text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52008PC0401
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 16.7.2008KOM(2008) 401 lopullinen2008/0152 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSyhteisen ympäristömerkkijärjestelmästä(komission esittämä) {SEK(2008) 2118} {SEK(2008) 2119}PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN SISÄLTÖ1.1 TarkoitusTämän asetuksen yleisenä tavoitteena on tukea tuotteiden kestävää tuotantoa ja kulutusta sekä palveluiden kestävää tarjontaa ja käyttöä. Tavoitteen saavuttamiseksi tuotteiden ja palvelujen hyvälle ympäristönsuojelulliselle tasolle määritellään vertailuarvot, jotka perustuvat markkinoiden parhaisiin suoriutujiin. Ympäristömerkin avulla nämä tuotteet ja palvelut tuodaan kuluttajien tietoon. Ympäristömerkki edistää sellaisten tuotteiden ja palvelujen käyttöä, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät kuin muiden saman ryhmän tuotteiden tai palvelujen.Näitä vertailuarvoja käytetään myös muiden ympäristöpolitiikan välineiden kehittämisessä ja täytäntöönpanossa, kun yhtenäismarkkinoilla tarvitaan yhdenmukaisia sääntöjä. Tällaisia muita käyttötarkoituksia ovat muun muassa julkisten hankintaviranomaisten käyttöön laadittavat ympäristökriteerit sekä tuotteiden mahdollisista tulevista vähimmäisvaatimuksista annettavat suositukset.1.2 Yleinen taustaEU:n ympäristömerkkijärjestelmä on ollut käytössä vuodesta 1992. Ympäristömerkkiasetuksen[1] 20 artiklan mukaan komission on tarkasteltava järjestelmää sen soveltamisesta saadun kokemuksen pohjalta ja ehdotettava tarvittaessa asianmukaisia muutoksia asetukseen. Euroopan ympäristökeskuksen ja muiden tahojen julkaisemissa raporteissa korostetaan, että ympäristön tila huolestuttaa ihmisiä entistä enemmän. Tässä suhteessa ilmaston lämpeneminen on nykyisin hallitseva kysymys, mutta huolenaiheita on myös monia muita, kuten biologinen monimuotoisuus, ilman ja vesien saastuminen ja otsonikato.Yksityiskohtaisempi kuvaus poliittisesta taustasta ja perustelut sääntelytavan valinnalle annetaan vaikutusten arvioinnissa.1.3 Voimassa olevat yhteisön säännöksetEhdotuksella on tarkoitus korvata tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17. heinäkuuta 2000 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1980/2000.1.4 Johdonmukaisuus suhteessa muuhun politiikkaan ja muihin sääntöihinTämä ympäristömerkkijärjestelmää koskeva ehdotus liittyy läheisesti kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaan Euroopan komission laajempaan toimintakehykseen. Tuotanto- ja kulutusmallien kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, terveyteen ja luonnonvaroihin on vähennettävä. Yhtenä komission keskeisenä tavoitteena on luoda yleinen kehys sellaisten välineiden integroidulle täytäntöönpanolle, joilla näitä kielteisiä vaikutuksia pyritään lieventämään. Vaikutusten arvioinnissa kuvataan, kuinka monikriteerinen, kolmannen osapuolen akkreditoima ja elinkaariajatteluun[2] perustuva ympäristömerkki voi olla olennainen osa tällaista kestävän kulutuksen ja tuotannon välinevalikoimaa. Ympäristömerkkijärjestelmän merkitystä on korostettu myös aiemmissa asiakirjoissa, kuten yhdennettyä tuotepolitiikkaa koskevassa komission tiedonannossa[3] ja kuudennessa ympäristöalan toimintaohjelmassa[4].2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI2.1 KuulemisetYhteisön ympäristömerkkiä koskeva uudelleentarkastelu ja vaikutusten arviointi alkoi helmikuussa 2002, jolloin käynnistettiin laaja-alainen arviointitutkimus ympäristömerkistä[5]. Uudelleentarkastelun lisäksi on järjestetty useita intressitahojen kuulemisia, jotka huipentuivat internetissä järjestettyyn julkiseen kuulemiseen vuoden 2007 alussa.Kuulemisten tuloksia on käytetty vaikutusten arvioinnissa, ja niitä kuvataan lyhyesti jäljempänä.2.2 Vaikutusten arviointiYmpäristömerkkijärjestelmän mahdolliset hyödyt:Sen sijaan että kussakin jäsenvaltiossa käytettäisiin omia mittapuita tuotteiden ympäristömyötäisyyden vertailuun, yhtenäismarkkinoilla on loogista laatia asiasta yhdet yhteiset suuntaviivat. EU:n laajuinen järjestelmä mahdollistaa sen, että yritysten on helpompi markkinoida ”ympäristöystävällisiä” tuotteita kaikkialla EU:ssa. Sen avulla kuluttajat voivat myös ostaa ”vihreitä” tuotteita missä tahansa ja luottaa siihen, että niillä on samat ympäristöominaisuudet. EU:n ympäristömerkki on ainoa koko sisämarkkinoita koskeva virallinen järjestelmä – nykyiset kansalliset tai alueelliset ympäristömerkkijärjestelmät kattavat niistä vain osan.Jos halutaan, että kuluttajat sekä yksityiset ja julkiset hankintaelimet ottavat ympäristökriteerit huomioon valitessaan tuotteita ja palveluja markkinoilta, on tärkeää, että heillä on käytössään helppotajuiset ja uskottavat arviointiperusteet, joiden avulla he voivat erottaa todella ”vihreät” tuotteet kilpailevista tuotteista. Ympäristömerkit voivat olla merkittävä osa toimenpidekokonaisuutta, jolla pyritään edistämään ekologisesti kestävämpien tuotteiden kehittämistä ja myyntiä, sillä ne luovat markkinoille selkeän vertailukohdan. Lisäksi ympäristömerkin myöntämisperusteita voidaan hyödyntää esimerkiksi tarjouspyynnöissä ympäristöä säästävien julkisten hankintojen tukemiseksi.Nykyisen järjestelmän onnistuminen:Ympäristömerkkiä koskeva arviointi- ja kuulemisprosessi osoitti, että järjestelmä on ollut onnistunut mikrotasolla, sillä se auttaa osallistuvia organisaatioita parantamaan ympäristönsuojelunsa tasoa. Kuulemisessa kävi myös ilmi, että järjestelmän alkuperäiset tavoitteet ovat edelleen EU-politiikan näkökulmasta päteviä ja tavoittelemisen arvoisia. Järjestelmän myötä kuluttajien käytössä on luotettava ympäristömerkki, ja se tarjoaa yrityksille mahdollisuuden käyttää yhtä merkkiä kaikessa Euroopan tai maailmanlaajuisessa markkinoinnissaan.EU:n ympäristömerkki tarjoaa hyödyllisen vertailukohdan ympäristönsuojelun tason mittaamiseen myös muilla tavoin:- EVER-tutkimus[6] osoittaa, että EU:n ympäristömerkin myöntämisperusteita käytetään myös sellaisissa yrityksissä, jotka eivät osallistu järjestelmään; yli puolet tällaisista haastatelluista yrityksistä totesi, että ne käyttävät ympäristömerkkiä oman ympäristönsuojelun tasonsa vertailukohtana jopa silloin, kun ne eivät itse hae merkkiä.- Energiaa käyttävien tuotteiden ekologisesta suunnittelusta annetun direktiivin[7] mukaan tuotteen, jolle on myönnetty ympäristömerkki, katsotaan automaattisesti olevan sovellettavan täytäntöönpanotoimenpiteen vaatimusten mukainen.- EU:n ympäristömerkin myöntämisperusteita on käytetty myös muissa ympäristömerkkijärjestelmissä, kuten Itävallan ympäristömerkissä ja pohjoismaiden Joutsenmerkissä. Molemmissa näistä järjestelmissä on seurattu sanatarkasti EU:n myöntämisperusteita eräissä tuoteryhmissä.Ympäristömerkin käyttöoikeuden saaneiden yritysten lukumäärä on viime aikoina kasvanut, mutta järjestelmässä määriteltyjä tuoteryhmiä on edelleen ainoastaan 26 ja ympäristömerkittyjä tuotteita valmistavia yrityksiä vain noin 500. Ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden kokonaismyynti on yli 1 miljardi euroa vuodessa, mikä on hyvin pieni osuus potentiaalisista EU-markkinoista.Ehdotettu lähestymistapa:Vaikutusten arviointi osoittaa, että nykyisellä järjestelmällä ei saavuteta sille asetettuja tavoitteita, koska se tunnetaan huonosti ja on otettu heikosti käyttöön teollisuudessa. Tämä johtuu järjestelmään liittyvien menettelyjen ja hallinnon byrokraattisuudesta.Järjestelmän muuttamiseksi ja yksinkertaistamiseksi ehdotetaan seuraavaa toimenpidekokonaisuutta:- asetus muotoillaan siten, että se sopii paremmin yhteen muiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen liittyvien toimien kanssa;- merkin soveltamisalaa laajennetaan;- otetaan käyttöön toimia, joilla edistetään yhdenmukaistamista muiden ympäristömerkkijärjestelmien kanssa;- otetaan mukaan uusia tuoteryhmiä ja nopeutetaan myöntämisperusteiden laadintaa;- laaditaan malli myöntämisperusteisiin liittyville asiakirjoille, jotta ne olisivat helppokäyttöisempiä;- myöntämisperusteita laadittaessa otetaan huomioon ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat ohjeet;- poistetaan vuosimaksut ja yksinkertaistetaan arviointimenettelyjä;- otetaan käyttöön toimivaltaisten elinten vertaisarviointi;- tehostetaan markkinointia;- ehdotetaan tuotteiden ympäristönsuojelullista tasoa koskevia pakollisia vaatimuksia;- yksinkertaistetaan myöntämisperusteisiin liittyviä asiakirjoja keskittymällä tuotteiden tärkeimpiin ympäristövaikutuksiin säilyttäen kuitenkin vaatimustaso korkeana.Odotetut tulokset / tavoitteet:Ympäristömerkkijärjestelmän tarkistuksella on seuraavat tavoitteet:- Parannetaan EU:n ympäristömerkin tunnettuutta, ymmärtämistä ja kunnioitusta EU:n jäsenvaltioissa ja ympäri maailmaa. Tässä onnistumisen mittapuuna keskipitkällä aikavälillä on se, että kuluttajat ja yritykset kaikkialla EU:ssa tunnistavat ympäristömerkin.- Myöntämisperusteet määritellään tuotteille ja palveluille, joissa ympäristömerkistä saadaan paras hyöty, erityisesti tuoteryhmille, joilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia ja joiden ympäristönsuojelullista tasoa voidaan siis olennaisesti parantaa. (Tuoteryhmien määrää lisätään 25:stä 40–50:een vuoteen 2015 mennessä.)- Kauppojen hyllyille saadaan huomattavasti enemmän ympäristömerkittyjä tuotteita, joista kuluttajat voivat valita. (Tavoitteena on 10 prosentin markkinaosuus merkin soveltamisalaan kuuluvissa tuoteryhmissä.)- Myöntämisperusteita koskevat asiakirjat laaditaan niin, että julkisten hankintaviranomaisten on helppo käyttää niitä.- EU:n ympäristömerkki yhdenmukaistetaan muiden maailmanlaajuisten ja kansallisten merkkien kanssa.- Ympäristömerkin olisi oltava sellainen, ettei sen saaminen aiheuta yrityksille liiallisia kustannuksia ja työtä, vaikka vaatimustaso pidetään edelleen korkeana. Korkea vaatimustaso takaa merkin uskottavuuden kuluttajien ja ympäristöjärjestöjen silmissä.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT3.1 OikeusperustaSäädöksen perustana ovat EY:n perustamissopimuksen 175 artiklassa esitetyt ympäristöpoliittiset näkökohdat. Mainittu artikla oli jo tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä annetun asetuksen (EY) N:o 1980/2000 oikeusperustana.3.2 Toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteetTässä ympäristömerkkiasetusta koskevassa ehdotuksessa vahvistetaan kehys, jonka mukaisesti tuotteiden hyvälle ympäristönsuojelulliselle tasolle voidaan määritellä EU:n tasolla vertailutasot teknisten kriteerien pohjalta. Ehdotus luo puitteet, joissa halukkaat yritykset voivat jäsenvaltioiden valvonnassa osoittaa täyttävänsä nämä kriteerit.3.3 Sääntelytavan valintaEuroopan parlamentin ja neuvoston asetus on ilmeinen valinta, koska järjestelmän toiminnalle kaikkialla yhteisössä tarvitaan selkeät ja yhteiset säännöt. Yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmä on aina aikaisemminkin perustunut asetuksiin (N:o 880/1992 ja N:o 1980/2000). Järjestelmän toimintaedellytykset eivät ole muuttuneet tavalla, joka oikeuttaisi sääntelytavan muuttamisen.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETKs. liitteenä oleva rahoitusselvitys.5. LISÄTIEDOT5.1 YksinkertaistaminenEhdotus vastaa komission yksinkertaistamisohjelmassa tehtyä asiaa koskevaa sitoumusta, ks. KOM(2008) 33.Hallintokustannusten kokonaismäärää, viranomaisille järjestelmän hallinnoinnista aiheutuvat kustannukset mukaan luettuina, on mahdotonta arvioida, koska kyseessä on vapaaehtoinen väline, jonka kustannukset riippuvat suurelta osin siitä, kuinka laajasti se otetaan käyttöön teollisuuden piirissä ja kuinka paljon menoja aiheutuu markkinavalvonnasta eli sen valvonnasta, noudattavatko merkkiä käyttävät yritykset merkin myöntämisperusteita.Voidaan myös tarkastella valikoitujen mikrovaihtoehtojen vaikutusta yksittäisten menettelyjen hallintokustannuksiin. On syytä korostaa, että komission soveltaman hallintomenojen tiukan määritelmän mukaan ympäristömerkkiasetus ei aiheuta lainkaan hallintokustannuksia yrityksille, koska järjestelmä on vapaaehtoinen ja yritykset voivat vapaasti päättää osallistumisestaan.Asetus muotoillaan siten, että se sopii paremmin yhteen muiden kestävään tuotantoon ja kulutukseen liittyvien toimien kanssa: Tämä tarkoittaa, että erilaisten tuotepolitiikan välineiden välistä synergiaa voidaan parantaa ja siten yhdenmukaistaa kehystä, jossa kriteerejä määritellään. Tämä vähentää yritysten hallinnollista taakkaa.Otetaan käyttöön toimia, joilla edistetään yhdenmukaistamista muiden ympäristömerkkijärjestelmien kanssa: Yhdenmukaistaminen vähentää niiden yritysten hallinnollista taakkaa, jotka haluavat hakea useampaa kuin yhtä ympäristömerkkiä. Testikustannuksia voidaan vähentää jopa 100 prosenttia, jos yrityksellä on jo yksi merkki eikä lisätestausta tai -varmennuksia vaadita. Tämä taloudellisen taakan keventäminen saattaa olla erityisen kiinnostavaa pienten ja keskisuurten yritysten kannalta.Otetaan mukaan uusia tuoteryhmiä ja nopeutetaan myöntämisperusteiden laadintaa: Myöntämisperusteiden laatimismenettelyn yksinkertaistaminen alentaisi kaikkien osapuolten kustannuksia (vähemmän kokouksia), mutta tuoteryhmien lisääminen aiheuttaa luonnollisesti kustannuksia.Vaihtoehtoon, jossa järjestelmää muutetaan, liittyy olennaisesti se piirre, että yhteisön ympäristömerkkijärjestelmässä voidaan hyödyntää helpommin toisten jo tekemää työtä. Tällaista työtä tehdään muun muassa jäsenvaltioiden kansallisissa merkintäjärjestelmissä sekä maailmanlaajuisessa ympäristömerkintöjen verkostossa ( Global Ecolabelling Network , GEN). Lisäksi voidaan hyödyntää työtä, jota tehdään muiden komission aloitteiden, kuten energiaa käyttäviä tuotteita koskevan direktiivin tai uuden kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevan toimintasuunnitelman puitteissa. Kun vältetään ympäristömerkin myöntämisperusteiden laatiminen erillään muusta työstä, säästetään aikaa ja rahaa.Laaditaan malli myöntämisperusteisiin liittyville asiakirjoille, jotta ne olisivat helppokäyttöisempiä: Myöntämisperusteisiin liittyvien asiakirjojen muuttaminen vakiomuotoisiksi ja helppokäyttöisemmiksi vähentää niiden yritysten ja hankintaelinten hallinnollista taakkaa, jotka käyttävät myöntämisperusteita teknisissä eritelmissä.Myöntämisperusteita laadittaessa otetaan huomioon ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevat ohjeet: Kuten edellisessä kohdassa jo todettiin, hankintaviranomaisten on helpompi käyttää EU:n laajuisesti yhdenmukaistettuja myöntämisperusteita. Samoin yrityksillä on tasapuoliset toimintaedellytykset, jos sopimusten teknisissä eritelmissä käytetään samoja perusteita kaikkialla Euroopassa. Jäsenvaltiot säästävät myös rahaa, koska samoja perusteita voidaan käyttää ympäristömerkinnöissä ja julkisissa hankinnoissa.Vuosimaksujen poistaminen: Toimivaltaiset elimet saavat nykyisin maksuista suoria tuloja noin 1 miljoona euroa vuodessa (EU-27). Nämä suorat tulot menetetään, jos maksut poistetaan. Sitä vastoin yritysten hallinnollinen taakka kevenee. Hallinnolliset säästöt voisivat olla noin puoli henkilötyöpäivää vuodessa yritystä kohden, minkä lisäksi yritysten ei tarvitse maksaa vuosimaksua. Järjestelmästä jäsenvaltioille aiheutuva hallinnollinen taakka pysyy ennallaan, koska uuden ehdotuksen mukaisen markkinavalvonnan toteuttamisesta aiheutuva työtaakka vastaa arviointien ja todentamisten hallinnoinnista ja tekemisestä nykyisessä järjestelmässä aiheutuva taakkaa. Yksinkertaisempien myöntämisperusteiden pitäisi kuitenkin vähentää tarvittavaa hallintoa.5.2 Lainsäädännön kumoaminenVoimassa oleva ympäristömerkkiasetus (EY) N:o 1980/2000 kumotaan.5.3 Uudelleentarkastelu-, tarkistus- tai raukeamislausekeEhdotukseen sisältyy uudelleentarkastelulauseke.2008/0152 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUSyhteisön ympäristömerkkijärjestelmästä (ETA:n kannalta merkityksellisen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 175 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[8],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[9],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[10],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[11],sekä katsovat seuraavaa:(1) Tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä 17 päivänä heinäkuuta 2000 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1980/2000[12] tavoitteena oli luoda vapaaehtoinen yhteisön järjestelmä ympäristömerkin myöntämistä varten. Järjestelmän tarkoituksena oli edistää sellaisten tuotteiden myyntiä, joilla on koko elinkaarensa aikana vähemmän haitallisia vaikutuksia ympäristöön, ja antaa kuluttajille täsmällistä, luotettavaa ja tieteellisiin tutkimuksiin perustuvaa tietoa tuotteiden ympäristövaikutuksista.(2) Asetuksen (EY) N:o 1980/2000 soveltamisesta saadut kokemukset ovat osoittaneet, että yhteisön ympäristömerkkijärjestelmää on tarpeen muuttaa sen vaikutuksen lisäämiseksi ja toiminnan tehostamiseksi.(3) Jotta voitaisiin välttää liian useiden ympäristömerkintäjärjestelmien syntyminen ja edistää korkeampaa ympäristönsuojelun tasoa kaikilla aloilla, joissa ympäristövaikutukset ovat kuluttajien valintoihin vaikuttava tekijä, yhteisön ympäristömerkin käyttömahdollisuuksia olisi laajennettava. On kuitenkin tärkeää varmistaa selkeä ero tämän asetuksen ja luonnonmukaisesta tuotannosta ja luonnonmukaisesti tuotettujen tuotteiden merkinnöistä sekä asetuksen (ETY) N:o 2092/91 kumoamisesta 28 päivänä kesäkuuta 2007 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 834/2007[13] välillä.(4) Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmä on osa kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa komission politiikkaa, jolla pyritään vähentämään kulutuksen ja tuotannon kielteisiä vaikutuksia ympäristöön, terveyteen ja luonnonvaroihin. Järjestelmän tarkoituksena on edistää ympäristömerkin käytön avulla sellaisten tuotteiden myyntiä, joiden ympäristönsuojelullinen taso on korkea. Tätä varten on asianmukaista vaatia, että perusteet, jotka tuotteiden on täytettävä, jotta niissä voidaan käyttää ympäristömerkkiä, perustuvat parhaaseen ympäristönsuojelulliseen tasoon, joka tuotteilla on saavutettu yhteisön markkinoilla. Perusteiden tulisi olla helposti ymmärrettäviä ja helppokäyttöisiä ja niissä olisi siksi käsiteltävä ainoastaan tuotteiden tärkeimpiä ympäristövaikutuksia.(5) Minkä tahansa asiasta kiinnostuneen tahon olisi voitava johtaa ympäristömerkin myöntämisperusteiden laadintaa tai tarkistamista sillä edellytyksellä, että noudatetaan yhteisiä menettelysääntöjä ja komissio koordinoi prosessia. Yhteisön toiminnan yleisen johdonmukaisuuden varmistamiseksi on myös asianmukaista vaatia, että ympäristömerkin myöntämisperusteita laadittaessa otetaan huomioon yhteisön viimeisimmät strategiset tavoitteet ympäristön alalla, kuten ympäristöalan toimintaohjelmat, kestävän kehityksen strategiat ja ilmastonmuutosohjelmat.(6) Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän yksinkertaistamiseksi ja ympäristömerkin käyttöön liittyvän hallinnollisen taakan keventämiseksi arviointi- ja todentamismenettelyt olisi korvattava rekisteröintijärjestelmällä.(7) Ympäristömerkin käytöstä aiheutuvia kustannuksia olisi alennettava, jotta ympäristömerkin käyttöä voitaisiin lisätä ja jotta vältettäisiin sellaisten toimijoiden rankaiseminen, joiden tuotteet täyttävät ympäristömerkin myöntämisperusteet.(8) Koska ympäristömerkin käyttöä koskevia menettelyjä yksinkertaistetaan, on asianmukaista säätää vaatimuksista, joiden mukaisesti ympäristömerkkiä voidaan käyttää, ja näiden vaatimusten noudattamisen varmistamiseksi on asianmukaista edellyttää, että toimivaltaiset elimet suorittavat todentamisia ja kieltävät ympäristömerkin käytön, jos käyttöä koskevia vaatimuksia ei ole noudatettu. On myös asianmukaista vaatia jäsenvaltioita vahvistamaan säännöt, jotka koskevat tämän asetuksen rikkomisesta määrättäviä seuraamuksia, ja varmistamaan niiden täytäntöönpano.(9) Yhteisön ympäristömerkin tunnettuutta olisi parannettava tiedotustoimilla, jotta kuluttajat olisivat tietoisia merkin tarkoituksesta ja he voisivat tehdä harkittuja valintoja.(10) Yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän ja kansallisten ympäristömerkkijärjestelmien yhdenmukaisuutta olisi parannettava, jotta voitaisiin helpottaa ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden markkinointia kansallisella ja yhteisön tasolla ja välttää sekaannusten syntyminen kuluttajien keskuudessa.(11) Toimivaltaisten elinten olisi osallistuttava vertaisarviointijärjestelmään, jotta voidaan varmistaa rekisteröintijärjestelmän sekä markkinavalvonnan ja ympäristömerkin käytön valvonnan yhdenmukainen soveltaminen kaikkialla yhteisössä.(12) Tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavista toimenpiteistä olisi päätettävä menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY[14] mukaisesti.(13) Komissiolle olisi erityisesti annettava valtuudet hyväksyä perusteet, jotka tuotteiden on täytettävä, jotta niissä voidaan käyttää ympäristömerkkiä, sekä valtuudet tarkistaa tämän asetuksen liitteitä. Koska kyseiset toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia muun muassa lisäämällä siihen uusia muita kuin keskeisiä osia, ne on hyväksyttävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.(14) Selvyyden ja oikeusvarmuuden vuoksi asetus (EY) N:o 1980/2000 olisi korvattava tällä asetuksella.(15) Olisi säädettävä asianmukaisista siirtymäsäännöksistä, jotta voidaan varmistaa sujuva siirtyminen asetuksen (EY) N:o 1980/2000 ja tämän asetuksen välillä,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla KohdeTässä asetuksessa vahvistetaan yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän perustamista ja soveltamista koskevat säännöt.2 artikla SoveltamisalaTätä asetusta sovelletaan tavaroihin ja palveluihin, joita toimitetaan yhteisön markkinoille jakelua, kulutusta tai käyttöä varten joko maksua vastaan tai maksutta, jäljempänä ’tuote’.Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 178/2002[15] 2 artiklassa määriteltyjen elintarvikkeiden osalta sitä sovelletaan ainoastaan jalostettuihin elintarvikkeisiin sekä kalastus- ja vesiviljelytuotteisiin.3 artikla MääritelmätTässä asetuksessa tarkoitetaan1. ’tuoteryhmällä’ sellaisten tavaroiden tai palvelujen joukkoa, joita käytetään samaan tarkoitukseen ja jotka ovat käytön kannalta ja kuluttajien käsityksen mukaan samanlaisia;2. ’kuluttajalla’ luonnollista tai oikeushenkilöä, joka ostaa tai vastaanottaa markkinoilla olevan tuotteen joko käyttöä tai kulutusta tai valmistusta tai jakelua varten;3. ’ympäristövaikutuksella’ ympäristömuutoksia, jotka aiheutuvat kokonaan tai osittain tuotteesta sen elinkaaren aikana;4. ’ympäristönsuojelullisella tasolla’ valmistajan saavuttamia tuloksia niiden tuotteen ominaispiirteiden hallinnassa, jotka aiheuttavat ympäristövaikutuksia.4 artikla Toimivaltaiset elimet1. Kunkin jäsenvaltion on nimettävä yksi tai useampi elin, joka vastaa tässä asetuksessa säädettyjen tehtävien suorittamisesta, jäljempänä ’toimivaltainen elin’ tai ’toimivaltaiset elimet’, ja varmistettava, että se on toimintavalmis. Jos nimetään useampi kuin yksi toimivaltainen elin, jäsenvaltion on määritettävä niiden keskinäinen toimivalta ja niihin sovellettavat yhteensovittamisvaatimukset.2. Toimivaltaisten elinten kokoonpanon on taattava niiden riippumattomuus ja puolueettomuus ja niiden työjärjestyksen on taattava niiden toiminnan avoimuus ja kaikkien sidosryhmien osallistuminen.5 artikla Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunta1. Komissio perustaa Euroopan unionin ympäristömerkintälautakunnan (EUEB) ja nimeää sen jäsenet. Lautakunta koostuu 4 artiklassa tarkoitettujen toimivaltaisten elinten edustajista sekä muiden sidosryhmien edustajista. EUEB osallistuu ympäristömerkin myöntämisperusteiden laatimiseen ja tarkistamiseen sekä yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän täytäntöönpanon arviointiin. Lisäksi se antaa komissiolle neuvoja ja apua näillä aloilla ja antaa erityisesti suosituksia ympäristönsuojelullista tasoa koskevista vähimmäisvaatimuksista.2. Komissio varmistaa, että EUEB huolehtii toiminnassaan siitä, että kunkin tuoteryhmän osalta kaikki kyseisen tuoteryhmän parissa toimivat sidosryhmät, kuten toimivaltaiset elimet, valmistajat, vähittäismyyjät, maahantuojat sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöt, osallistuvat asian käsittelyyn tasapuolisesti.6 artikla Ympäristömerkin myöntämisperusteita koskevat yleiset vaatimukset1. Ympäristömerkin myöntämisperusteiden on perustuttava tuotteiden ympäristönsuojelulliseen tasoon ja niissä on otettava huomioon yhteisön viimeisimmät strategiset tavoitteet ympäristöalalla.2. Tuotteiden ympäristönsuojelullinen taso määritetään yhteisön markkinoilla parhaiten suoriutuvien tuotteiden perusteella. Tässä otetaan huomioon merkittävimmät tuotteen elinkaaren aikaiset ympäristövaikutukset, erityisesti vaikutus ilmastonmuutokseen, vaikutus luontoon ja biologiseen monimuotoisuuteen, energian ja luonnonvarojen kulutus, jätteen syntyminen, päästöt kaikkiin ympäristön osiin, fysikaalisten vaikutusten ja käytön aiheuttama pilaantuminen sekä vaarallisten aineiden päästöt.3. Ympäristömerkin myöntämisperusteissa määritellään ympäristövaatimukset, jotka tuotteen on täytettävä, jotta siinä voidaan käyttää ympäristömerkkiä.4. Ympäristövaatimuksia määriteltäessä otetaan huomioon ympäristöhyötyjen ja -kuormituksen välinen nettoympäristötase, mukaan luettuina terveys- ja turvallisuusnäkökohdat, tarkasteltavien tuotteiden elinkaaren eri vaiheissa.5. Perusteisiin on sisällyttävä vaatimuksia, joilla pyritään varmistamaan, että ympäristömerkillä varustetut tuotteet toimivat aiotun käyttötarkoituksensa mukaisesti.6. Ympäristömerkin myöntämisperusteissa on otettava huomioon muita ympäristömerkkejä varten vahvistetut perusteet, jos sellaisia on olemassa kyseiselle tuoteryhmälle.7 artikla Ympäristömerkin myöntämisperusteiden laadinta ja tarkistaminen1. Komissio vahvistaa ympäristömerkin myöntämisperusteet EUEB:tä kuultuaan ja johtaa niiden laatimista tai tarkistamista.Myös jäsenvaltiot, toimivaltaiset elimet ja muut sidosryhmät voivat EUEB:tä kuultuaan aloittaa ympäristömerkin myöntämisperusteiden laadinnan tai tarkistamisen ja johtaa tätä työtä.Osapuolen, joka aloittaa ympäristömerkin myöntämisperusteiden laadinnan tai tarkistamisen ja johtaa sitä, on liitteessä I olevassa A osassa vahvistetun menettelyn mukaisesti laadittava seuraavat asiakirjat:a) alustava raporttib) ehdotus myöntämisperusteiksic) myöntämisperuste-ehdotusta tukeva tekninen raporttid) loppuraporttie) käsikirja ympäristömerkin mahdollisille käyttäjille ja toimivaltaisille elimillef) käsikirja julkisista hankintamenettelyistä vastaaville viranomaisille.2. Jos jossain muussa ympäristömerkkijärjestelmässä on jo laadittu myöntämisperusteet tuoteryhmälle, jolle ei ole vahvistettu yhteisön ympäristömerkin myöntämisperusteita, mikä tahansa jäsenvaltio, jossa tämä toinen ympäristömerkkijärjestelmä tunnustetaan, voi komissiota ja EUEB:tä kuultuaan ehdottaa kyseisiä myöntämisperusteita hyväksyttäviksi yhteisön ympäristömerkkijärjestelmässä.Tällaisessa tapauksessa voidaan soveltaa liitteessä I olevassa B osassa esitettyä lyhennettyä myöntämisperusteiden laatimismenettelyä sillä edellytyksellä, että ehdotetut myöntämisperusteet on laadittu liitteessä I olevan A osan mukaisesti.3. Jos muille jalostetuille elintarvikkeille kuin vesiviljelytuotteille laaditaan myöntämisperusteet, nämä myöntämisperusteet saavat koskea ainoastaan jalostusta, kuljetusta tai pakkaamista.8 artikla Ympäristömerkin myöntämisperusteiden vahvistaminen1. Komissio hyväksyy EUEB:tä kuultuaan toimenpiteet, joilla vahvistetaan erityiset ympäristömerkin myöntämisperusteet kullekin tuoteryhmälle.Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia sitä täydentämällä, päätetään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetuilla toimenpiteillä komissioa) vahvistaa vaatimukset, joiden perusteella arvioidaan, täyttävätkö tietyt tuotteet ympäristömerkin myöntämisperusteet;b) määrittelee tarvittaessa kolme keskeistä ympäristöominaisuutta, jotka mainitaan ympäristömerkissä;c) määrittelee myöntämisperusteiden ja arviointivaatimusten voimassaoloajan.3. Myöntämisperusteiden ja arviointivaatimusten voimassaoloaika määritellään erikseen kutakin tuoteryhmää varten sitä koskevissa ympäristömerkin myöntämisperusteissa.9 artikla Rekisteröityminen ympäristömerkin käyttöä varten1. Voidakseen käyttää ympäristömerkkiä sitä haluavien valmistajien, maahantuojien, palveluntarjoajien, tukkukauppiaiden tai vähittäismyyjien on rekisteröidyttävä jossain 4 artiklassa tarkoitetussa toimivaltaisessa elimessä seuraavien sääntöjen mukaisesti:a) jos tuote on peräisin yhdestä jäsenvaltiosta, rekisteröinti tehdään kyseisen jäsenvaltion toimivaltaiselle elimelle;b) jos tuote on samassa muodossa peräisin useista jäsenvaltioista, rekisteröinti voidaan tehdä toimivaltaiselle elimelle yhdessä näistä jäsenvaltioista;c) jos tuote on peräisin yhteisön ulkopuolelta, rekisteröinti voidaan tehdä toimivaltaiselle elimelle missä tahansa jäsenvaltiossa, jossa tuote aiotaan saattaa tai on saatettu markkinoille.Ympäristömerkissä käytetään jompaa kumpaa liitteessä II esitetyistä muodoista.Ympäristömerkkiä saa käyttää ainoastaan rekisteröinnin piiriin kuuluvissa tuotteissa, jotka täyttävät niihin sovellettavat ympäristömerkin myöntämisperusteet.2. Rekisteröintihakemuksessa on yksilöitävä toiminnanharjoittajan nimi ja osoite sekä kyseessä oleva tuoteryhmä ja annettava täydellinen kuvaus tuotteesta.Rekisteröintihakemukseen on sisällyttävä kaikki merkitykselliset asiakirjat, siten kuin ne on määritelty asiaa koskevassa komission toimenpiteessä, jolla vahvistetaan kyseistä tuoteryhmää koskevat ympäristömerkin myöntämisperusteet.3. Toimivaltainen elin, jolle rekisteröintihakemus esitetään, voi periä rekisteröinnin käsittelystä enintään 200 euron maksun. Jos maksu peritään, ympäristömerkkiä saa käyttää ainoastaan, jos maksu on suoritettu ajallaan.4. Toimivaltaisen elimen on tarkistettava 2 kohdassa tarkoitetut asiakirjat kahden kuukauden kuluessa rekisteröintihakemuksen vastaanottamisesta.Toimivaltaisen elimen on annettava kullekin tuotteelle rekisteröintinumero sillä edellytyksellä, että kaikki asiakirjat on toimitettu.5. Saatuaan rekisteröintinumeron toiminnanharjoittaja voi varustaa tuotteen ympäristömerkillä. Tällöin toiminnanharjoittajan on merkittävä tuotteeseen myös rekisteröintinumero.6. Tuotteen rekisteröineen toimivaltaisen elimen on ilmoitettava kustakin rekisteröinnistä komissiolle. Komissio laatii yhteisen rekisterin ja päivittää sitä säännöllisesti. Rekisterin on oltava julkisesti saatavilla.7. Ympäristömerkkiä voi käyttää rekisteröinnin piiriin kuuluvissa tuotteissa ja niihin liittyvässä myynninedistämismateriaalissa.8. Rekisteröinti ei rajoita tuotteen elinkaaren eri vaiheissa sovellettavien yhteisön tai kansallisen lainsäädännön ympäristövaatimusten tai muiden lakisääteisten vaatimusten soveltamista.9. Ympäristömerkin käyttöoikeuteen ei sisälly oikeutta käyttää ympäristömerkkiä tavaramerkin osana.10. Jos ympäristömerkki lisätään jalostettuun elintarvikkeeseen, joka ei ole vesiviljelytuote ja joka ei täytä asetuksessa (EY) N:o 834/2007 säädettyjä vaatimuksia, ympäristömerkkiin on lisättävä samaan näkökenttään merkintä, josta käy ilmi, että merkki koskee ainoastaan tuotteen jalostuksen, kuljetuksen tai pakkaamisen ympäristönsuojelullista tasoa.Ensimmäistä alakohtaa sovelletaan myös asetuksen (EY) N:o 834/2007 24 artiklan mukaisesti merkittyihin jalostettuihin elintarvikkeisiin.10 artikla Markkinavalvonta ja yhteisön ympäristömerkin käytön valvonta1. Kaikenlainen virheellinen tai harhaanjohtava mainonta taikka sellaisen merkinnän tai tunnuksen käyttö, joka voidaan sekoittaa yhteisön ympäristömerkkiin, on kiellettyä.2. Tuotteen rekisteröineen toimivaltaisen elimen on suoritettava tekemiään rekisteröintejä koskevia todentamisia säännöllisesti tai valitusten johdosta. Todentamiset voidaan toteuttaa satunnaisina pistokokeina.Tuotteen rekisteröineen toimivaltaisen elimen on annettava ympäristömerkin käyttäjälle tieto kaikista valituksista, jotka on tehty tuotteista, joissa käytetään ympäristömerkkiä, ja se voi pyytää käyttäjää vastaamaan näihin valituksiin. Toimivaltainen elin voi olla paljastamatta valituksen tekijän henkilöllisyyttä käyttäjälle.3. Ympäristömerkin käyttäjän on annettava tuotteen rekisteröineelle toimivaltaiselle elimelle mahdollisuus tehdä kaikki selvitykset, jotka ovat tarpeen sen valvomiseksi, että käyttäjä noudattaa jatkuvasti tuoteryhmää koskevia myöntämisperusteita ja 9 artiklaa.4. Ympäristömerkin käyttäjän on pyynnöstä annettava tuotteen rekisteröineelle toimivaltaiselle elimelle pääsy tiloihin, joissa kyseessä olevaa tuotetta valmistetaan.Pyyntö voidaan esittää minä tahansa kohtuulliseksi katsottavana ajankohtana ja ilman ennakkoilmoitusta.5. Jos tuotteen rekisteröinyt toimivaltainen elin toteaa sen jälkeen, kun se on antanut ympäristömerkin käyttäjälle mahdollisuuden esittää huomautuksensa, että ympäristömerkillä varustetut tuotteet eivät täytä kyseistä tuoteryhmää koskevia myöntämisperusteita tai että ympäristömerkkiä ei käytetä 9 artiklan mukaisesti, sen on kiellettävä ympäristömerkin käyttö kyseisissä tuotteissa. Ympäristömerkin käyttäjällä ei ole oikeutta vaatia 9 artiklan 3 kohdassa säädetyn maksun palauttamista joko osittain tai kokonaan.Toimivaltaisen elimen on ilmoitettava kiellosta viipymättä kaikille muille toimivaltaisille elimille ja komissiolle.6. Tuotteen rekisteröinyt toimivaltainen elin ei saa paljastaa tietoja, jotka se on saanut käyttöönsä arvioidessaan, noudattaako ympäristömerkin käyttäjä 9 artiklassa esitettyjä ympäristömerkin käyttöä koskevia sääntöjä, tai käyttää näitä tietoja mihinkään muuhun tarkoitukseen, joka ei liity ympäristömerkin käytön rekisteröimiseen.Sen on toteutettava kaikki kohtuulliset toimenpiteet suojatakseen sille toimitetut asiakirjat väärentämiseltä ja väärinkäytöltä.7. Jos toimivaltaisen elimen tietoon tulee, että markkinoilla on ympäristömerkillä varustettu tuote, joka ei mahdollisesti täytä kyseistä tuoteryhmää koskevia myöntämisperusteita tai 9 artiklan vaatimuksia, sen on ilmoitettava asiasta välittömästi komissiolle ja tuotteen rekisteröineelle toimivaltaiselle elimelle.Tuotteen rekisteröineen toimivaltaisen elimen on toteutettava tarvittavat toimenpiteet selvittääkseen, onko tuote tuoteryhmää koskevien myöntämisperusteiden ja 9 artiklan mukainen. Tällöin sovelletaan 5 kohdassa säädettyä menettelyä.11 artikla Jäsenvaltioiden ympäristömerkkijärjestelmätJos tietylle tuoteryhmälle on julkaistu yhteisön ympäristömerkin myöntämisperusteet, muut kansallisesti tunnustetut ympäristömerkkijärjestelmät, jotka eivät kata kyseistä tuoteryhmää perusteiden julkaisuajankohtana, voidaan laajentaa kyseiseen tuoteryhmään ainoastaan siinä tapauksessa, että näissä muissa järjestelmissä laaditut myöntämisperusteet ovat vähintään yhtä tiukat kuin yhteisön ympäristömerkin myöntämisperusteet.12 artikla Ympäristömerkin käytön edistäminenJäsenvaltiot ja komissio edistävät yhteistyössä EUEB:n kanssa yhteisön ympäristömerkin käyttöä järjestämällä kuluttajille, tuottajille, julkisille hankintaviranomaisille, kauppiaille, vähittäismyyjille ja suurelle yleisölle suunnattuja valistus- ja tiedotuskampanjoita tukien näin järjestelmän kehittämistä.13 artikla VertaisarviointiTämän asetuksen 9 ja 10 artiklan yhdenmukaisen soveltamisen varmistamiseksi toimivaltaisten elinten on käytävä läpi vertaisarviointi. Vertaisarvioinnissa käytetään luotettavia ja avoimia arviointiperusteita ja -sääntöjä.Komissio valvoo toimivaltaisten elinten vertaisarvioinnin sääntöjen noudattamista ja asianmukaista toimintaa. Toimivaltaisten elinten on toimitettava vertaisarvioinnista raportti komissiolle, joka välittää sen tiedoksi EUEB:lle ja asettaa sen julkisesti saataville.14 artikla KertomusKomissio antaa [tarkka päivämäärä – viiden vuoden kuluttua asetuksen julkaisemisesta] mennessä Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen yhteisön ympäristömerkkijärjestelmän täytäntöönpanosta. Kertomuksessa on yksilöitävä tekijöitä, joiden osalta järjestelmää on mahdollisesti tarkistettava.15 artikla Liitteiden muuttaminenKomissio voi korottaa 9 artiklan 3 kohdassa säädettyä suurinta maksua ja muuttaa liitteitä.Näistä toimenpiteistä, joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, päätetään 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.16 artikla KomiteaKomissiota avustaa komitea.Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.17 artikla SeuraamuksetJäsenvaltioiden on säädettävä tämän asetuksen säännösten rikkomiseen sovellettavista seuraamuksista ja toteutettava kaikki tarvittavat toimenpiteet sen varmistamiseksi, että ne pannaan täytäntöön. Seuraamusten on oltava tehokkaita, oikeasuhteisia ja varoittavia. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava näistä säännöksistä komissiolle viimeistään [...] ja ilmoitettava viipymättä niihin vaikuttavista myöhemmistä muutoksista.18 artikla KumoaminenKumotaan asetus (EY) N:o 1980/2000.19 artikla SiirtymäsäännöksetAsetusta (EY) N:o 1980/2000 sovelletaan mainitun asetuksen 9 artiklan nojalla tehtyihin sopimuksiin näiden sopimusten voimassaolon päättymiseen saakka.20 artikla VoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...] päivänä [...] kuuta [...].Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuhemies PuheenjohtajaLIITE I Menettely ympäristömerkin myöntämisperusteiden laadintaa ja tarkistamista vartenA. VakiomenettelySeuraavat asiakirjat on laadittava:1. Alustava raporttiAlustavaan raporttiin on sisällyttävä seuraavat tiedot:- Määrällinen arvio tuoteryhmään liittyvistä mahdollisista ympäristöhyödyistä; arviossa on otettava huomioon myös muiden eurooppalaisten ja kansallisten ympäristömerkkien vastaavista tuoteryhmistä saatavat hyödyt;- Perustelut tuoteryhmän valinnalle ja sen laajuudelle;- Mahdolliset kauppaan liittyvät näkökohdat;- Analyysi muiden ympäristömerkkien myöntämisperusteista;- Voimassa olevat lait ja käsiteltävinä olevat lainsäädäntöaloitteet, joilla on merkitystä tuoteryhmän sektorin kannalta;- Yhteisön sisäiset markkinatiedot kyseiseltä sektorilta, mukaan luettuina määrät ja liikevaihto;- Ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden nykyinen ja mahdollinen tuleva markkinaosuus;- Tuoteryhmään liittyvien ympäristövaikutusten laajuus ja yleinen merkitys uusien tai olemassa olevien elinkaariarviointien perusteella. Myös muuta tieteellistä näyttöä voidaan käyttää. Kriittiset ja kiistanalaiset kysymykset on kuvattava yksityiskohtaisesti ja arvioitava;- Viittaukset raportin laatimista varten kerättyihin ja siinä käytettyihin tietoihin.Alustava raportti on asetettava saataville ympäristömerkille omistetuilla komission verkkosivuilla kommentteja varten ja viitemateriaaliksi myöntämisperusteiden laatimisen aikana.2. Myöntämisperuste-ehdotus ja siihen liittyvä tekninen raporttiAlustavan raportin julkaisemisen jälkeen on laadittava ehdotusluonnos ja sitä tukeva tekninen raportti.Myöntämisperusteiden on täytettävä seuraavat vaatimukset:- Niiden on perustuttava markkinoilla parhaiten suoriutuvien tuotteiden ympäristönsuojelulliseen tasoon niiden koko elinkaaren aikana ja vastattava niin pitkälle kuin mahdollista parhaiten suoriutuvaa 10 prosenttia markkinoilla saatavilla olevista tuotteista.- Niiden on perustuttava tuotteen merkittävimpiin ympäristövaikutuksiin, ne on niin pitkälle kuin on kohtuudella mahdollista ilmaistava tuotteen ympäristönsuojelullista tasoa kuvaavien keskeisten teknisten indikaattoreiden avulla ja niiden on sovelluttava tämän asetuksen mukaiseen arviointiin.- Niiden on perustuttava luotettaviin tietoihin, jotka edustavat mahdollisimman pitkälle koko yhteisön markkinoita.- Niiden on perustuttava elinkaaritietoihin ja määrällisiin ympäristövaikutuksiin, mahdollisuuksien mukaan eurooppalaisen elinkaaritietojärjestelmän ( European Reference Life Cycle Data System , ELCD) mukaisesti.- Niissä on otettava huomioon kaikkien kuulemisprosessiin osallistuvien sidosryhmien näkökannat.- Niissä on määritelmien, testimenetelmien sekä teknisten ja hallinnollisten asiakirjojen osalta taattava yhdenmukaistaminen tuoteryhmään sovellettavan voimassa olevan lainsäädännön kanssa.- Niissä on otettava huomioon asiaa koskevat yhteisön toimintaperiaatteet sekä muiden läheisten tuoteryhmien yhteydessä tehty työ.Myöntämisperuste-ehdotus on laadittava siten, että se on helposti ymmärrettävä niille, jotka haluavat käyttää myöntämisperusteita. Siinä on annettava perustelut kullekin myöntämisperusteelle ja selitettävä kuhunkin myöntämisperusteeseen liittyvät ympäristöhyödyt.Tekniseen raporttiin on sisällyttävä vähintään seuraavat tiedot:- tieteellinen selitys kustakin vaatimuksesta ja myöntämisperusteesta;- määrällinen arvio yleisestä ympäristönsuojelullisesta tasosta, joka myöntämisperusteilla odotetaan kokonaisuudessaan katsottuna saavutettavan markkinoilla olevaan keskimääräiseen tuotteeseen verrattuna;- arvio siitä, mitä ympäristöön kohdistuvia, taloudellisia ja yhteiskunnallisia vaikutuksia myöntämisperusteilla odotetaan kokonaisuudessaan katsottuna olevan;- testimenetelmät eri myöntämisperusteiden arviointia varten;- arvio testauskustannuksista;- kunkin myöntämisperusteen osalta tiedot kaikista testiselosteista, raporteista ja muista asiakirjoista, jotka käyttäjän on esitettävä toimivaltaisen elimen pyynnöstä 10 artiklan 3 kohdan mukaisesti.Tekninen raportti ja myöntämisperuste-ehdotus on asetettava saataville ympäristömerkille omistetuilla komission verkkosivuilla julkista kuulemista ja kommentteja varten. Tuoteryhmän myöntämisperusteiden laadintaa johtavan osapuolen on toimitettava raportti ja ehdotus kaikille sidosryhmille.Myöntämisperuste-ehdotuksesta on järjestettävä vähintään kaksi avointa työryhmäkokousta, johon kutsutaan kaikki sidosryhmät, kuten toimivaltaiset elimet, teollisuus, myös pk-yritykset, ammattijärjestöt, vähittäismyyjät, maahantuojat sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöt. Myös komissio osallistuu tähän kokoukseen.Myöntämisperuste-ehdotus ja tekninen raportti on asetettava saataville vähintään kuukausi ennen ensimmäistä työryhmäkokousta. Mahdolliset myöhemmät myöntämisperuste-ehdotukset on asetettava saataville vähintään kuukausi ennen seuraavaa kokousta. Myöntämisperusteisiin myöhemmissä luonnoksissa tehtyjen muutosten syyt on selostettava kattavasti ja dokumentoitava. Tällöin on viitattava avoimissa työryhmäkokouksissa käytyihin keskusteluihin ja julkisessa kuulemisessa saatuihin kommentteihin.Kaikkiin myöntämisperusteiden laatimisprosessin aikana saatuihin kommentteihin on vastattava ja ilmoitettava, onko ne hyväksytty vai hylätty ja miksi.3. Loppuraportti ja myöntämisperusteetLoppuraporttiin on sisällyttävä seuraavat tiedot:Selkeät vastaukset kaikkiin kommentteihin ja ehdotuksiin ja ilmoitus siitä, onko ne hyväksytty vai hylätty ja miksi. Euroopan unionista ja sen ulkopuolelta tulevia on sidosryhmiä on kohdeltava tasavertaisesti.Loppuraporttiin on sisällyttävä myös seuraavat tiedot:- yhden sivun yhteenveto siitä, kuinka laajaa tukea myöntämisperuste-ehdotus on saanut toimivaltaisten elinten piirissä;- yhteenvetoluettelo kaikista myöntämisperusteiden laatimistyön aikana lausuntokierroksella olleista asiakirjoista ja ilmoitus siitä, milloin kukin asiakirja on ollut lausuntokierroksella ja kenellä, sekä jäljennös kyseisistä asiakirjoista;- luettelo sidosryhmistä, jotka ovat osallistuneet työhön tai joita on kuultu tai jotka ovat ilmaisseet mielipiteensä, sekä niiden yhteystiedot;- raportin tiivistelmä;- ehdotus tuoteryhmää koskevaksi markkinointi- ja viestintästrategiaksi.Loppuraportista esitetyt huomautukset on otettava huomioon, ja pyydettäessä on annettava tiedot huomautusten johdosta toteutetuista toimista.4. Käsikirja ympäristömerkin mahdollisille käyttäjille ja toimivaltaisille elimilleOn laadittava käyttäjän käsikirja, joka auttaa ympäristömerkin mahdollisia käyttäjiä ja toimivaltaisia elimiä sen arvioinnissa, ovatko tuotteet myöntämisperusteiden mukaisia.5. Käsikirja julkisista hankintamenettelyistä vastaaville viranomaisilleOn laadittava käyttäjän käsikirja, jossa annetaan ympäristömerkin myöntämisperusteiden käyttöä koskevia ohjeita julkisista hankintamenettelyistä vastaaville viranomaisille.Huomautus: Komissio laatii mallit ympäristömerkin käyttäjille ja toimivaltaisille elimille sekä julkisista hankintamenettelyistä vastaaville viranomaisille tarkoitetuista käsikirjoista.B. Lyhennetty menettely, kun myöntämisperusteet on laadittu toisessa ympäristömerkkijärjestelmässäKomissiolle annetaan yksi raportti. Raporttiin on sisällyttävä osa, jossa osoitetaan, että liitteessä I olevassa A osassa esitetyt tekniset ja kuulemista koskevat vaatimukset on täytetty, sekä myöntämisperuste-ehdotus, käsikirja ympäristömerkin mahdollisille käyttäjille ja toimivaltaisille elimille ja käsikirja julkisista hankintamenettelyistä vastaaville viranomaisille.Jos komissio katsoo, että raportti ja myöntämisperusteet täyttävät liitteessä I olevassa A osassa esitetyt vaatimukset, raportti ja myöntämisperuste-ehdotus asetetaan kahden kuukauden ajaksi saataville ympäristömerkille omistetuilla komission verkkosivuilla julkista kuulemista ja kommentteja varten.Kaikkiin julkisen kuulemisen aikana saatuihin kommentteihin on vastattava ja ilmoitettava, onko ne hyväksytty vai hylätty ja miksi. Jollei julkisen kuulemisen aikana tehdä muutoksia ja jos yksikään jäsenvaltio ei pyydä avoimen työryhmäkokouksen järjestämistä, komissio voi hyväksyä myöntämisperusteet.Jonkin jäsenvaltion sitä pyytäessä myöntämisperuste-ehdotuksesta on järjestettävä avoin työryhmäkokous, johon osallistuvat kaikki sidosryhmät, kuten toimivaltaiset elimet, teollisuus, myös pk-yritykset, ammattijärjestöt, vähittäismyyjät, maahantuojat sekä ympäristö- ja kuluttajajärjestöt. Myös komissio osallistuu tähän kokoukseen.Jollei julkisen kuulemisen aikana tai työryhmäkokouksessa tehdä muutoksia, komissio voi hyväksyä myöntämisperusteet.LIITE II Ympäristömerkin muotoYhteisön ympäristömerkki on muodoltaan jompikumpi seuraavista:1.[pic]2.[pic]Good Environment Choice = Hyvä ympäristövalintaMallia 1 käytetään, kun komissio on määritellyt kolme keskeistä ympäristöominaisuutta, jotka mainitaan ympäristömerkissä 7 artiklan mukaisesti.Myös ympäristömerkin rekisteröintinumero on merkittävä tuotteeseen. Se ilmoitetaan seuraavassa muodossa:[pic]Ecolabel reference = Ympäristömerkin numeroTässä merkinnässä XX viittaa rekisteröintivaltioon ja YYYYY on toimivaltaisen elimen antama rekisteröintinumero.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS yhteisön ympäristömerkkijärjestelmästä2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:07 03 – EU:n ympäristöpolitiikan ja -lainsäädännön täytäntöönpano3. BUDJETTIKOHTA/-KOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:07 01 04 01: LIFE+ (Ympäristöalan rahoitusväline — 2007–2013) — Hallintomenot07 03 07: LIFE+ (Ympäristöalan rahoitusväline — 2007–2013)3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Säädöksen (ympäristömerkkiasetus) odotetaan tulevan voimaan vuonna 2009. Kaudella 2009–2013 toimintamenot katetaan ympäristöalan rahoitusvälineestä LIFE+.3.3. BudjettitiedotBudjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |07010401 | Ei-pakoll. | EI-JM[16] | EI | EI | KYLLÄ | Nro 2 |070307 | Ei-pakoll. | JM | EI | EI | KYLLÄ | Nro 2 |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. | Yht. 2009-2013 |Toimintamenot[17] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a | 0,990 | 4,710 | 3,210 | 3,210 | 0,710 | - | 12,830 |Maksumäärärahat (MM) | b | 0,660 | 3,338 | 3,214 | 3,410 | 1,543 | 0,665 | 12,830 |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[18] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c | - | - | - | - | - | - | - |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c | 0,990 | 4,710 | 3,210 | 3,210 | 0,710 | - | 12,830 |Maksumäärärahat | b+c | 0,660 | 3,338 | 3,214 | 3,410 | 1,543 | 0,665 | 12,830 |Hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään[19] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,424 | 0,940 | 1,156 | 1,156 | 1,156 | - | 4,832 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | - | 1,000 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 1,614 | 5,850 | 4,566 | 4,566 | 2,066 | 18,662 |MM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 1,284 | 4,478 | 4,570 | 4,766 | 2,899 | 0,665 | 18,662 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 ja myöh. | Yht. |........................ | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssa( Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[20] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihin( Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:milj. euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [Vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 5 | 13 | 15 | 15 | 15 | 15 |Tällä hetkellä ympäristöasioiden pääosastossa ympäristömerkkiasioita hoitaa 3,5 AD-virkamiestä ja 1 AST-virkamies.5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTämän asetuksen yleisenä tavoitteena on tukea tuotteiden kestävää tuotantoa ja kulutusta sekä palveluiden kestävää tarjontaa ja käyttöä määrittelemällä vertailuarvot tuotteiden ja palvelujen hyvälle ympäristönsuojelulliselle tasolle. Ympäristömerkin avulla nämä tuotteet ja palvelut tuodaan kuluttajien tietoon. Ympäristömerkki edistää sellaisten tuotteiden ja palvelujen käyttöä, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät kuin muiden saman ryhmän tuotteiden tai palvelujen.Ympäristömerkkijärjestelmässä nämä hyvän ympäristönsuojelullisen tason vertailuarvot määritellään niiden tuotteiden perusteella, jotka suoriutuvat markkinoilla parhaiten myöntämisperusteiden laatimisajankohtana.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutSen sijaan että kussakin jäsenvaltiossa käytettäisiin omia mittapuita tuotteiden ympäristömyötäisyyden vertailuun, yhtenäismarkkinoilla on loogista laatia asiasta yhdet yhteiset suuntaviivat. EU:n laajuinen järjestelmä mahdollistaa sen, että yritysten on helpompi markkinoida ”ympäristöystävällisiä” tuotteita kaikkialla EU:ssa. Sen avulla kuluttajat voivat myös ostaa ”vihreitä” tuotteita missä tahansa ja luottaa siihen, että niillä on samat ympäristöominaisuudet. EU:n ympäristömerkki on ainoa tällainen merkintä, joka koskee koko sisämarkkinoita – nykyiset kansalliset tai alueelliset ympäristömerkkijärjestelmät kattavat niistä vain osan.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaJärjestelmän tarkistamisen yleiset tavoitteet ovat seuraavat:1. Tuetaan tuotteiden kestävää tuotantoa ja kulutusta sekä palveluiden kestävää tarjontaa ja käyttöä määrittelemällä vertailuarvot hyvälle ympäristönsuojelulliselle tasolle. Ympäristömerkin avulla nämä tuotteet ja palvelut tuodaan kuluttajien tietoon. Ympäristömerkki edistää sellaisten tuotteiden ja palvelujen käyttöä, joiden ympäristövaikutukset ovat vähäisemmät kuin muiden saman ryhmän tuotteiden tai palvelujen.2. Tarkistettu ympäristömerkkijärjestelmä on suunniteltava siten, että se on olennainen ja toimiva osa kestävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa Euroopan komission laajempaa toimintakehystä. Uuden asetuksen on oltava riittävän joustava, jotta se voidaan yhdistää helposti muihin välineisiin, joita ovat muun muassa ympäristöä säästävät julkiset hankinnat, EMAS, ekologinen tuotesuunnittelu ja ympäristöteknologian toimintasuunnitelma (ETAP).3. Ympäristömerkin vaikuttavuutta lisätään huomattavasti liittämällä se muihin kestävää kulutusta ja tuotantoa koskeviin toimintalinjoihin ja määrittelemällä hyvän ympäristönsuojelullisen tason vertailuarvot poliittisten päättäjien ja yritysten käyttöön ja yleistä tiedotusta varten.Toiminnalliset tavoitteet ovat seuraavat:- Parannetaan EU:n ympäristömerkin tunnettuutta, ymmärtämistä ja kunnioitusta EU:n jäsenvaltioissa ja ympäri maailmaa. Keskipitkällä aikavälillä onnistumista olisi arvioitava sen perusteella, että kuluttajat ja yritykset kaikkialla EU:ssa tunnistavat yhteisön ympäristömerkin yhtä hyvin kuin saksalainen Sininen enkeli -merkki tai pohjoismainen Joutsenmerkki tunnistetaan käyttöalueillaan.Indikaattorit:- prosenttiosuus väestöstä, joka tuntee yhteisön ympäristömerkin ja sen tarkoituksen kymmenen vuoden sisällä- prosenttiosuus yrityksistä, jotka tuntevat yhteisön ympäristömerkin kymmenen vuoden sisällä.- Myös luottamuksen luominen merkkiin ja sen uskottavuuden säilyttäminen on olennaisen tärkeää. Merkin on oltava arvostettu mittapuu ympäristönsuojelulliselle tasolle.Indikaattori:- merkin uskottavuus muihin ympäristömerkkeihin verrattuna.- Myöntämisperusteet tarvitaan kaikille tuotteille ja palveluille, joissa ympäristömerkistä voidaan saada hyötyä, erityisesti tuoteryhmille, joilla on merkittäviä ympäristövaikutuksia ja joiden ympäristönsuojelullista tasoa voidaan siis olennaisesti parantaa.Indikaattori:- tuoteryhmien lukumäärä; yritysten lukumäärä tuoteryhmää kohden; myytyjen tuotteiden kappalemäärä tuoteryhmää kohden; myynnin määrä tuoteryhmää kohden.- Kauppojen hyllyille saadaan huomattavasti enemmän ympäristömerkittyjä tuotteita, joista kuluttajat voivat valita.Indikaattori:- ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden myynti prosenttiosuutena kyseisen tuoteryhmän kokonaisvähittäismyynnistä.- Myöntämisperusteita koskevat asiakirjat laaditaan niin, että julkisten hankintaviranomaisten ja poliittisten päättäjien on helppo käyttää niitä.Indikaattorit:- ympäristömerkin myöntämisperusteiden käyttö julkisten hankintaviranomaisten piirissä, mitä seurataan jäsenvaltioille osoitetuilla kyselyillä, sekä käynnit ympäristöä säästäviä julkisia hankintoja koskevilla verkkosivuilla ja ympäristömerkin myöntämisperusteita koskevien asiakirjojen latauskerrat;- niiden toimintalinjausten lukumäärä, joiden voidaan katsoa perustuvan ympäristömerkin tuotetietoja koskevaan työhön.- EU:n ympäristömerkki yhdenmukaistetaan muiden maailmanlaajuisten ja kansallisten merkkien kanssa.Indikaattori:- kuinka usein kansallisissa merkintäjärjestelmissä sovelletaan suoraan yhteisön ympäristömerkin myöntämisperusteita.- Ympäristömerkin olisi oltava sellainen, ettei sen saaminen aiheuta yrityksille liiallisia kustannuksia ja työtä, vaikka vaatimustaso pidetään edelleen korkeana, jotta voidaan taata merkin uskottavuus kuluttajien ja ympäristöjärjestöjen silmissä.Indikaattori:- rekisteröintien lukumäärä.5.4. Toteutustapa (alustava)( Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyJärjestelmän seuranta ja täytäntöönpano ja ympäristömerkkiasetuksen onnistumisen arviointi mahdollistetaan useilla toimenpiteillä:- Komissio käyttää jatkossakin Eurobarometri-kyselyjä kerätäkseen tietoja siitä, kuinka hyvin ympäristömerkki tunnetaan yleisön keskuudessa ja kuinka paljon siihen luotetaan.- Komissio valmistelee parhaillaan palvelunhankintasopimusta tilastotietojen keräämiseksi ympäristöä säästävistä julkisista hankinnoista; sopimuksessa viitataan myös EU:n laajuisiin ympäristömerkin myöntämisperusteisiin. Tämä työ tarjoaa tietoja siitä, missä määrin ympäristömerkin myöntämisperusteet on otettu käyttöön julkisten hankintaviranomaisten piirissä.- Vuotuisten tilastojen laadinta jatkuu entiseen tapaan: toimivaltaisia elimiä pyydetään toimittamaan tiedot ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden myynnistä, ympäristömerkillä varustettujen tuotteiden määrästä, rekisteröidyiltä käyttäjiltä perityistä maksuista sekä järjestelmään osoitetuista resursseista (henkilöstö- ja taloudelliset resurssit).- Toimivaltaiset elimet raportoivat jatkuvasti uusista rekisteröinneistä komissiolle, joka julkaisee ne internetissä (www.eco-label.com).- Tietoja järjestelmän täytäntöönpanosta saadaan jatkossakin myös jäsenvaltioiden ja sidosryhmien kanssa säännöllisesti järjestettävissä kokouksissa.- Ehdotettu uusi vertaisarviointimekanismi, jonka tarkoituksena on varmistaa ympäristömerkkiasetuksen yhdenmukainen täytäntöönpano ja seuranta, lisää avoimuutta sen suhteen, kuinka eri toimivaltaiset elimet käsittelevät yritysten tekemien hakemusten arviointiin ja todentamiseen liittyviä kysymyksiä.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiYmpäristömerkkiasetuksesta tehty vaikutusten arviointi osoittaa, että nykyisellä järjestelmällä ei saavuteta sille asetettuja tavoitteita, koska merkki tunnetaan huonosti ja on otettu heikosti käyttöön teollisuudessa. Tämä johtuu järjestelmään liittyvien menettelyjen ja hallinnon byrokraattisuudesta.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitEhdotukseen sisältyy uudelleentarkastelulauseke.7. PETOSTENTORJUNTASisäisen valvonnan standardien nro 14, 15, 16, 18, 19, 20 ja 21 sekä Euroopan yhteisöjen yleiseen talousarvioon sovellettavasta varainhoitoasetuksesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1605/2002 periaatteiden soveltaminen täysimääräisesti.Komissio varmistaa tämän ehdotuksen nojalla rahoitettavien toimien toteutuksen yhteydessä, että yhteisön taloudellisia etuja suojataan petoksia, korruptiota ja muuta laitonta toimintaa ehkäisevillä toimenpiteillä, tehokkailla tarkastuksilla ja perimällä aiheettomasti maksetut varat takaisin ja, jos väärinkäytöksiä havaitaan, tehokkailla, oikeasuhteisilla ja varoittavilla seuraamuksilla neuvoston asetusten (EY, Euratom) N:o 2988/95 ja (Euratom, EY) N:o 2185/96 sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1073/1999 mukaisesti.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetMaksusitoumusmäärärahoina, milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)(Sarakkeessa ilmoitetaan tavoitteet, toiminta ja tuotokset) | Tuotoksen tyyppi | Keskim. kustannukset | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2009-2013 |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 2 | 3 | 3 | 3 |B*, C*/AST | 2 | 3 | 4 | 4 | 4 |Momentilta XX 01 02 rahoitettavat kansalliset asiantuntijat | 2 | 8 | 8 | 8 | 8 |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö |YHTEENSÄ | 5 | 13 | 15 | 15 | 15 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausJärjestelmän yleinen hallinnointi, tuoteryhmien myöntämisperusteiden laadinta ja tarkistaminen, markkinoinnin hallinnointi.Jotta ympäristömerkki olisi menestys, uuden asetuksen antamisen jälkeen on toteutettava laajoja markkinointitoimia. Tämä tapahtuu osana ympäristöä säästävää kulutusta ja tuotantoa koskevaa Euroopan laajuista kampanjaa, joka toteutetaan yhteistyössä jäsenvaltioiden, elinkeinoelämän ja kansalaisjärjestöjen kanssa.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)( Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. | YHT. |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,351 | 0,585 | 0,819 | 0,819 | 0,819 | 0,819 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (kansalliset asiantuntijat) (budjettikohta ilmoitettava) | 0,10116 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 | 0,40464 |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,45216 | 0,98964 | 1,22364 | 1,22364 | 1,22364 | 1,22364 |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |Kohdassa 8.2.1 tarkoitetun virkamiehen tai väliaikaisen toimihenkilön normien mukainen palkka on 0,117 miljoonaa euroa. |Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |Tarvittaessa viitataan kohtaan 8.2.1 |Kohdassa 8.2.1 tarkoitetun kansallisen asiantuntijan normien mukainen palkka on 0,05058 miljoonaa euroa. |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemääräänmilj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 ja myöh. | 2009 - 2013 |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,020 | 0,100 |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,450 |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset[23] | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,090 | 0,450 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 – Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 1,000 |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 0,200 | 1,000 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |Vuosittain järjestetään 20 virkamatkaa, joihin kuhunkin on varattava 1 000 euroa. Virkamatkat liittyvät tuoteryhmien myöntämisperusteiden laadintaan sekä jäsenvaltioiden ja muiden ympäristömerkkijärjestelmien kanssa järjestettäviin kokouksiin (maailmanlaajuinen ympäristömerkintöjen verkosto). Vuosittain järjestetään yhteensä kuusi sääntelykomitean kokousta ja kyseisen komitean valmistelevaa kokousta, joihin kuhunkin on varattava 30 000 euroa. |Henkilöstö- ja hallintoresurssien tarve katetaan osuudesta, joka voidaan myöntää hallinnoivalle pääosastolle vuotuisessa määrärahojen jaossa ottaen huomioon talousarviorajoitukset.[1] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1980/2000, annettu 17 päivänä heinäkuuta 2000, tarkistetusta yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmästä (http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/pdf/regulation/001980_en.pdf).[2] Elinkaariajattelu on prosessi, jossa otetaan mahdollisimman tarkasti huomioon kaikki kulutetut luonnonvarat ja kaikki tuotteen (tavaran tai palvelun) elinkaareen liittyvät ympäristö- ja terveysvaikutukset, muun muassa raaka-aineiden hankinta, tuotanto, käyttö, kuljetus, kierrätys sekä jätteiden käsittely ja hävittäminen. Prosessin avulla voidaan välttää ”taakkojen siirto” eli vaikutusten tai luonnonvarojen kulutuksen siirto elinkaaren vaiheiden, maantieteellisten alueiden ja ympäristö- ja terveysvaikutusten ongelma-alueiden (ilmastonmuutos, savusumu, happosade, luonnonvarojen ehtyminen jne.) välillä. Elinkaariarviointi (Life Cycle Assessment, LCA) on standardoitu kvantitatiivinen menetelmä, jonka avulla voidaan koota ja arvioida tuotejärjestelmän panoksia ja tuotoksia ja mahdollisia ympäristövaikutuksia koko sen elinkaaren aikana (ISO 14040 ff).[3] Integrated Product Policy (IPP), KOM(2003) 302 lopullinen.[4] Päätös N:o 1600/2002/EY.[5] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm[6] http://ec.europa.eu/environment/ecolabel/revision_en.htm[7] Ks. http://ec.europa.eu/enterprise/eco_design/dir2005-32.htm[8] EUVL C [...], [...], s. [...].[9] EUVL C [...], [...], s. [...].[10] EUVL C [...], [...], s. [...].[11] EUVL C [...], [...], s. [...].[12] EYVL L 237, 21.9.2000, s. 1.[13] EUVL L 189, 20.7.2007, s. 1.[14] EYVL L 184, 17.7.1999, s. 23.[15] EYVL L 31, 1.2.2002, s. 1.[16] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).[17] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[18] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[19] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[20] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[21] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[22] Tässä olisi viitattava asianomaisia toimeenpanovirastoja koskeviin rahoitusselvityksiin.[23] C12000 – Yhteisön ympäristömerkin myöntämisjärjestelmän mukauttamista tekniikan kehitykseen sekä järjestelmän soveltamista käsittelevä komitea (ECOLABEL).


type: other

text:
„Pełnienie pogotowia awaryjnego i obsługa całoroczna nieruchomości przy ul. Pszczyńskiej... - pełna treść - Favore.pl
 „Pełnienie pogotowia awaryjnego i obsługa całoroczna nieruchomości przy ul. Pszczyńskiej...
 „Pełnienie pogotowia awaryjnego i obsługa całoroczna nieruchomości przy ul. Pszczyńskiej 292, 294 w Jastrzębiu-Zdroju”
 Numer ogłoszenia660275-N-2018
 Ogłoszenie nr 660275-N-2018 z dnia 2018-12-11 r.
 Miejski Zarząd Nieruchomości: „Pełnienie pogotowia awaryjnego i obsługa całoroczna nieruchomości przy ul. Pszczyńskiej 292, 294 w Jastrzębiu-Zdroju”
 I. 1) NAZWA I ADRES: Miejski Zarząd Nieruchomości, krajowy numer identyfikacyjny 27120497100000, ul. ul. 1-go Maja 55 , 44330 Jastrzębie-Zdrój, woj. śląskie, państwo Polska, tel. 324 787 001, e-mail dl@mzn.jastrzebie.pl, faks 324 762 952.
 II.1) Nazwa nadana zamówieniu przez zamawiającego: „Pełnienie pogotowia awaryjnego i obsługa całoroczna nieruchomości przy ul. Pszczyńskiej 292, 294 w Jastrzębiu-Zdroju”
 Numer referencyjny: DL.4221.44.2018.AWP
 II.4) Krótki opis przedmiotu zamówienia (wielkość, zakres, rodzaj i ilość dostaw, usług lub robót budowlanych lub określenie zapotrzebowania i wymagań ) a w przypadku partnerstwa innowacyjnego - określenie zapotrzebowania na innowacyjny produkt, usługę lub roboty budowlane: 1. Przedmiotem zamówienia jest pełnienie całorocznego, całodobowego dyżuru i obsługi technicznej dla budynków przy ul. Pszczyńskiej 292 i 294 w Jastrzębiu-Zdroju. Powierzchnie użytkowe budynków (działka 550/40): ul. Pszczyńska 292 – pow. użytkowa 3223,75 m2 wraz z terenem przynależnym oraz placem zabaw; ul. Pszczyńska 294 – pow. użytkowa 2619,88 m2 wraz z terenem przynależnym. Zadanie polega na pełnieniu całorocznego, całodobowego dyżuru i obsługi technicznej, którego celem jest zapewnienie sprawnego funkcjonowania instalacji wod.-kan., c.o., elektrycznej, odgromowej, wentylacyjnej, azart i w zakresie ogólnobudowlanym oraz utrzymanie ogólnej sprawności technicznej w budynkach przy ul. Pszczyńskiej 292 i 294 w Jastrzębiu-Zdroju, oraz na terenie nieruchomości, a także wykonywanie zleceń awaryjnych przekazywanych telefonicznie lub osobiście. Czas reakcji wynosi maksymalnie do 30 min. Za czas reakcji rozumiany jest czas od momentu zgłoszenia awarii do czasu przystąpienia do jej usuwania. Uwaga: w przypadku awarii, która może spowodować duże szkody do jej usunięcia należy przystąpić natychmiast. 1.1. Zasady rozliczania prac zleconych oraz szczegółowy opis przedmiotu zamówienia określa STWiOR stanowiąca Załącznik nr 12 do SIWZ. W przypadku stwierdzenia konieczności wykonania prac nie ujętych w STWiOR, a niezbędnych do realizacji zadania jako całości – należy je uwzględnić w ofercie lub wnieść uwagi przed złożeniem oferty. 1.2. Szczegółowe warunki realizacji przedmiotu zamówienia określa wzór umowy – Załącznik nr 11 do SIWZ. 1.3. Dokumentacja jest załącznikiem do ogłoszenia o przetargu i jest dostępna na stronie internetowej Zamawiającego w miejscu j/n: http://www.mzn.jastrzebie.pl/index.php/zamowienia-publiczne/powyzej-30-000-euro/biezace 2. Wymagany okres gwarancji na wykonane usługi: minimum 12 miesięcy. Okres gwarancji liczony będzie od daty podpisania bezusterkowego pozytywnego częściowego protokołu odbioru przedmiotu umowy. 3. Wymagania dotyczące zatrudnienia przez Wykonawcę lub Podwykonawcę na podstawie umowy o pracę osób wykonujących wskazane przez Zamawiającego czynności w zakresie realizacji zamówienia: a) sposób udokumentowania zatrudnienia osób, o których mowa w art. 29 ust. 3a ustawy Pzp: - na etapie złożenia oferty – stosowne oświadczenie złożone przez Wykonawcę; - na etapie realizacji zadania - sposób dokumentowania określony został we wzorze umowy stanowiącym Załącznik nr 11 do SIWZ; b) uprawnienia Zamawiającego w zakresie kontroli spełniania przez Wykonawcę wymagań określonych w art. 29 ust. 3a ustawy Pzp oraz sankcji z tytułu niespełnienia tych wymagań określone zostały we wzorze umowy stanowiącym Załącznik nr 11 do SIWZ; c) rodzaj czynności niezbędnych do realizacji zamówienia, których dotyczą wymagania zatrudnienia na podstawie umowy o pracę w rozumieniu art. 22 § 1 Kodeksu pracy (t.j. z dnia 16.05.2018 r. - Dz. U z 2018 r., poz. 917 z późn. zm.) przez Wykonawcę lub Podwykonawcę osób wykonujących czynności w trakcie realizacji zamówienia określa STWiOR (Załącznik nr 12 do SIWZ) w pkt 8 pn:. „Zakres czynności oraz wymagania dotyczące osób wyznaczonych do realizacji zadania”.
 Określenie warunków: 1) Wykonawca wykaże, że wykonał nie wcześniej niż w okresie ostatnich 3 lat przed upływem terminu składania ofert, a jeżeli okres prowadzenia działalności jest krótszy – w tym okresie co najmniej jedno zadanie o charakterze podobnym do przedmiotu zamówienia, tj. obsługa całodobowa budynków wraz z usuwaniem usterek wod-kan, elektrycznych oraz ogólnobudowlanych w budynkach mieszkalnych wielorodzinnych w okresie co najmniej 12 miesięcy (konieczność udokumentowania wykonywania zakresu przez wszystkie pory roku z uwagi na zróżnicowanie zakresu obowiązków) o wartości minimum 70.000,00 zł brutto oraz załączy dowody określające czy te usługi zostały wykonane lub są wykonywane należycie, przy czym dowodami, o których mowa są referencje bądź inne dokumenty wystawione przez podmiot, na rzecz którego usługi były wykonywane, a w przypadku świadczeń okresowych lub ciągłych są wykonywane, a jeżeli z uzasadnionej przyczyny o obiektywnym charakterze wykonawca nie jest w stanie uzyskać tych dokumentów – oświadczenie Wykonawcy; w przypadku świadczeń okresowych lub ciągłych nadal wykonywanych referencje bądź inne dokumenty potwierdzające ich należyte wykonanie powinny być wydane nie wcześniej niż 3 miesiące przed upływem terminu składania ofert. W przypadku Wykonawców wspólnie ubiegających się o udzielenie zamówienia warunek zostanie spełniony, jeśli co najmniej jeden z Wykonawców potwierdzi jego spełnienie. 2) Wykonawca wykaże, że dysponuje lub będzie dysponował osobami: a) uprawnienia budowlane w specjalności konstrukcyjno-budowlanej uprawniające do kierowania robotami budowlanymi bez ograniczeń w zakresie umożliwiającym realizację przedmiotu zamówienia wraz z aktualnym na dzień składania oferty zaświadczeniem o przynależności do OIIB (minimum 1 osoba), b) świadectwo kwalifikacji „E” do zajmowania się eksploatacją sieci i instalacji cieplnych wraz z urządzeniami pomocniczymi o przesyle ciepła powyżej 50kW (minimum 1 osoba), c) świadectwo kwalifikacji „D” do zajmowania się dozorem sieci i instalacji cieplnych wraz z urządzeniami pomocniczymi o przesyle ciepła powyżej 50kW (minimum 1 osoba), d) świadectwo kwalifikacji „E” uprawniające do zajmowania się eksploatacją sieci i instalacji energetycznej (minimum 2 osoby), e) świadectwo kwalifikacji „D” uprawniające do zajmowania się dozorem sieci i instalacji energetycznej (minimum 2 osoby), f) uprawnienia „PPN” „E” do prac pod napięciem (minimum 2 osoby), g) uprawnienie „PPN” „D” do prac pod napięciem (minimum 2 osoby), h) świadectwo kwalifikacji „D” uprawniające do zajmowania się dozorem sieci i instalacji w zakresie kontrolno – pomiarowym (minimum 1 osoba), i) uprawnienia do obsługi podestów ruchomych (minimum 1 osoba), j) badania wysokościowe uprawniające do pracy na wysokości (minimum 2 osoby). Uprawnienia, o których mowa w pkt b), c) wyżej może posiadać jedna osoba. Uprawnienia, o których mowa w pkt d), e), f), g), h) j) wyżej może posiadać jedna osoba. Ilekroć powyżej mowa jest o uprawnieniach, to w przypadku osób będących obywatelami krajów członkowskich Unii Europejskich oznacza to decyzję w sprawie uznania wymaganych kwalifikacji do wykonywania w Rzeczypospolitej Polskiej samodzielnych funkcji technicznych w budownictwie w zakresie przedmiotu niniejszego zamówienia – zgodnie z właściwymi przepisami. 3) Wykonawca wykaże, że dysponuje lub będzie dysponował nw. sprzętem oraz urządzeniami niezbędnymi do wykonania zamówienia publicznego wraz z aktualnym na dzień składania dokumentów potwierdzeniem legalizacji urządzeń pomiarowych: a) podnośnik do prac montażowych o wysięgu nie mniejszym niż 14m – minimum jeden; b) samochód dostawczy (serwisowy) – minimum jeden; c) zestaw narzędzi do prac hydraulicznych (klucze do rur, klucze płaskie,oczkowe, gwintownica do rur) – minimum jeden zestaw; d) komplet drabin do prac na wysokościach (w tym jedna do wysokości minimum 9m) – minimum 3 szt.; e) urządzenia i narzędzia do ręcznego i mechanicznego udrażniania kanalizacji; f) zamrażarka do rur – minimum jedna; g) zestaw narzędzi i elektronarzędzi (śrubokręty, młotki, pilarka mechaniczna, wkrętarka akumulatorowa, szlifierka kątowa, wiertarki) – minimum jeden zestaw; h) urządzenie do zgrzewania rur w technologii pp wraz z kompletem głowic – minimum jedno; i) zaciskarka do rur stalowych z kompletem szczęk zaciskowych – minimum jedna; j) opalarka do celów odmrażania zamarzniętych instalacji – minimum jedena; k) agregat prądotwórczy do celów zasilenia potrzebnych do usunięcia awarii urządzeń – minimum jeden; l) spawarka – minimum jedna; ł) zestaw narzędzi do prac pod napięciem – minimum jeden; m) aparatura kontrolno-pomiarowa niezbędna do wykonywania pomiarów wszystkich wielkości elektrycznych: - miernik do pomiaru skuteczności zerowania – minimum jeden; - miernik do pomiaru stanu izolacji – minimum jeden; - miernik do badania wyłącznika różnicowo-prądowego – minimum jeden; - miernik do badania oporności uziemienia – minimum jeden; - cęgi Dietza do badania obciążenia przewodów i kabli – minimum jedne; - miernik do pomiaru natężenia oświetlenia – minimum jeden. Wymagane jest, aby wszystkie pomiary były wykonywane urządzeniami kontrolno-pomiarowymi posiadającymi aktualne świadectwa wzorcowania i oznaczony status metrologiczny.
 Odpis z właściwego rejestru lub centralnej ewidencji i informacji o działalności gospodarczej, jeżeli odrębne przepisy wymagają wpisu do rejestru lub ewidencji, w celu potwierdzenia braku podstaw wykluczenia na podstawie art. 24 ust. 5 pkt. 1 ustawy Pzp. Jeżeli Wykonawca ma siedzibę lub miejsce zamieszkania poza terytorium Rzeczypospolitej Polskiej, zamiast dokumentów, o których mowa w pkt VI.4.2) SIWZ składa dokument lub dokumenty wystawione w kraju, w którym Wykonawca ma siedzibę lub miejsce zamieszkania, potwierdzające odpowiednio, że nie otwarto jego likwidacji ani nie ogłoszono upadłości. Dokument/y powinien/powinny być wystawiony/e nie wcześniej niż 6 miesięcy przed upływem terminu składania ofert. Jeżeli w kraju, w którym Wykonawca ma siedzibę lub miejsce zamieszkania lub miejsce zamieszkania ma osoba, której dokument dotyczy, nie wydaje się dokumentów, o których mowa w niniejszym ppkt 6, zastępuje się je dokumentem zawierającym odpowiednio oświadczenie Wykonawcy, ze wskazaniem osoby albo osób uprawnionych do jego reprezentacji, lub oświadczenie osoby, której dokument miał dotyczyć, złożone przed notariuszem lub przed organem sądowym, administracyjnym albo organem samorządu zawodowego lub gospodarczego właściwym ze względu na siedzibę lub miejsce zamieszkania Wykonawcy lub miejsce zamieszkania tej osoby. Dokument/y powinien/powinny być wystawiony/e nie wcześniej niż 6 miesięcy przed upływem terminu składania ofert. W przypadku wątpliwości co do treści dokumentu złożonego przez Wykonawcę, Zamawiający może zwrócić się do właściwych organów odpowiednio kraju, w którym Wykonawca ma siedzibę lub miejsce zamieszkania lub miejsce zamieszkania ma osoba, której dokument dotyczy, o udzielenie niezbędnych informacji dotyczących tego dokumentu.a) odpis z właściwego rejestru lub centralnej ewidencji i informacji o działalności gospodarczej, jeżeli odrębne przepisy wymagają wpisu do rejestru lub ewidencji, w celu potwierdzenia braku podstaw wykluczenia na podstawie art. 24 ust. 5 pkt. 1 ustawy Pzp.
 a) wykaz usług wykonanych a w przypadku świadczeń okresowych lub ciągłych również wykonywanych, w okresie ostatnich 3 lat przed upływem terminu składania ofert, a jeżeli okres prowadzenia działalności jest krótszy - w tym okresie, wraz z podaniem ich wartości, przedmiotu, dat wykonania i podmiotów, na rzecz których usługi zostały wykonane, oraz załączeniem dowodów określających czy te usługi zostały wykonane lub są wykonywane należycie, przy czym dowodami, o których mowa są referencje bądź inne dokumenty wystawione przez podmiot, na rzecz którego usługi były wykonywane, a w przypadku świadczeń okresowych lub ciągłych są wykonywane, a jeżeli z uzasadnionej przyczyny o obiektywnym charakterze Wykonawca nie jest w stanie uzyskać tych dokumentów – oświadczenie Wykonawcy; w przypadku świadczeń okresowych lub ciągłych nadal wykonywanych referencje bądź inne dokumenty potwierdzające ich należyte wykonywanie powinny być wydane nie wcześniej niż 3 miesiące przed upływem terminu składania ofert. Wykaz usług dotyczący warunku, o którym mowa w pkt V.2.1) SIWZ stanowi Załącznik nr 5 do SIWZ. b) wykaz osób, skierowanych przez Wykonawcę do realizacji zamówienia publicznego, w szczególności odpowiedzialnych za świadczenie usług, kontrolę jakości lub kierowanie robotami budowlanymi, wraz z informacjami na temat ich kwalifikacji zawodowych, uprawnień, doświadczenia i wykształcenia niezbędnych do wykonania zamówienia publicznego, a także zakresu wykonywanych przez nie czynności oraz informacją o podstawie do dysponowania tymi osobami. Wykaz osób dotyczący warunku, o którym mowa w pkt V.2.2) SIWZ stanowi Załącznik nr 4 do SIWZ. c) wykaz narzędzi, wyposażenia zakładu lub urządzeń technicznych dostępnych Wykonawcy w celu wykonania zamówienia publicznego wraz z informacją o podstawie do dysponowania tymi zasobami. Wykaz narzędzi dotyczy warunku, o którym mowa w pkt V.2.3) SIWZ stanowi Załącznik nr 6 do SIWZ.
 a) Formularz Ofertowy, sporządzony na podstawie wzoru stanowiącego załącznik nr 1 do SIWZ; b) Dokumenty i oświadczenia, które zgodnie z postanowieniami pkt VI.1a) SIWZ należy przedłożyć wraz z ofertą; c) Pełnomocnictwo do podpisywania oferty oraz do podpisywania innych dokumentów i oświadczeń składanych wraz z ofertą, jeżeli zasady reprezentacji nie wynikają jednoznacznie z dokumentu rejestracyjnego (ewidencyjnego). Treść pełnomocnictwa musi jednoznacznie wskazywać czynności, do wykonania, których pełnomocnik jest upoważniony. Pełnomocnictwo winno być złożone w oryginale lub notarialnie poświadczonej kopii; d) W przypadku Wykonawców wspólnie ubiegających się o zamówienie pełnomocnictwo do reprezentowania ich w postępowaniu o udzielenie zamówienia albo do reprezentowania w postępowaniu i zawarcia umowy. Pełnomocnictwo do pełnienia takiej funkcji winno być podpisane przez prawnie upoważnionych przedstawicieli każdego z Wykonawców występujących wspólnie i udzielających pełnomocnictwa, natomiast w przypadku spółki cywilnej przez każdego z jej wspólników; e) Dowód wniesienia wadium.
 1. Każda oferta musi być zabezpieczona wadium w wysokości: 3.000,00 zł (słownie: trzy tysiące złotych 00/100). 2. Wadium może być wniesione zgodnie z art. 45 ustawy Pzp, w jednej lub kilku następujących formach: - pieniądzu, - poręczeniach bankowych lub poręczeniach spółdzielczej kasy oszczędnościowo-kredytowej, z tym że poręczenie kasy jest zawsze poręczeniem pieniężnym, - gwarancjach bankowych, - gwarancjach ubezpieczeniowych, - poręczeniach udzielonych przez podmioty, o których mowa w art. 6b ust. 5 pkt 2 ustawy z dnia 9 listopada 2000 r. o utworzeniu Polskiej Agencji Rozwoju Przedsiębiorczości. Wniesione wadium musi obejmować okres związania ofertą. 3. Wadium wnoszone w formie pieniężnej należy wpłacić przelewem na konto bankowe w Banku Spółdzielczym w Jastrzębiu - Zdroju o numerze 08 8470 0001 2001 0029 6139 0003. 4. Wadium w pozostałych formach należy złożyć w formie oryginału w Dziale Logistyki MZN, pokój nr 1 do dnia .19.12.2018 r. do godz. 9 00 . 5. Zobowiązanie do zapłaty wadium wniesionego w formie innej aniżeli pieniężnej winno: 1) obejmować warunki zatrzymania przez Zamawiającego wadium wraz z odsetkami zawarte w art. 46 ust. 4a oraz 46 ust. 5 pkt 1-3 ustawy Pzp tj.: a) Wykonawca w odpowiedzi na wezwanie, o którym mowa w art. 26 ust. 3 i 3a ustawy Pzp, z przyczyn leżących po jego stronie, nie złożył oświadczeń lub dokumentów potwierdzających okoliczności, o których mowa w art. 25 ust. 1 ustawy Pzp, oświadczenia, o których mowa w art. 25a ust.1 ustawy Pzp, pełnomocnictw lub nie wyraził zgody na poprawienie omyłki, o której mowa w art. 87 ust. 2 pkt 3 ustawy Pzp, co spowodowało brak możliwości wybrania oferty złożonej przez Wykonawcę jako najkorzystniejszej. b) Wykonawca odmówił podpisania umowy w sprawie zamówienia publicznego na warunkach określonych w ofercie; c) Wykonawca nie wniósł wymaganego zabezpieczenia należytego wykonania umowy, d) zawarcie umowy w sprawie zamówienia publicznego stało się niemożliwe z przyczyn leżących po stronie Wykonawcy; 2) gwarantować wypłatę wadium na każde pierwsze pisemne żądanie Zamawiającego w sposób bezwarunkowy. 6. Za skutecznie wniesienie wadium w pieniądzu Zamawiający uważa wadium, które do terminu składania ofert znajdzie się na koncie Zamawiającego tj. 19.12.2018 r. do godz. 9 00 . 7. Oferta Wykonawcy, który nie wniesie wadium do upływu terminu składania ofert na zasadach określonych w specyfikacji lub wniesie wadium w sposób nieprawidłowy, zostanie odrzucona. 8. Zamawiający dokonuje zwrotu wadium w przypadkach wymienionych w art. 46 ustawy Pzp. 9. Zamawiający zatrzymuje wadium wraz z odsetkami: a) jeżeli Wykonawca w odpowiedzi na wezwanie, o którym mowa w art. 26 ust. 3 i 3a ustawy Pzp, z przyczyn leżących po jego stronie, nie złożył oświadczeń lub dokumentów potwierdzających okoliczności, o których mowa w art. 25 ust. 1 ustawy Pzp, oświadczenia, o których mowa w art. 25a ust.1 ustawy Pzp, pełnomocnictw lub nie wyraził zgody na poprawienie omyłki, o której mowa w art. 87 ust. 2 pkt 3 ustawy Pzp, co spowodowało brak możliwości wybrania oferty złożonej przez Wykonawcę jako najkorzystniejszej. b) jeżeli Wykonawca, którego oferta została wybrana: - odmówił podpisania umowy w sprawie zamówienia publicznego na warunkach określonych w ofercie, - nie wniósł wymaganego zabezpieczenia należytego wykonania umowy, - zawarcie umowy w sprawie zamówienia publicznego stało się niemożliwe z przyczyn leżących po stronie Wykonawcy. 10. W przypadku składania oferty przez wspólników konsorcjum, tj. przez kilku Wykonawców w dokumencie stwierdzającym wniesione wadium w formie innej niż pieniężna należy wymienić wszystkich Wykonawców ubiegających się o udzielenie zamówienia.
 cena/stawka brutto za 1 m2 obsługiwanej powierzchni/miesiąc (c) 60,00
 doświadczenie osób wyznaczonych do realizacji zadania (D) 40,00
 1. Zamawiający zastrzega sobie możliwość dokonania zmian postanowień umownych w przypadku: a) zmiany dotyczącej nazw, siedziby stron umowy lub formy organizacyjno-prawnej w trakcie trwania umowy, numerów kont bankowych oraz innych danych identyfikacyjnych; b) śmierci, choroby, innych zdarzeń losowych z przyczyn niezależnych od Wykonawcy, zmian kadrowo - personalnych, utraty stanowiska, utraty wymaganych uprawnień; c) zmiany osób odpowiedzialnych za kontakty i nadzór nad przedmiotem umowy; d) wystąpienia okoliczności, których Zamawiający nie był w stanie przewidzieć, pomimo zachowania należytej staranności; e) zmiany prowadzącej do likwidacji oczywistych omyłek pisarskich i rachunkowych w treści umowy; f) istotnych zmian okoliczności powodujących, że wykonanie części zakresu realizacji umowy nie leży w interesie publicznym, czego nie można było przewidzieć w chwili jej zawarcia. g) zmniejszenia zakresu wynagrodzenia z przyczyn o obiektywnym charakterze, istotnej zmiany okoliczności powodującej, że wykonanie części zakresu realizacji umowy nie leży w interesie publicznym, czego nie można było przewidzieć w chwili zawarcia; h) zmniejszenia zakresu rzeczowego zamówienia określonego umową, który może zostać ograniczony przez Zamawiającego, bez skutków finansowych i prawnych dla Zamawiającego, gdy wykonanie przedmiotu zamówienia w pełnym zakresie nie leży w interesie publicznym, czego nie można było wcześniej przewidzieć; i) zbycia lub wyłączenia z eksploatacji przez Zamawiającego obiektów – oraz w związku z tym zmianę wysokości wynagrodzenia maksymalnego.; j) możliwość zmniejszenia powierzchni użytkowej budynków w przypadku czasowego wyłączenia obiektów z eksploatacji, w szczególności na czas wykonania remontu, adaptacji lub modernizacji – oraz w związku z tym zmianę wysokości wynagrodzenia maksymalnego.; k) zmian w zakresie Podwykonawców, wykazanych na etapie złożonej oferty lub których konieczność ujawnienia wynikła na etapie realizacji zamówienia, którym Wykonawca powierzył lub ma zamiar powierzyć wykonanie części zamówienia; na Podwykonawcy lub Wykonawcy spoczywać będzie obowiązek samodzielnego wykazania spełnienia warunków w zakresie nie mniejszym niż wymagany na etapie postępowania; l) powierzenia realizacji części zamówienia Podwykonawcom mimo nie wskazania w ofercie takiej części; ł) powierzenia realizacji części zamówienia Podwykonawcom mimo nie wskazania w postępowaniu żadnej części zamówienia przeznaczonej do wykonania w ramach podwykonawstwa; m) wskazania innego zakresu podwykonawstwa niż przedstawiony w ofercie; n) rezygnacji z Podwykonawcy; o) zmian w zakresie osób uprawnionych do wykonania funkcji kierowniczych oraz innych osób z wymaganymi uprawnieniami określonymi w § 5 ust. 4 umowy - w takim przypadku Wykonawca zobowiązany będzie do zaproponowania osoby legitymującej się uprawnieniami spełniającymi wymogi określone w SIWZ, celem uzyskania akceptacji ze strony Zamawiającego; 2. W przypadku określonym w ust. 1 pkt o) wyżej Wykonawca zobowiązany będzie do zaproponowania osoby legitymującej się uprawnieniami spełniającymi wymogi określone w SIWZ, celem uzyskania akceptacji ze strony Zamawiającego. 3. Warunkiem dokonania zmian w ust. 1 pkt k), l), ł), m), n) jest złożenie wniosku przez stronę inicjującą wraz z opisem i uzasadnieniem proponowanej zmiany, przedłożenie stosownych projektów umów, umów dotyczących podwykonawstwa oraz aneksów do umów z Podwykonawcami. 4. Wszelkie zmiany niniejszej umowy mogą być dokonywane w formie pisemnego aneksu, podpisanego przez obie Strony, z wyjątkiem zmian, dla których zastrzeżono brak takiego obowiązku.
 Zlecę przewinięcie 4 wirników z elektronarzędzi, Boronów
 Do przewinięcia 4 wirniki z elektronarzędzi: z szlifierki kątowej 500w i 3 ze szlifierek taśmowych do 900 W. J Proszę o przesłanie oferty cenowej.
 Poprzednie ogłoszenie o zamówieniu: Sucesywne dostawy materiałów medycznych II
 Następne ogłoszenie o zamówieniu: Odbiór i zagospodarowanie odpadów komunalnych od właścicieli nieruchomości na terenie Gminy Bejsce.
 Poprzednie ogłoszenie o zamówieniu z miasta Jastrzębie-Zdrój: „Pełnienie pogotowia awaryjnego”
 Następne ogłoszenie o zamówieniu z miasta Jastrzębie-Zdrój: „Zwiększenie efektywności energetycznej w budynkach użyteczności publicznej ul. K. Paryskiej 14-16 w Jastrzębiu-Zdroju”
 Poprzednie ogłoszenie o zamówieniu z kategorii Rzemiosło i przemysł: „Pełnienie pogotowia awaryjnego”
 Następne ogłoszenie o zamówieniu z kategorii Rzemiosło i przemysł: Konserwacja i drobne roboty naprawcze nieruchomości m. st. Warszawy, położonych w Dzielnicy Bemowo.
 Zlecę przewinięcie 4 wirników z elektronarzędzi, Boronów02-12-2019 Kupię nadstawki na palety, Sosnowiec29-11-2019 Zlecę regenerację resorów - Rybnik19-11-2019 Firma zleci wykonanie elementów z aluminium oraz stali, Częstochowa18-11-2019 Zlecę przefarbowanie kołnierza z futra - Katowice17-11-2019


type: wikipedia

text:
Tingiageniniai, miegaliniai (Bucconidae, ) – geninių (Piciformes) paukščių šeima. Pasaulyje yra 33 rūšys. Paukščiai maži ar vidutinio dydžio, blankių spalvų. Snapas aštriu galu, skirtas vabzdžiams gaudyti. Dauguma jų medžioja medžių viršūnėse, o didesnės rūšys stipriais, kumpais snapais gali nutverti smulkius roplius. Gali išsirausti urvus žemėje ar termitynuose. Deda 2-3 baltus kiaušinius. Paukščiai daugiausia laiko ramiai tupi, tik retkarčiais sujuda galva kai žvalgosi grobio. Dėl tokio elgesio jie pavadinti tingiageniais.
 Raudonsnapis tingiagenis (Bucco capensis). Paukštis puriomis plunksnomis ir oranžiniu snapu. Viršutinė kūno puse ruda, apačia balkšva, su plačia juosta per krūtinę. Gyvena Pietų Amerikos šiaurinėje dalyje drėgnuose žemumų miškuose.
 Geniniai paukščiai