Gvineju-Bisavu,
 b)
 vai pa faksu uz Gvinejas-Bisavas paziņoto numuru,
 c)
 vai pa elektronisko pastu.
 2.3.
 Tiklīdz Gvineja-Bisava spēj saņemt nozvejas ziņojumus pa elektronisko pastu, kapteinis nosūta zvejas žurnālus Gvinejai-Bisavai uz tās paziņoto elektroniskā pasta adresi. Gvineja-Bisava nekavējoties apstiprina saņemšanu, nosūtot atbildes elektronisko pastu.
 2.4.
 Kapteinis nosūta ES visu zvejas žurnālu kopijas. Attiecībā uz tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām kapteinis visu zvejas žurnālu kopijas nosūta arī kādam no šādiem zinātniskajiem institūtiem:
 i)
 IRD (Institut de recherche pour le développement);
 ii)
 IEO (Instituto Español de Oceanografia); vai
 iii)
 INIAP (Instituto Nacional de Desenvolvimento das Pescas).
 2.5.
 Ja kuģis atgriežas Gvinejas-Bisavas zonā tā zvejas atļaujas derīguma termiņā, jāsagatavo jauns darbības un nozvejas ziņojums.
 2.6.
 Ja netiek ievēroti šās nodaļas noteikumi, Gvineja-Bisava var apturēt attiecīgā kuģa zvejas atļauju līdz trūkstošo nozvejas ziņojumu iesniegšanai un sodīt kuģa īpašnieku saskaņā ar noteikumiem, kurus šajā saistībā paredz spēkā esošie valsts tiesību akti. Atkārtota pārkāpuma gadījumā Gvineja-Bisava var atteikt zvejas atļaujas atjaunošanu. Gvineja-Bisava nekavējoties informē ES par visām šajā sakarībā piemērotajām sankcijām.
 3. Pāreja uz elektronisku sistēmu
 No 2013. gada 1. janvāra ES kuģi datus par zvejas darbībām saskaņā ar Nolīgumu reģistrē un paziņo Gvinejai-Bisavai elektroniski saskaņā ar noteikumiem, kas pievienoti šim pielikumam.
 4. Galīgais paziņojums par maksām tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām
 4.1.
 Saskaņā ar iepriekš minēto zinātnisko institūtu apstiprinātajiem nozvejas ziņojumiem ES katram tunzivju zvejas kuģim un kuģim zvejai ar dreifējošām āķu jedām sagatavo galīgo paziņojumu par maksām, kuras par kuģi jānomaksā saistībā ar iepriekšējā kalendārā gada zvejas sezonu.
 4.2.
 ES šo galīgo paziņojumu par maksām Gvinejai-Bisavai un kuģa īpašniekam sniedz līdz tā gada 15. jūnijam, kurš ir nākamais pēc tā, kurā attiecīgā nozveja veikta.
 4.3.
 Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir lielāka par vienotas likmes maksu, kas nokārtota par zvejas atļaujas saņemšanu, kuģa īpašnieks atlikumu nekavējoties pārskaita Gvinejai-Bisavai. Ja galīgajā paziņojumā norādītā summa ir mazāka par paredzēto vienotas likmes maksu, kuģa īpašnieks pārmaksāto summu atgūt nevar.
 V NODAĻA
 Izkraušana un pārkraušana citā kuģī
 1.
 ES kuģa kapteinis, kurš vēlas izkraut nozveju Gvinejas-Bisavas ostā vai pārkraut citā kuģī Gvinejas-Bisavas zonā gūto nozveju, vismaz 24 stundas pirms izkraušanas vai pārkraušanas citā kuģī paziņo Gvinejai-Bisavai:
 a)
 tā zvejas kuģa vārdu, no kura paredzēts nozveju izkraut vai pārkraut citā kuģī;
 b)
 izkraušanas vai citā kuģī pārkraušanas ostu;
 c)
 datumu un laiku, kad paredzēts veikt izkraušanu vai pārkraušanu citā kuģī;
 d)
 katras izkraujamās vai citā kuģī pārkraujamās sugas daudzumu (sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai attiecīgā gadījumā īpatņu skaitu);
 e)
 saņēmējkuģa vārdu, ja veic pārkraušanu citā kuģī.
 2.
 Veicot pārkraušanu citā kuģī, kapteinim jāpārliecinās, ka saņēmējkuģim ir atļauja, ko šādas darbības veikšanai izdevušas kompetentās iestādes.
 3.
 Pārkraušana citā kuģī veicama Gvinejas-Bisavas ostā. Jūrā veikt pārkraušanu citā kuģī ir aizliegts.
 4.
 Šo noteikumu neievērošanas gadījumā var piemērot attiecīgās sankcijas, kas paredzētas Gvinejas-Bisavas tiesību aktos.
 VI NODAĻA
 Satelītnovērošanas sistēma (VMS)
 1. Kuģa atrašanās vietas ziņojumi un VMS
 1.1.
 Atrodoties Gvinejas-Bisavas zonā, zvejas atļauju saņēmušiem ES kuģiem jābūt aprīkotiem ar satelītnovērošanas sistēmu (Vessel Monitoring System – VMS), kas nodrošina automātisku un pastāvīgu to atrašanās vietas paziņošanu reizi stundā kuģa karoga valsts Zvejas pārraudzības centram (FMC).
 1.2.
 Katrā atrašanās vietas ziņojumā:
 i)
 iekļauj:
 a)
 kuģa identifikācijas datus;
 b)
 pēdējo kuģa ģeogrāfisko atrašanās vietu (ģeogrāfiskais garums un platums), kuras noteikšanas kļūda nepārsniedz 500 m un ticamības intervāls ir 99 %;
 c)
 atrašanās vietas reģistrācijas datumu un laiku;
 d)
 kuģa ātrumu un kursu;
 ii)
 ziņojumu sagatavo formātā, kas pievienots šim pielikumam.
 1.3.
 Pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc ieiešanas Gvinejas-Bisavas zonā apzīmē ar kodu “ENT”. Visas turpmākās atrašanās vietas apzīmē ar kodu “POS”, izņemot pirmo reģistrēto atrašanās vietu pēc iziešanas no Gvinejas-Bisavas zonas, kuru apzīmē ar kodu “EXI”.
 1.4.
 Karoga valsts FMC nodrošina atrašanās vietas ziņojumu automātisku apstrādi un. vajadzības gadījumā, to elektronisku pārsūtīšanu. Atrašanās vietas ziņojumus reģistrē drošā veidā un glabā trīs gadus.
 2. Kuģa datu pārraidīšana VMS nedarbošanās gadījumā
 2.1.
 Kapteinim ir pienākums vienmēr nodrošināt viņa kuģa VMS uzturēšanu pilnā darba kārtībā un atrašanās vietas ziņojumu pareizu nosūtīšanu karoga valsts FMC.
 2.2.
 Ja kuģa VMS nedarbojas, to salabo vai nomaina mēneša laikā. Jā šā termiņa laikā sistēma nav salabota, kuģim vairs nav atļauts zvejot Gvinejas-Bisavas zonā.
 2.3.
 Kuģi, kuri zvejo Gvinejas-Bisavas zonā un kuru VMS ir bojāta, savus atrašanās vietas ziņojumus nosūta karoga valsts FMC pa elektronisko pastu, radio vai faksu vismaz reizi četrās stundās, norādot visus 1.2. punktā uzskaitītos datus.
 3. Atrašanās vietas ziņojumu droša nosūtīšana Gvinejas-Bisavas FMC
 3.1.
 Tiklīdz Gvineja-Bisava būs izveidojusi darboties spējīgu FMC, karoga valsts FMC automātiski pārsūta attiecīgo kuģu atrašanās vietas ziņojumus Gvinejas-Bisavas FMC. Karoga valsts un Gvinejas-Bisavas FMC apmainās ar savām elektroniskā pasta adresēm, ko izmanto saziņai, un nekavējoties informē par visām šo adrešu izmaiņām.
 3.2.
 Atrašanās vietas ziņojumus pārsūta starp karoga valsts un Gvinejas-Bisavas FMC, izmantojot drošu elektronisko sakaru sistēmu.
 3.3.
 Gvinejas-Bisavas FMC nekavējoties informē karoga valsts FMC un ES par jebkādiem atkārtotiem traucējumiem zvejas atļauju saņēmuša kuģa atrašanās vietas ziņojumu saņemšanā, kā arī par to, ka attiecīgais kuģis nav paziņojis par savu iziešanu no zonas.
 4. Sakaru sistēmas traucējumi
 4.1.
 Gvineja-Bisava nodrošina sava elektroniskā aprīkojuma sadarbspēju ar karoga valsts FMC un nekavējoties informē ES par visiem sakaru un atrašanās vietas ziņojumu saņemšanas traucējumiem, lai pēc iespējas drīzāk rastu tehnisku risinājumu. Visu iespējamo domstarpību atrisināšanai sasauc Apvienoto komiteju.
 4.2.
 Kapteinis ir atbildīgs par visām kuģa VMS manipulācijām, kuru nolūks ir traucēt tās darbību vai viltot atrašanās vietas ziņojumus. Par visiem pārkāpumiem piemēro Gvinejas-Bisavas spēkā esošajos tiesību aktos paredzētās sankcijas.
 5. Atrašanās vietas ziņojumu biežuma pārskatīšana
 5.1.
 Ja pastāv dokumentāri pierādījumi par pārkāpumu, Gvineja-Bisava var pieprasīt karoga valsts FMC (nosūtot šāda pieprasījuma kopiju arī ES) uz noteiktu izmeklēšanas laikposmu samazināt kuģa atrašanās vietas ziņojumu nosūtīšanas intervālu līdz trīsdesmit minūtēm. Gvinejai-Bisavai šāds dokumentārais pierādījums ir jānosūta karoga valsts FMC un ES. Karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gvinejai-Bisavai atrašanās vietas ziņojumus, ievērojot jauno nosūtīšanas biežumu. Gvineja-Bisava nekavējoties paziņo karoga valsts FMC un ES par izmeklēšanas procedūras pabeigšanu.
 5.2.
 Pēc noteiktā izmeklēšanas laikposma beigām Gvineja-Bisava informē karoga valsts FMC un ES par turpmāko iespējamo pārraudzību.
 VII NODAĻA
 Pārbaudes
 1. Kuģa ieiešana zonā un iziešana no tās
 1.1.
 Par katru zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa ieiešanu Gvinejas-Bisavas zvejas zonā un iziešanu no tās Gvinejai-Bisavai paziņo 24 stundās pēc ieiešanas vai iziešanas. Tunzivju zvejas kuģiem un kuģi zvejai ar dreifējošām āķu jedām šo termiņu samazina līdz 6 stundām.
 1.2.
 Paziņojumā par ieiešanu vai iziešanu kuģis jo īpaši norāda:
 i)
 plānoto ieiešanas/iziešanas datumu, laiku un vietu;
 ii)
 katras uz kuģa paturētās sugas īpatņu daudzumu, sugas apzīmēšanai izmantojot FAO trīsburtu kodu un norādot dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu;
 iii)
 produktu sagatavošanas veidu.
 1.3.
 Paziņojumu nosūta pa elektronisko pastu vai, ja tādas iespējas nav, pa faksu vai radio, izmantojot Gvinejas-Bisavas norādīto elektroniskā pasta adresi, izsaukuma numuru vai frekvenci. Gvineja-Bisava nekavējoties paziņo attiecīgajiem kuģiem un ES visas nosūtīšanai izmantojamās elektroniskā pasta adreses, izsaukuma numura vai frekvences izmaiņas.
 1.4.
 Ja konstatē, ka kuģis zvejo Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, iepriekš nepaziņojis par savu ierašanos, uzskata, ka šis kuģis zvejo bez atļaujas.
 2. Inspekcijas
 2.1.
 To ES zvejas kuģu kapteiņi, kas veic zvejas darbības Gvinejas-Bisavas ūdeņos atļauj uzņemt uz kuģa par zvejas darbību inspekciju un kontroli atbildīgās Gvinejas-Bisavas amatpersonas un atvieglo viņu pienākumu izpildi.
 2.2.
 Šīs amatpersonas neuzturas uz kuģa ilgāk, kā to prasa viņu pienākumu izpilde.
 2.3.
 Pēc katras inspekcijas beigām kuģa kapteinim iesniedz oficiālu kontroles ziņojumu.
 VIII NODAĻA
 Pārkāpumi
 1. Pārkāpumu noformēšana
 1.1.
 Saskaņā ar šā pielikuma noteikumiem visus zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa izdarītos pārkāpumus norāda inspekcijas ziņojumā.
 1.2.
 Kapteiņa paraksts inspekcijas ziņojumā neskar kuģa īpašnieka tiesības aizstāvēties saistībā ar konstatēto pārkāpumu.
 2. Kuģa aizturēšana un informatīva sanāksme
 2.1.
 Ikvienam pārkāpumu izdarījušam ES kuģim var pieprasīt pārtraukt zvejas darbības un – ja kuģis atrodas jūrā – atgriezties Gvinejas-Bisavas ostā, ja Gvinejas-Bisavas spēkā esošie tiesību akti paredz šādus pasākumus attiecībā uz konstatēto pārkāpumu.
 2.2.
 Gvineja-Bisava ne vēlāk kā 48 stundās paziņo ES par zvejas atļauju saņēmuša ES kuģa aizturēšanu. Šim paziņojumam pievieno pierādījumus par konstatēto pārkāpumu.
 2.3.
 Pirms jebkādu pasākumu veikšanas attiecībā pret kuģi, kapteini, apkalpi vai kravu, izņemot pierādījumu saglabāšanai nepieciešamos pasākumus, Gvineja-Bisava pēc ES pieprasījuma vienas darbdienas laikā pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu organizē informatīvu sanāksmi, lai noskaidrotu apstākļus, kuru dēļ kuģis tika aizturēts un var iestāties turpmākās sekas. Šajā informatīvajā sanāksmē var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis.
 3. Sankcijas par pārkāpumu un izlīguma procedūra
 3.1.
 Sankcijas par konstatēto pārkāpumu nosaka Gvineja-Bisava saskaņā ar spēkā esošo valsts tiesību aktu noteikumiem.
 3.2.
 Ja par izdarīto pārkāpumu ir jāierosina tiesvedības process, tad pirms tā uzsākšanas Gvineja-Bisava un ES uzsāk izlīguma procedūru, lai noteiktu sankciju nosacījumus un smaguma pakāpi. Šajā izlīguma procedūrā var piedalīties kuģa karoga valsts pārstāvis. Izlīguma procedūru pabeidz ne vēlāk kā četrās dienās pēc paziņojuma par kuģa aizturēšanu.
 4. Tiesvedības process un drošības nauda
 4.1.
 Ja izlīgumu nav izdevies panākt un pārkāpums ir nodots izskatīšanai kompetentā tiesu iestādē, pārkāpumu izdarījušā kuģa īpašnieks iemaksā drošības naudu Gvinejas-Bisavas norādītā bankā, un šādas drošības naudas summa, kuru nosaka Gvineja-Bisava, sedz visas ar kuģa aizturēšanu saistītās izmaksas, iespējamo soda naudu un iespējamās zaudējumu atlīdzības summu. Drošības nauda nav atgūstama pirms tiesvedības beigām.
 4.2.
 Drošības naudu atbrīvo un nekavējoties atmaksā kuģa īpašniekam pēc sprieduma pasludināšanas:
 a)
 pilnā apmērā, ja nav noteiktas nekādas sankcijas;
 b)
 daļēji, t. i., starpību, ja piemērotā sankcija ir naudas sods, kas ir mazāks par drošības naudas summu.
 4.3.
 Gvineja-Bisava informē ES par tiesvedības procesa rezultātiem 8 dienās pēc sprieduma pasludināšanas.
 5. Kuģa atbrīvošana
 Kuģis un tā kapteinis var atstāt ostu, tiklīdz ir izpildītas izlīguma procedūras rezultātā noteiktās sankcijas vai iemaksāta drošības nauda.
 IX NODAĻA
 Jūrnieku nodarbināšana
 1. Nodarbināmo jūrnieku skaits
 1.1.
 Zvejas atļauju derīguma termiņa laikā visi ES traleri nodarbina Gvinejas-Bisavas jūrniekus, ievērojot šādu minimālo skaitu:
 i)
 četrus jūrniekus, ja kuģa tilpība ir mazāka par 250 BRT;
 ii)
 piecus jūrniekus, ja kuģa tilpība ir no 250 līdz 400 BRT;
 iii)
 sešus jūrniekus, ja kuģa tilpība ir no 400 līdz 650 BRT;
 iv)
 septiņus jūrniekus, ja kuģa tilpība ir lielāka par 650 BRT.
 1.2.
 ES kuģu īpašnieki cenšas rast papildu iespējas Gvinejas-Bisavas jūrnieku nodarbināšanai.
 2. Brīva jūrnieku izvēle
 2.1.
 Gvineja-Bisava uztur tādu kvalificētu jūrnieku provizorisku sarakstu, kuri jānodarbina uz ES kuģiem.
 2.2.
 Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis brīvi izvēlas no šā saraksta jūrniekus darbam uz kuģa un paziņo Gvinejai-Bisavai par viņu iekļaušanu apkalpē.
 3. Darba līgumi
 3.1.
 Darba līgumu sadarbībā ar Gvineju-Bisavu sagatavo kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis un jūrnieks, kuru vajadzības gadījumā pārstāv arodbiedrība. Jo īpaši tajā nosaka dienu un ostu, kurā jūrnieks stājas darbā uz kuģa.
 3.2.
 Šajā līgumā jūrniekiem ir paredzētas attiecīgās sociālā nodrošinājuma garantijas Gvinejā-Bisavā. Līgums ietver dzīvības, veselības un nelaimes gadījumu apdrošināšanu.
 3.3.
 Katrs līguma parakstītājs saņem vienu tā eksemplāru.
 3.4.
 Gvinejas-Bisavas jūrniekiem piešķir Starptautiskās Darba organizācijas (ILO) deklarācijā paredzētās darba pamattiesības. Tas jo īpaši attiecas uz apvienošanās brīvību un darba koplīguma slēgšanas tiesību faktisku atzīšanu, kā arī diskriminācijas novēršanu attiecībā uz nodarbinātību un profesijām.
 4. Jūrnieku darba samaksa
 4.1.
 Gvinejas-Bisavas jūrniekiem algu maksā kuģa īpašnieks. To nosaka pirms zvejas atļaujas izdošanas un pēc savstarpējas vienošanās starp kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi un Gvineju-Bisavu.
 4.2.
 Darba alga nevar būt mazāka par valsts kuģu apkalpēm noteikto darba algu, un tai ir jāatbilst ILO prasībām.
 5. Jūrnieku pienākumi
 Jūrnieks piesakās kuģa kapteinim, kas viņu iekļāvis apkalpē, iepriekšējā dienā pirms līgumā paredzētās darbā stāšanās dienas. Kapteinis paziņo jūrniekam darbā stāšanās dienu un laiku. Ja jūrnieks nepiesakās līdz paredzētajai darbā stāšanās dienai un laikam, jūrnieka darba līgumu uzskata par spēkā neesošu. Jūrnieku aizstāj cits Gvinejas-Bisavas jūrnieks, turklāt neaizkavējot kuģa došanos reisā.
 X NODAĻA
 Novērotāji
 1. Zvejas darbību novērošana
 1.1.
 Tiek novērotas zvejas atļauju saņēmušo kuģu zvejas darbības, ko veic saskaņā ar Nolīgumu.
 1.2.
 Tunzivju zvejas kuģiem un kuģiem zvejai ar dreifējošām āķu jedām Puses savstarpēji un ar citām ieinteresētajām valstīm iespējami drīz apspriežas par reģionālo novērotāju sistēmas izveidošanu un par kompetentās zvejniecības organizācijas izvēli.
 1.3.
 Pārējie kuģi uzņem Gvinejas-Bisavas norīkotu novērotāju.
 2. Izraudzītie kuģi un norīkotie novērotāji
 2.1.
 Zvejas atļaujas izdošanas brīdī Gvineja-Bisava informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi par izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem, kā arī par laiku, ko novērotājs pavadīs uz katra kuģa. Gvineja-Bisava nekavējoties informē ES un kuģa īpašnieku vai viņa pārstāvi par visām izmaiņām attiecībā uz izraudzītajiem kuģiem un norīkotajiem novērotājiem.
 2.2.
 Laiks, ko novērotājs pavada uz kuģa, nepārsniedz viņa uzdevumu izpildei vajadzīgo laiku.
 3. Vienotas likmes maksājums
 Veicot maksājumus, kuģa īpašnieks par katru kuģi pārskaita Gvinejai-Bisavai vienotas likmes summu EUR 6 000 gadā; summa tiek noteikta proporcionāli laikam, atbilstīgi izraudzīto kuģu zvejas atļaujas derīguma termiņam.
 4. Novērotāja darba alga
 Novērotāju algu maksā un sociālās iemaksas veic Gvineja-Bisava.
 5. Nosacījumi par uzturēšanos uz kuģa
 5.1.
 Par novērotāja uzņemšanas nosacījumiem vienojas kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis un Gvineja-Bisava.
 5.2.
 Novērotājam uz kuģa ir virsnieka statuss. Tomēr, izmitinot novērotāju uz kuģa, ņem vērā kuģa tehniskās iespējas.
 5.3.
 Izdevumus par novērotāja uzturēšanos un ēdināšanu uz kuģa sedz kuģa īpašnieks.
 5.4.
 Kapteinis veic visus pasākumus, kas ir viņa atbildības jomā, lai nodrošinātu novērotāja fizisko drošību un labklājību.
 5.5.
 Novērotāja rīcībā nodod visus līdzekļus, kas vajadzīgi viņa pienākumu izpildei. Viņam nodrošina piekļuvi sakaru līdzekļiem, ar kuģa zvejas darbībām saistītajiem dokumentiem, jo īpaši zvejas žurnālam un navigācijas žurnālam, kā arī tām kuģa vietām, kuras ir tieši saistītas ar viņa uzdevumiem.
 6. Novērotāja pienākumi
 Atrodoties uz kuģa, novērotājs:
 a)
 veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nepārtrauktu vai nekavētu zvejas darbību norisi;
 b)
 saudzīgi izturas pret materiāliem un aprīkojumu, kas atrodas uz kuģa;
 c)
 ievēro konfidencialitāti attiecībā uz visiem ar kuģi saistītajiem dokumentiem.
 7. Novērotāja uzkāpšana uz kuģa un nokāpšana no tā
 7.1.
 Novērotāju uzņem uz kuģa tā īpašnieka izvēlētā ostā.
 7.2.
 Kuģa īpašnieks vai viņa pārstāvis 10 dienas pirms novērotāja uzņemšanas uz kuģa paziņo Gvinejai-Bisavai dienu, laiku un ostu, kurā novērotāju paredzēts uzņemt uz kuģa. Ja novērotāju uz kuģa uzņem ārvalsts ostā, viņa ceļa izdevumus līdz iekāpšanas ostai sedz kuģa īpašnieks.
 7.3.
 Ja novērotājs nenokāpj no kuģa Gvinejas-Bisavas ostā, kuģa īpašnieks par saviem līdzekļiem nodrošina iespējami drīzu novērotāja nogādāšanu Gvinejā-Bisavā.
 8. Novērotāja uzdevumi
 Novērotājs veic šādus uzdevumus:
 a)
 novēro kuģa zvejas darbības;
 b)
 pārbauda kuģa atrašanās vietu zvejas darbību laikā;
 c)
 veic darbības saistībā ar zinātniskajām programmām, tostarp bioloģisko paraugu ņemšanu;
 d)
 atzīmē izmantotos zvejas rīkus;
 e)
 pārbauda kuģa zvejas žurnālā ierakstītos datus par nozveju Gvinejas-Bisavas zonā;
 f)
 pārbauda piezvejas procentuālo daudzumu, pamatojoties uz to, kas katrai kategorijai noteikts tehniskajās lapās, un novērtē izmetumu apjomu;
 g)
 vismaz reizi nedēļā pārraida pa radio nozvejas datus, tostarp uz kuģa esošās nozvejas un piezvejas datus.
 9. Novērotāja ziņojums
 9.1.
 Pirms nokāpšanas no kuģa novērotājs iepazīstina kuģa kapteini ar savu novērojumu ziņojumu. Kuģa kapteinim ir tiesības ierakstīt novērotāja ziņojumā savas piezīmes. Ziņojumu paraksta novērotājs un kapteinis. Kapteinis saņem novērotāja ziņojuma kopiju.
 9.2.
 Novērotājs ziņojumu iesniedz Gvinejai-Bisavai. Nozvejas un izmetumu datus paziņo Gvinejas-Bisavas zinātniskajam institūtam (CIPA), kas pēc apstrādes un analīzes tos iesniedz Apvienotajai zinātniskajai komitejai.
 Papildinājumi
 1 –
 Zvejas licences pieteikuma veidlapa
 2 –
 Nozvejas un zvejas piepūles statistikas datu lapa
 3 –
 Tunzivju zvejas žurnāls
 4 –
 Zvejas darbību elektroniska paziņošana
 5 –
 VMS ziņojumi Gvinejai-Bisavai
 6 –
 Tehnisko datu lapas atkarībā no kategorijas
 1. papildinājums
 ZVEJAS LICENCES PIETEIKUMA VEIDLAPA
 2. papildinājums
 3. papildinājums
 TUNZIVJU ZVEJAS ŽURNĀLS
 4. papildinājums
 ZVEJAS DARBĪBU ELEKTRONISKA PAZIŅOŠANA
 Elektroniskās reģistrācijas un ziņošanas sistēmas
 1.
 Visiem ES kuģiem, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu, jābūt aprīkotiem ar elektronisku reģistrācijas un ziņošanas sistēmu, kas turpmāk saukta par “ERS sistēmu” (ERS – Electronic Reporting System) un kas visu laiku, kamēr kuģis atrodas Gvinejas-Bisavas ūdeņos, darbojas un spēj reģistrēt un pārsūtīt datus par zvejas darbībām, kas turpmāk saukti par “ERS datiem”. ES kuģim, kas nav aprīkots ar ERS sistēmu vai kuram ERS sistēma nedarbojas, nav atļauts uzsākt zvejas darbību Gvinejas-Bisavas ūdeņos.
 2.
 Karoga dalībvalsts un Gvineja-Bisava nodrošina, ka to Zvejas uzraudzības centra (FMC) rīcībā ir datoraprīkojums un vajadzīgā programmatūra ERS datu automātiskai pārraidei XML formātā, kas pieejams tīmekļa vietnē http://ec.europa.eu/cfp/control/codes/index_en.htm, un ERS datu elektroniskai uzglabāšanai vismaz 3 gadus. Jebkāds minētā formāta grozījums vai atjauninājums ir jāidentificē un jādatē, un tas stāsies spēkā pēc 6 mēnešiem.
 3.
 ERS datu pārraidīšanai izmanto elektroniskus saziņas līdzekļus, ko ES vārdā pārvalda Eiropas Komisija.
 4.
 Puses nodrošina, ka ERS dati tiek reģistrēti pēc kārtas.
 5.
 Karoga dalībvalsts un Gvineja-Bisava nodrošina, ka to FMC paziņo viens otram noderīgus kontaktpersonu vārdus, elektroniskās adreses, kā arī tālruņa un faksa numurus. Turpmākus šo datu grozījumus paziņo nekavējoties.
 ERS datu nosūtīšana
 6.
 Visi ES kuģi, kas zvejo saskaņā ar šo protokolu:
 a)
 kārto elektronisku zvejas žurnālu par katru dienu, kad tie uzturas Gvinejas-Bisavas ūdeņos; katras sugas identificēšanai izmanto FAO trīsburtu kodu un norāda dzīvsvara kilogramus vai, attiecīgā gadījumā, īpatņu skaitu;
 b)
 neskarot VII nodaļā paredzētos noteikumus, ik reizi, kad tie ieiet Gvinejas-Bisavas ūdeņos vai iziet no tiem, nosūta datus par nozvejotiem daudzumiem, kas atrodas uz kuģa, atsevišķi par katru sugu, kas norādītas zvejas atļaujā;
 c)
 reģistrē Gvinejas-Bisavas ūdeņos veikto nozveju pa sugām un par katru zvejas rīku iemetienu, norādot nozvejotos daudzumus un izmetumus. Par sugām, kas uzskaitītas zvejas atļaujā, kapteinis norāda arī nulles apjoma nozveju;
 d)
 neskarot VII nodaļā paredzētos noteikumus, reģistrē pa sugām pārkrautos un/vai izkrautos daudzumus;
 e)
 elektroniski pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC līdz plkst. 23.59 pēc UTC.
 7.
 Kapteinis atbild par reģistrēto un pārraidīto ERS datus pareizību.
 8.
 Karoga dalībvalsts nodrošina, ka tās FMC nekavējoties pārraida ERS datus Gvinejas-Bisavas FMC saskaņā ar 2. punktā noteiktajām procedūrām un noteiktajā formātā.
 9.
 Gvinejas-Bisavas FMC:
 a)
 ievēro konfidencialitāti attiecībā pret visiem ERS datiem;
 b)
 pārraida ERS datus kuģa karoga valsts FMC ne vēlāk kā 48 stundās pēc katras pārkraušanas un/vai izkraušanas darbības beigām.
 Tehniskas kļūmes
 10.
 ES kuģa karoga valsts nodrošina, ka kapteinis, īpašnieks vai tā pārstāvis tiek nekavējoties informēts par katru tehnisku kļūmi, kas atgadās tās ERS sistēmas darbībā, ar kuru aprīkots kuģis.
 11.
 Ja ERS sistēmas darbībā atgadījusies kļūme, kuģa kapteinis un/vai īpašnieks nodrošina, ka ERS sistēma tiek salabota vai aizstāta ar citu viena mēneša laikā pēc atgadījušās kļūmes.
 12.
 Katrs ES kuģis, kas veic zvejas darbības un kam ERS sistēmā ir kļūme, katru dienu līdz plkst. 23.59 pēc UTC pārraida ERS datus savas karoga valsts FMC, izmantojot jebkuru citu elektronisku saziņas līdzekli.
 ERS datu nesaņemšana
 13.
 Gvinejas-Bisavas FMC nekavējoties paziņo kompetentam karoga valsts FMC un ES par jebkādu pārtraukumu tāda ES kuģa ERS datu pārraidē, kurš zvejo saskaņā ar šo protokolu.
 14.
 Tiklīdz šis paziņojums ir saņemts, karoga valsts FMC nekavējoties noskaidro iemeslus, kuru dēļ ERS dati nav tikuši pārraidīti, un veic attiecīgus pasākumus problēmas atrisināšanai. Karoga valsts FMC nekavējoties informē Gvinejas-Bisavas FMC un ES par noskaidrotajiem cēloņiem un attiecīgajiem pasākumiem stāvokļa labošanai.
 15.
 Trūkstošos ERS datus karoga valsts FMC nekavējoties nosūta Gvinejas-Bisavas FMC.
 16.
 Ja Gvinejas-Bisavas FMC nedarbojas, ES paziņo Gvinejai-Bisavai apstiprinātos ikmēneša datus par ES kuģiem, kas zvejojuši Gvinejas-Bisavas ūdeņos.
 5. papildinājums
 VMS ZIŅOJUMI GVINEJAI-BISAVAI
 Datu elements
 Lauka kods
 Obligāti vai fakultatīvi
 Piezīmes
 Ieraksta sākums
 SR
 O
 Sistēmas dati: norāda ieraksta sākumu
 Saņēmēja adrese
 AD
 O
 Ziņojuma dati: informācijas saņēmējas valsts ISO trīsburtu kods
 Sūtītājs
 FR
 O
 Ziņojuma dati: informācijas sūtītājas valsts ISO trīsburtu kods
 Ieraksta numurs
 RN
 F
 Ziņojuma dati: ieraksta kārtas numurs konkrētajā gadā
 Ieraksta datums
 RD
 F
 Ziņojuma dati: pārraides datums
 Ieraksta laiks
 RT
 F
 Ziņojuma dati: pārraides laiks
 Ziņojuma tips
 TM
 O
 Ziņojuma dati: ziņojuma tips – “ENT”, “POS” vai “EXI”
 Kuģa vārds
 NA
 F
 Kuģa vārds
 Ārējais reģistrācijas numurs
 XR
 F
 Kuģa dati: kuģa borta numurs
 Radio izsaukuma signāls
 RC
 O
 Kuģa dati: kuģa starptautiskais radio izsaukuma signāls
 Kapteinis
 MA
 O
 Kuģa kapteiņa vārds un uzvārds
 Līgumslēdzējas puses iekšējais atsauces numurs
 IR
 O
 Kuģa dati: Puses piešķirts unikāls kuģa numurs – karoga valsts ISO trīsburtu kods, aiz kura norādīts numurs
 Ģeogrāfiskais platums (decimāldaļskaitļos)
 LT
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 99.999 (WGS-84)
 Ģeogrāfiskais garums (decimāldaļskaitļos)
 LG
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: atrašanās vieta ± 999 999 (WGS-84)
 Ātrums
 SP
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa ātrums decimālmezglos
 Kurss
 CO
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa kurss 360° skalā
 Datums
 DA
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (GGGGMMDD)
 Laiks
 TI
 O
 Kuģa ģeogrāfiskā atrašanās vieta: kuģa atrašanās vietas reģistrēšanas datums pēc UTC (SSMM)
 Ieraksta beigas
 ER
 O
 Sistēmas dati: apzīmē ieraksta beigas
 Formatējums
 Datus pārraida pēc šāda parauga:
 —
 divas slīpsvītras (//) un burti “SR” norāda ziņojuma sākumu,
 —
 datu elementa sākumu apzīmē ar divām slīpsvītrām (//) un lauka kodu,
 —
 lauka kodu no datiem atdala ar vienu slīpsvītru (/),
 —
 datu pārus atdala ar atstarpi,
 —
 burti “ER” un divas slīpsvītras (//) norāda ieraksta beigas.
 6. papildinājums
 1. DATU LAPA – 1. ZVEJAS KATEGORIJA
 ZIVJU UN GALVKĀJU SALDĒTĀJTRALERI
 1. Zvejas zona
 Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un Senegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz ziemeļiem, līdz azimuts ir 268°.
 2. Atļautie zvejas rīki:
 2.1.
 Atļauts izmantot parastos durvju traļus un citus selektīvos zvejas rīkus.
 2.2.
 Atļauts zvejot no izliekamiem blokiem.
 2.3.
 Jebkura veida zvejas rīkos ir aizliegts izmantot jebkādus paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu bojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmuma kārtā drīkst piestiprināt aizsargapvalku no linuma vai no cita materiāla. Šādu apvalku pie traļa āmja piestiprina tikai ar priekšējām un sānu malām. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļauts, ja vien tas sastāv no vienlaidus linuma gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram minimālais acs izmērs izstieptā veidā ir 300 mm.
 2.4.
 Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 70 mm
 4. Piezveja
 Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem:
 4.1.
 Beidzoties zvejas reisam, uz zivju traleriem esošās vēžveidīgo un galvkāju piezvejas daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, abos gadījumos nedrīkst būt lielāks par 9 %
 4.2.
 Beidzoties zvejas reisam, uz galvkāju traleriem esošās vēžveidīgo piezvejas daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, nedrīkst būt lielāks par 9 %.
 4.3.
 Ja atļautais piezvejas daudzums ir pārsniegts, sankcijas piemēro atbilstīgi Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
 4.4.
 Abas Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu, noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 5. Atļautā tilpība/maksas
 5.1.
 Atļautā tilpība (BRT)
 3 500 BRT gadā;
 5.2.
 Maksas (EUR) par BRT
 EUR 256/BRT tonna/gadā
 Licencēm, kas izdotas uz trim un sešiem mēnešiem, maksas aprēķina proporcionāli atbilstoši to ilgumam, pieskaitot attiecīgi 4 % vai 2,5 %.
 2. DATU LAPA. – 2. ZVEJAS KATEGORIJA
 GARNEĻU TRALERI
 1. Zvejas zona
 Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un Senegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz ziemeļiem, līdz azimuts ir 268°.
 2. Atļautie zvejas rīki:
 2.1.
 Atļauts izmantot parastos durvju traļus un citus selektīvos zvejas rīkus.
 2.2.
 Atļauts zvejot no izliekamiem blokiem.
 2.3.
 Jebkura veida zvejas rīkos ir aizliegts izmantot jebkādus paņēmienus vai ierīces, kas nosprosto linuma acis vai mazina zvejas rīku selektivitāti. Tomēr, lai mazinātu nolietojumu un novērstu bojājumus, grunts traļa āmja apakšpusē izņēmuma kārtā drīkst piestiprināt aizsargapvalku no linuma vai no cita materiāla. Šādu apvalku pie traļa āmja piestiprina tikai ar priekšējām un sānu malām. Traļa augšpusē aizsargapvalku izmantot ir atļauts, ja vien tas sastāv no vienlaidus linuma gabala, kurš izgatavots no tāda paša materiāla kā āmis un kuram minimālais acs izmērs izstieptā veidā ir 300 mm.
 2.4.
 Neatkarīgi no tā, vai āmja linuma aukla ir no vienas vai no vairākām kārtām, aizliegts āmī veidot dubultkārtas linumu.
 3. Minimālais atļautais linuma acs izmērs
 50 mm
 4. Piezveja
 Saskaņā ar Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem:
 4.1.
 Beidzoties zvejas reisam, uz garneļu traleriem esošās galvkāju un zivju piezvejas daudzums attiecībā pret kopējo nozveju, kas gūta Gvinejas-Bisavas zvejas zonā, abos gadījumos nedrīkst būt lielāks par 50 %
 4.2.
 Ja atļautais piezvejas daudzums ir pārsniegts, sankcijas piemēro atbilstīgi Gvinejas-Bisavas tiesību aktiem.
 4.3.
 Abas Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu, noteiktu atļauto procentuālo daudzumu.
 5. Atļautā tilpība/maksas
 5.1.
 Atļautā tilpība (BRT)
 3 700 BRT gadā;
 5.2.
 Maksas (EUR) par BRT
 EUR 344/BRT tonna gadā
 Licencēm, kas izdotas uz trim un sešiem mēnešiem, maksas aprēķina proporcionāli atbilstoši to ilgumam, pieskaitot attiecīgi 4 % vai 2,5 %.
 3. DATU LAPA – 3. ZVEJAS KATEGORIJA
 KUĢI TUNZIVJU ZVEJAI AR MAKŠĶERĒM
 1. Zvejas zona
 1.1.
 Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un Senegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz ziemeļiem, līdz azimuts ir 268°.
 1.2.
 Kuģiem tunzivju zvejai ar makšķerēm ir atļauts zvejot dzīvo ēsmu, kuru izmanto zvejas darbībās, kas norisinās Gvinejas-Bisavas zvejas zonā.
 2. Atļautais zvejas rīks
 2.1.
 Makšķeres
 2.2.
 Riņķvadi ar dzīvo ēsmu: 16 mm
 3. Piezveja:
 3.1.
 Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām (KMS) un ar ICCAT rezolūcijām milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) zvejot ir aizliegts. Smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus) zvejot ir aizliegts.
 3.2.
 Abas Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai šo sarakstu atjauninātu, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu.
 4. Atļautā tilpība/maksas
 4.1.
 Papildmaksa par nozvejas tonnu
 EUR 25 par tonnu
 4.2.
 Ikgadējā maksa
 EUR 550 par 22 tonnām vienam kuģim
 4.3.
 Zvejottiesīgo kuģu skaits
 12 kuģi
 4. DATU LAPA. – 4. ZVEJAS KATEGORIJA
 TUNZIVJU SALDĒTĀJSEINERI UN KUĢI ZVEJAI AR ĀĶU JEDĀM
 1. Zvejas zona
 Sākot no 12 jūras jūdzēm no bāzes līnijas un ietverot Gvinejas-Bisavas un Senegālas kopīgi pārvaldīto apgabalu, uz ziemeļiem, līdz azimuts ir 268°.
 2. Atļautie zvejas rīki
 Zvejas vadi + dreifējošas āķu jedas
 3. Piezveja:
 Saskaņā ar Konvenciju par migrējošām sugām (KMS) un ar ICCAT rezolūcijām milzu haizivi (Cetorhinus maximus), balto haizivi (Carcharodon carcharias), lielacu lapshaizivi (Alopias superciliosus), Sphyrnidae dzimtas āmurhaizivis (izņemot āmurhaizivi Sphyrna tiburo), okeāna baltspuru haizivi (Carcharhinus longimanus) un zīdaino haizivi (Carcharhinus falciformis) zvejot ir aizliegts. Smilšhaizivi (Carcharias taurus) un bara haizivi (Galeorhinus galeus) zvejot ir aizliegts.
 Abas Puses apspriežas Apvienotajā komitejā, lai šo sarakstu atjauninātu, pamatojoties uz Apvienotās zinātniskās komitejas ieteikumu.
 4. Atļautā tilpība/maksas
 4.1.
 Papildmaksa par nozvejas tonnu
 EUR 35 par tonnu
 4.2.
 Ikgadējā maksa
 EUR 3 500 par 100 tonnām vienam kuģim
 4.3.
 Zvejottiesīgo kuģu skaits
 28 kuģi
 Reisa definīcija
 ES kuģa reisa ilgums šā papildinājumā nozīmē ir:
 —
 laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā līdz iziešanai no tās, vai
 —
 laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā līdz nozvejas pārkraušanai citā kuģī, vai
 —
 laikposms, kas aizritējis no ieiešanas Gvinejas-Bisavas zvejas zonā līdz nozvejas izkraušanai Gvinejā-Bisavā.


type: wikipedia

text:
L-Abkażja (Abkaż: Аҧсны́ Apsny [aphsˈnɨ]; Ġeorgjan: აფხაზეთი Apkhazeti; Russu: Абхазия Abkhaziya) hi repubblika fil-Kawkażu li hi parzjalment rikonoxxuta. Fl-2006, kien hemm 157,000-190,000 ruħ joqgħodu hemm. Il-belt kapitali hi Sukhumi. Il-maġġoranza tal-pajjiżi jqisu l-Akażja bħala part mill-Ġeorġja. Jirrikonoxxuha r-Russja, Nawru, Nikaragwa, Veneżwela u Tuvalu.
 L-Abkażja għandha erja ta' xi 8600 km2 u qiegħda fil-parti tax-Majistral tal-Kawkażu l-Kbir. Il-Muntanji tal-Kawkażu lejn it-tramuntana u x-xlokk jifirduha mill-Federazzjoni Russa.
 Abkażja
 Pajjiżi stabbiliti fl-1992


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 29.4.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 110/9
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2015/663
 z dnia 28 kwietnia 2015 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje – zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej – kryteria, na których podstawie Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 28 kwietnia 2015 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 MA
 91,5
 TR
 96,0
 ZZ
 93,8
 0707 00 05
 AL
 97,3
 EG
 191,6
 TR
 125,6
 ZZ
 138,2
 0709 93 10
 MA
 134,6
 TR
 141,8
 ZZ
 138,2
 0805 10 20
 EG
 53,9
 IL
 64,4
 MA
 53,7
 TR
 70,3
 ZZ
 60,6
 0805 50 10
 BO
 97,3
 TR
 57,0
 ZZ
 77,2
 0808 10 80
 AR
 100,0
 BR
 90,5
 CL
 119,2
 CN
 167,0
 MK
 30,8
 NZ
 136,3
 US
 151,5
 ZA
 119,9
 ZZ
 114,4
 0808 30 90
 AR
 112,3
 CL
 121,5
 NZ
 212,0
 ZA
 111,7
 ZM
 112,8
 ZZ
 134,1
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


type: other

text:
Regulamentul nr. 1828/2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională - Lege5.ro
 Regulamentul nr. 1828/2006 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului privind Fondul European de Dezvoltare Regională
 Număr celex: 32006R1828
 Modificări (...), Referințe (116), Referințe în jurisprudență
 REGULAMENTUL (CE) NR. 1828/2006 AL COMISIEI
 de stabilire a normelor de punere în aplicare a Regulamentului (CE)
 nr. 1083/2006 al Consiliului de stabilire a anumitor dispoziții
 generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul
 Social European și Fondul de coeziune și a Regulamentului (CE)
 nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului
 privind Fondul European de Dezvoltare Regională
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul European de Dezvoltare Regională, Fondul Social European și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/19991, în special articolul 37 alineatul (1) litera (d), articolul 44 al treilea paragraf, articolul 59 alineatul (6), articolul 60 litera (b), articolul 66 alineatul (3), articolul 67 alineatul (2) litera (c), articolul 69 alineatul (1), articolul 70 alineatul (3), articolul 71 alineatul (5), articolul 72 alineatul (2), articolul 74 alineatul (2), articolul 76 alineatul (4) și articolul 99 alineatul (5) al doilea paragraf,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind Fondul European de Dezvoltare Regională și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1783/19992, în special articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf și articolul 13 al doilea paragraf,
 (1) Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1260/1999 al Consiliului din 21 iunie 1999 de stabilire a dispozițiilor generale referitoare la Fondurile structurale3 și Regulamentul (CE) nr. 1080/2006 înlocuiește Regulamentul (CE) nr. 1783/1999 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 iulie 1999 privind Fondul European de Dezvoltare Regională4, ambele regulamente luând în considerare ultimele evoluții din domeniul Fondurilor Structurale. Prin urmare, este recomandabil să se stabilească norme noi de punere în aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 1080/2006 și (CE) nr. 1083/2006.
 (2) Experiența a arătat că cetățenii Uniunii Europene nu sunt suficient de conștienți de rolul Comunității în finanțarea programelor destinate creșterii competitivității economice, creării de locuri de muncă și consolidării coeziunii interne. Este astfel oportun să se prevadă elaborarea unui plan de comunicare care să definească în detaliu acțiunile de informare și de publicitate necesare remedierii acestei lipse de comunicare și de informare. În acest scop, este necesar, de asemenea, să se definească responsabilitățile și rolurile fiecărei părți implicate.
 (3) În scopul garantării unei ample diseminări a informațiilor referitoare la posibilitățile de finanțare la nivelul tuturor părților interesate și din motive de transparență, ar trebui să se definească conținutul minim al acțiunilor de informare necesare pentru a informa potențialii beneficiari cu privire la posibilitățile de finanțare oferite în comun de Comunitate și de statele membre prin intermediul fondurilor. În acest cadru, este oportun, în special, să se dispună publicarea procedurilor pe care potențialii beneficiari trebuie să le urmeze în vederea depunerii unei cereri de finanțare, precum și criteriile de selecție aplicate.
 (4) Pentru a mări transparența utilizării fondurilor, ar trebui să se publice, în format electronic sau sub altă formă, lista beneficiarilor, denumirea operațiunilor și suma finanțării publice alocate operațiunilor.
 (5) Pentru a asigura o mai bună punere în aplicare a acțiunilor de informare convenite și pentru a permite un schimb de informații mai bun între statele membre și Comisie în ceea ce privește strategiile de informare și de publicitate și rezultatele acestora, este necesar să se desemneze persoane de contact responsabile cu acțiunile de informare și de publicitate, care să facă parte din rețelele comunitare adecvate.
 (6) În sensul articolelor 37 și 67 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, este necesar să se stabilească norme și categorii detaliate care să permită statelor membre să prezinte Comisiei informații uniforme cu privire la utilizarea programată a fondurilor, precum și la alocarea cumulativă a fondurilor, pe categorii, pe întreaga durată a unui program și pentru a permite Comisiei să informeze în mod adecvat celelalte instituții și cetățenii Uniunii Europene cu privire la utilizarea fondurilor, inclusiv realizarea obiectivelor stabilite la articolul 9 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006.
 (7) În ceea ce privește articolul 60 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și luând în considerare experiența dobândită, este necesar să se stabilească obligațiile impuse autorităților de gestionare în legătură cu beneficiarii în cursul fazei premergătoare selecției și aprobării operațiunilor care urmează să primească finanțare, cu privire la aspectele care trebuie urmărite în cadrul verificărilor cheltuielilor declarate de către beneficiari, inclusiv verificările administrative ale cererilor de rambursare și verificările la fața locului și cu privire la condițiile care trebuie respectate în cazul în care verificările la fața locului sunt realizate prin eșantionare.
 (8) De asemenea, este necesar să se stabilească în detaliu informațiile care trebuie incluse în înregistrările contabile ale operațiunilor, precum și cele care trebuie păstrate ca date privind punerea în aplicare, pe care autoritățile de gestionare trebuie să le înregistreze, să le stocheze și să le transmită Comisiei la cererea acesteia.
 (9) Pentru a permite un control adecvat al cheltuielilor efectuate în cadrul programelor operaționale, este necesar să se stabilească criteriile pe care o pistă de audit trebuie să le îndeplinească pentru a fi considerată suficientă.
 (10) Controlul operațiunilor este efectuat sub responsabilitatea autorității de audit. În vederea asigurării unor controale cu o sferă și o eficiență adecvate, care să fie efectuate în conformitate cu aceleași norme în toate statele membre, este necesar să se stabilească condițiile pe care aceste controale trebuie să le respecte.
 (11) În ceea ce privește eșantionarea operațiunilor care urmează să fie controlate, experiența a demonstrat că este necesar să se stabilească, în detaliu, regulile pe care autoritatea de audit trebuie să le respecte pentru a stabili ori a aproba metoda de eșantionare, inclusiv anumite criterii tehnice care trebuie aplicate în cazul unui eșantion statistic aleatoriu și factorii care trebuie luați în considerare în cazul unui eșantion suplimentar.
 (12) În scopul simplificării și armonizării normelor privind elaborarea și prezentarea strategiei de audit, raportul anual de control și declarațiile de încheiere, care intră în sfera de competență a autorității de audit în temeiul articolului 62 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006, este oportun să se stabilească în detaliu conținutul acestor documente și să se precizeze natura și calitatea informațiilor pe care acestea se bazează.
 (13) Pentru a garanta o aplicare optimă a articolului 90 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 cu privire la disponibilitatea documentelor și la dreptul de acces al Curții de Conturi și al Comisiei la ansamblul de documente justificative privind cheltuielile, auditurile și controalele, autoritățile de gestionare trebuie să asigure că informațiile privind identitatea și localizarea organismelor care dețin documentele justificative sunt ușor accesibile și că documentele respective sunt furnizate imediat unei liste minime de persoane și organisme. În acest scop, este necesar să se stabilească care suporturi de date pot fi considerate ca general acceptate pentru păstrarea acestor documente. În acest sens, autoritățile naționale trebuie să stabilească procedurile necesare pentru garantarea conformității documentelor păstrate cu originalele, după caz și fiabilitatea acestora în procesele de audit și de control.


text:
 |
 52010PC0118
 Pasiūlymas TARYBOS SPRENDIMAS dėl Europos Sąjungos ir Kongo Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT) sudarymo
 [pic] | EUROPOS KOMISIJA |Briuselis, 2010.3.30KOM(2010)118 galutinis2010/0062 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos Sąjungos ir Kongo Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT) sudarymoAIŠKINAMASIS MEMORANDUMASMiškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT)[1] veiksmų plane, kurį 2003 m. patvirtino Taryba[2], siūloma įvairių priemonių, susijusių su parama medieną gaminančioms šalims, daugiašaliu bendradarbiavimu kovojant su prekyba neteisėtai nukirsta mediena, parama privačiojo sektoriaus iniciatyvoms, taip pat priemonių, kuriomis siekiama atgrasyti nuo investicijoms į neteisėtą miškų kirtimą skatinančią veiklą. Kertinis veiksmų plano akmuo – Sąjungos ir medieną gaminančių šalių FLEGT srities partnerystės, kuriomis siekiama sustabdyti neteisėtą kirtimą, užmezgimas. 2005 m. Taryba priėmė Reglamentą (EB) Nr. 2173/2005[3], kuriuo sukuriama licencijavimo schema ir medienos importo į Sąjungą teisėtumo tikrinimo mechanizmas.2005 m. gruodžio mėn. Taryba įgaliojo Komisiją derėtis dėl partnerystės susitarimų su medieną gaminančiomis šalimis, siekiant įgyvendinti ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos mediena (FLEGT) veiksmų planą ir ypač skatinti medienos, kurios teisėtumas patvirtintas, importą iš šių šalių partnerių į Europos Sąjungą bei prekybą ja[4]. Susitarimas su Kongu yra antrasis (po susitarimo su Gana) toks šalies gamintojos ir Europos Sąjungos derybomis pasiektas partnerystės susitarimas.Komisija pradėjo derybas su Kongu 2008 m. birželio mėn. Derybos truko 10 mėnesių, įvyko keturi tiesioginių derybų raundai ir keturiolika techninių vaizdo konferencijų. Derybose Komisijai padėjo kelios valstybės narės. Komisija nuolat informuodavo Tarybą apie derybų pažangą teikdama reguliarias ataskaitas Miškų darbo grupei, taip pat ES misijos Konge vadovams ir atstovams. Po kiekvieno derybų raundo šalys surengdavo viešus informacinius susitikimus, kad suinteresuotąsias šalis informuotų apie derybų eigą. Be to, Kongas laikėsi dalyvavimu grindžiamo požiūrio, į susitarimo rengimą įtraukdama pilietinę visuomenę ir privatųjį sektorių.Susitarime nagrinėjami visi Tarybos derybų nurodymuose numatyti klausimai. Susitarimu sukuriama FLEGT licencijavimo schemos struktūra, institucijos ir sistemos. Jame nustatomos tiekimo grandinės kontrolės priemonės, teisinės atitikties sistema ir sistemos nepriklausomo audito reikalavimai. Šie punktai pateikiami susitarimo prieduose, išsamiai aprašant struktūras, kuriomis užtikrinamas išduodamų FLEGT licencijų teisėtumas. Kongas apibrėžė per išsamias konsultacijas su suinteresuotosiomis šalimis taikytinus teisės aktus. Tai įmonių eksploatavimo ir registravimo teisių suteikimo, taip pat miškų valdymo įstatymai ir taisyklės, darbo ir aplinkos teisės aktai, mokestiniai reikalavimai, socialiniai įpareigojimai, kaip antai vietos savivaldų, čiabuvių gyventojų ir pilietinės visuomenės dalyvavimas, kiti medienos transporto ir pardavimo teisės aktuose numatyti įpareigojimai, taip pat eksporto reikalavimai.Susitarimas taikomas ne tik Reglamento (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos II priede išvardytiems, bet ir visiems kitiems eksportuojamos medienos produktams; taip Kongas įsipareigoja sukurti sistemą, kuria Sąjungai būtų suteikta garantija, kad visi iš šios šalies gaunami miško produktai pagaminti teisėtai – tai turėtų teigiamai bei tvariai prisidėti prie Kongo augimo.Susitarime numatoma importo kontrolė prie Sąjungos sienų, kaip nustatyta Reglamente (EB) Nr. 2173/2005 dėl FLEGT licencijavimo schemos ir jo įgyvendinimo reglamente (EB) Nr. 1024/2008. Susitarime aprašoma Kongo FLEGT licencija, kurios forma atitinka minėtame įgyvendinimo reglamente nustatytą formą.Susitarimu įsteigiamas Jungtinis susitarimo įgyvendinimo komitetas – FLEGT licencijavimo schemos srities dialogo ir bendradarbiavimo su Sąjunga mechanizmas. Taip pat nustatomi suinteresuotųjų šalių dalyvavimo, socialinės apsaugos teikimo, skaidrumo, įgyvendinimo poveikio stebėjimo ir įgyvendinimo ataskaitų rengimo principai.Susitarime nustatomas susitarimo įsigaliojimo ir licencijavimo schemos įgyvendinimo laikas ir procedūros. Kadangi Kongas modernizuos ir pertvarkys savo reglamentavimo bei informacijos valdymo sistemą, įdiegs išsamesnę tiekimo grandinės kontrolę ir sukurs nepriklausomą teisinės atitikties tikrinimo sistemą, prireiks dvejų-trejų metų, kol bus sukurtos ir išbandytos naujos sistemos, taip pat sustiprinti viešosios administracijos, pilietinės visuomenės ir privačiojo sektoriaus gebėjimai atlikti numatytas užduotis. Numatoma, kad FLEGT licencijavimo schema visiškai veiks iki 2011 m. vidurio. Prieš ES priimant FLEGT licencijas, licencijų schema bus įvertinta pagal susitarime nustatytus kriterijus.2010/0062 (NLE)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl Europos Sąjungos ir Kongo Respublikos savanoriško partnerystės susitarimo dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT) sudarymoEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnio 3 dalies pirmąją pastraipą ir 4 dalies pirmąją pastraipą, kartu su 218 straipsnio 6 dalies a punktu,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą[5],kadangi:(1) 2003 m. gegužės mėn. Europos Komisija paskelbė ES miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos (FLEGT)[6] veiksmų planą, kuriame paraginta imtis priemonių kovoti su neteisėtu miškų kirtimu sudarant savanoriškus partnerystės susitarimus su medieną gaminančiomis šalimis. 2003 m. spalio mėn. Taryba priėmė išvadas dėl veiksmų plano[7], o 2005 m. liepos mėn. Europos Parlamentas priėmė rezoliuciją[8].(2) Remiantis [...] Tarybos sprendimu 2010/XXX[9] Komisija [...] pasirašė Europos Sąjungos ir Kongo Respublikos savanoriškos partnerystės susitarimą dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT), numatant, kad šis susitarimas bus sudarytas vėliau.(3) Susitarimas turėtų būti sudarytas,NUSPRENDĖ:1 straipsnisŠiuo sprendimu sudaromas Europos Sąjungos ir Kongo Respublikos susitarimas dėl miškų teisės aktų vykdymo, miškų valdymo ir prekybos į Europos Sąjungą importuojamais medienos produktais (FLEGT).Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.2 straipsnisTarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenį, įgaliotą Europos Sąjungos vardu paskelbti susitarimo 28 straipsnyje numatytą pranešimą, kuriuo išreiškiamas Europos Sąjungos sutikimas laikytis susitarimo.3 straipsnisEuropos Sąjungai Jungtiniame susitarimo įgyvendinimo komitete, įsteigtame pagal susitarimo 19 straipsnį, atstovauja Komisijos atstovai.Valstybės narės gali dalyvauti Jungtinio susitarimo įgyvendinimo komiteto posėdžiuose kaip Europos Sąjungos delegacijos narės.4 straipsnisSiekiant pataisyti susitarimo priedus remiantis susitarimo 26 straipsniu Komisija įgaliojama Reglamento (EB) Nr. 2173/2005 11 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka Europos Sąjungos vardu patvirtinti tas pataisas.5 straipsnisSprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną. Jis skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Susitarimo įsigaliojimo data skelbiama Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkas [1] COM(2003) 251.[2] OL C 268, 2003 11 7.[3] OL L 347, 2005 12 30.[4] Tarybos riboto naudojimo dokumentas Nr. 15102/05.[5] OL C [...], [...], p. [...].[6] COM(2003) 251.[7] OL C 268, 2003 11 7.[8] OL C157E, 2006 7 6, p. 482.[9] OL L [...], [...], p. [...].


type: contracts

text:
 28.11.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 318/29
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 127/2013
 (2013. gada 14. jūnijs),
 ar ko groza EEZ līguma XIII pielikumu (Transports)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2011. gada 10. augusta Regula (ES) Nr. 805/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un noteiktiem sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (1).
 (2)
 Tādēļ attiecīgi būtu jāgroza EEZ līguma XIII pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma XIII pielikumā pēc 66.nc punkta (Komisijas Regula (ES) Nr. 6/2013) iekļauj šādu punktu:
 “66.nd
 32011 R 0805: Komisijas 2011. gada 10. augusta Regula (ES) Nr. 805/2011, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus gaisa satiksmes vadības dispečeru licencēm un noteiktiem sertifikātiem atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 216/2008 (OV L 206, 11.8.2011., 21. lpp.).”
 2. pants
 Regulas (ES) Nr. 805/2011 teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2013. gada 15. jūnijā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (2).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2013. gada 14. jūnijā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Gianluca GRIPPA
 (1) OV L 206, 11.8.2011., 21. lpp.
 (2) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


jurisdiction: US

text:
 116 SCON 42 IS: Expressing the sense of Congress that August 30, 2020, be observed as the 130th anniversary of the 1890 Land-Grant Educational Institutions.
 U.S. Senate
 2020-07-30
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 III116th CONGRESS2d SessionS. CON. RES. 42IN THE SENATE OF THE UNITED STATESJuly 30, 2020Mr. Boozman (for himself, Mr. Jones, Mr. Tillis, Mr. Manchin, Mr. Perdue, Mr. Warner, Mr. Kaine, Mr. Roberts, Mr. Blunt, Mr. Portman, Mr. Cardin, Mrs. Loeffler, Mr. Van Hollen, and Mr. Wicker) submitted the following concurrent resolution; which was referred to the Committee on Agriculture, Nutrition, and ForestryCONCURRENT RESOLUTIONExpressing the sense of Congress that August 30, 2020, be observed as the 130th anniversary of the 1890 Land-Grant Educational Institutions.Whereas the Act of August 30, 1890 (7 U.S.C. 321 et seq.), popularly known as the “Second Morrill Act”, led to the creation of 19 historically Black Federal land-grant educational institutions;Whereas the 19 historically Black 1890 land-grant educational institutions are identified as Lincoln University, Alcorn State University, the University of Arkansas at Pine Bluff, Alabama A&M University, Prairie View A&M University, Southern University, Virginia State University, Kentucky State University, the University of Maryland Eastern Shore, Florida A&M University, Delaware State University, North Carolina A&T State University, Fort Valley State University, South Carolina State University, Langston University, Tennessee State University, Tuskegee University, Central State University, and West Virginia State University;Whereas the Act of May 8, 1914 (7 U.S.C. 341), popularly known as the “Smith-Lever Act”, provided for the establishment of the Cooperative Extension Service within the Department of Agriculture for the dissemination, through Federal land-grant educational institutions, of information pertaining to agriculture and home economics;Whereas, since the 125th Anniversary of the 19 historically Black 1890 land-grant educational institutions in 2015, Congress passed the 2018 Farm Bill which included new Federal investments, such as—(1)the program providing scholarships for students at 1890 land-grant educational institutions under section 1446 of the National Agricultural Research, Extension, and Teaching Policy Act of 1977 (7 U.S.C. 322a); and(2)the recognition of at least 3 Centers of Excellence at 1890 land-grant educational institutions under section 1673(d) of the Food, Agriculture, Conservation, and Trade Act of 1990 (7 U.S.C. 5926(d)); andWhereas appropriate recognition should be given to the significant contributions made by the 19 historically Black 1890 land-grant educational institutions to the heritage, educational development, advancement, and agricultural strength of the United States: Now, therefore, be it That it is the sense of Congress that—(1)the 130th anniversary of the 1890 Land-Grant Educational Institutions should be observed;(2)such a day should be observed with appropriate ceremonies and activities to recognize the collective contributions that these 19 historically Black Federal land-grant educational institutions have made to the United States;(3)the Second Morrill Act and the Smith-Lever Act have helped the United States develop agricultural leaders; and(4)the Department of Agriculture and the National Institute of Food and Agriculture should remain committed to supporting the goals of the Second Morrill Act and the Smith-Lever Act.