text:
 |
 52015PC0010
 Ehdotus EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS Euroopan strategisten investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta /* COM/2015/010 final - 2015/0009 (COD) */
 PERUSTELUT
 1. EHDOTUKSEN TAUSTA
 Talous- ja
 rahoituskriisi on aiheuttanut sen, että investoinnit ovat EU:ssa vähentyneet
 noin 15 prosenttia vuoden 2007 huippulukemista. Investointien
 tämänhetkinen määrä on huomattavasti alle sen, mitä aikaisempien suuntausten
 perusteella voitaisiin odottaa. Jos toimia ei toteuteta, investoinnit elpyvät
 ennusteiden mukaan tulevina vuosina vain osittain. Tämä haittaa talouden
 elpymistä, työpaikkojen luomista, pitkän aikavälin kasvua ja kilpailukykyä.
 Investointivaje vaarantaa myös Eurooppa 2020 -strategian tavoitteiden
 saavuttamisen. Euroopan komission puheenjohtaja piti komissiota varten vuosiksi
 2014–2019 laatimissaan poliittisissa suuntaviivoissa tätä investointivajetta
 keskeisenä politiikkahaasteena. Myös 18. joulukuuta 2014 kokoontunut
 Eurooppa-neuvosto (EUCO 237/14) ja 15. ja 16. marraskuuta 2014 kokoontunut
 G20-ryhmä katsoivat, että kyseessä on merkittävä politiikkahaaste.
 Taloustilanteeseen
 liittyvä yleinen epävarmuus sekä julkisen ja yksityisen velan suuri määrä osassa
 EU:n talouksia sekä näiden tekijöiden vaikutus luottoriskiin vähentävät
 käytettävissä olevaa liikkumavaraa. EU:ssa on kuitenkin runsaasti säästöjä ja
 rahoituslikviditeettiä. Lisäksi Euroopan komission, Euroopan investointipankin
 ja EU:n jäsenvaltioiden yhdessä tekemät viimeaikaiset kyselyt ovat vahvistaneet
 sen, että toteutuskelpoisia investointihankkeita jää rahoittamatta merkittäviä
 määriä.
 Komissio ehdotti
 tämän vuoksi 26. marraskuuta 2014 julkaisemassaan tiedonannossa ”Euroopan
 investointiohjelma” EU:n tason aloitetta, jolla on tarkoitus puuttua tähän
 ongelmaan. Investointiohjelma perustuu kolmeen toisiaan tukevaan osa-alueeseen.
 Ensimmäinen osa-alue muodostuu seuraavien kolmen vuoden aikana
 käynnistettävistä vähintään 315 miljardin euron lisäinvestoinneista, joilla on
 tarkoitus maksimoida julkisten varojen vaikutus ja houkutella yksityisiä
 investointeja. Toinen osa-alue muodostuu kohdennetuista aloitteista, joilla on
 tarkoitus varmistaa, että nämä lisäinvestoinnit vastaavat reaalitalouden
 tarpeita. Kolmantena osa-alueena ovat toimenpiteet, joilla pyritään lisäämään
 sääntelyn ennustettavuutta ja poistamaan investointien esteitä. Tarkoituksena
 on tehdä Euroopasta entistä houkuttelevampi investointikohde ja näin
 moninkertaistaa investointiohjelman vaikutukset.
 Tässä ehdotetulla
 asetuksella luodaan tarvittavat lainsäädäntöpuitteet ja asetetaan käyttöön
 talousarviomäärärahat investointiohjelman kahta ensimmäistä osa-aluetta varten
 EU:n oikeusjärjestyksen mukaisesti. Kun ehdotettu asetus on hyväksytty, komissio
 ja Euroopan investointipankki (EIP) vastaavat sen täytäntöönpanosta yhdessä
 strategisina kumppaneina, joiden selkeänä tavoitteena on saada sidosryhmiä
 mukaan kaikilla tasoilla. Ensimmäiset toimet sääntely-ympäristöä ja
 investointien esteiden poistamista koskevan kolmannen osa-alueen
 toteuttamiseksi on esitetty komission työohjelmassa, joka hyväksyttiin 16.
 joulukuuta 2014 (COM(2014 910). Lisäksi komissio tekee investointiohjelmaan
 liittyvissä kysymyksissä yhteistyötä muiden EU:n toimielinten ja jäsenvaltioiden
 kanssa osana talouspolitiikan eurooppalaista ohjausjaksoa.
 Pienet ja
 keskisuuret yritykset (pk-yritykset) ovat EU:n taloudessa avainasemassa etenkin
 siksi, että ne luovat uusia työpaikkoja. Ne ovat tämän vuoksi myös tässä
 ehdotetun asetuksen mukaisesti tarjottavan tuen keskeinen edunsaajaryhmä.
 Ehdotettujen
 järjestelmien rakenne ja ominaisuudet perustuvat kokemuksiin, joita on jo saatu
 EU:n ja EIP-ryhmän yhteisten innovatiivisten rahoitusvälineiden käytöstä.
 2. KUULEMISTEN JA
 VAIKUTUSTENARVIOINTIEN TULOKSET
 Puheenjohtaja Juncker esitteli
 investointiohjelman Euroopan parlamentille 26. marraskuuta, ja
 Eurooppa-neuvosto hyväksyi sen 18. joulukuuta 2014. Eurooppa-neuvosto kehotti
 lisäksi unionin lainsäätäjiä sopimaan tarvittavan säädöksen tekstistä kesäkuuhun
 mennessä, jotta uudet investoinnit voitaisiin käynnistää jo vuoden 2015
 puolivälissä.
 Ehdotuksen perustana olevista oikeudellisista,
 taloudellisista ja rahoituksellisista käsitteistä on käyty laajalti keskustelua
 Euroopan investointipankkiryhmän kanssa ja epävirallisia keskusteluja julkisen
 ja yksityisen sektorin edustajien kanssa. Yksityisen sektorin sidosryhmät ovat
 erityisesti korostaneet tiukkojen laatukriteerien tärkeyttä ja
 investointiohjelmasta tuettavien hankkeiden riippumatonta valintaa. Ne
 suosittelivat etenkin, että hankkeiden olisi oltava 1) taloudellisesti
 elinkelpoisia, kun huomioon otetaan aloitteesta myönnetty tuki, 2) riittävässä
 määrin toteutusvalmiita, jotta niitä voidaan arvioida yleisellä tai
 paikallisella tasolla, ja 3) eurooppalaista lisäarvoa tuottavia ja EU:n
 politiikan painopisteiden mukaisia (näihin painopisteisiin kuuluvat muun muassa
 vuoden 2030 ilmasto- ja energiapaketti, Eurooppa 2020 -strategia ja muut EU:n
 pitkän aikavälin strategiset painopisteet). Tukea ei myöskään saisi rajoittaa
 rajatylittäviin hankkeisiin (kuten TEN-T- ja TEN-E-hankkeiden tapauksessa on
 tehty).
 Komissio on saanut tärkeää tietoa myös
 osallistuessaan EU:n investointityöryhmän toimintaan. Tämän työryhmän yleisenä
 tavoitteena on ollut muodostaa kokonaiskuva tärkeimmistä
 investointisuuntauksista ja -tarpeista, analysoida investointeja haittaavia
 suurimpia esteitä, esittää käytännön ratkaisuja näiden esteiden poistamiseksi,
 yksilöidä sellaisia strategisia investointeja, joilla on EU:n lisäarvoa ja
 jotka voidaan toteuttaa lyhyellä aikavälillä, sekä antaa suosituksia uskottavan
 ja läpinäkyvän keskipitkän ja pitkän aikavälin hankejatkumon kehittämistä
 varten. Työryhmän työ on otettu huomioon tämän ehdotuksen laadinnassa.
 Työryhmän loppuraportti on saatavana osoitteessa:
 http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/special-task-force-report-on-investment-in-the-eu_en.pdf
 3. EHDOTUKSEN OIKEUDELLINEN
 SISÄLTÖ
 Tämän ehdotuksen oikeusperustana ovat Euroopan
 unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 172 ja 173 artikla, 175 artiklan 3 kohta
 ja 182 artiklan 1 kohta. Tässä ehdotettu asetus sisältää lainsäädäntöpuitteet
 Euroopan investointiohjelman kahden ensimmäisen osa-alueen toteuttamista
 varten.
 Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 5
 artiklassa määrätyn toissijaisuus- ja suhteellisuusperiaatteen mukaisesti
 jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla saavuttaa ehdotetun toimen
 tavoitteita, vaan ne voidaan saavuttaa paremmin EU:n tasolla. Koska
 jäsenvaltioilla on erilaiset finanssipoliittiset toimintamahdollisuudet, nämä
 tavoitteet voidaan toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin
 unionin tasolla. Toteuttamalla toimia EU:n tasolla saadaan mittakaavaetuja
 innovatiivisten rahoitusvälineiden käytössä, koska näin lisätään yksityisiä
 investointeja kaikkialla EU:ssa ja varmistetaan, että EU:n toimielinten
 asiantuntemusta ja tietämystä hyödynnetään tässä yhteydessä parhaalla
 mahdollisella tavalla. Tämän vuoksi kerrannaisvaikutuksia ja konkreettisia
 vaikutuksia saadaan aikaan merkittävästi enemmän kuin jos investointialoitteen
 toteuttajana olisi yksi jäsenvaltio tai jäsenvaltioiden ryhmä. Unionin
 sisämarkkinat ja maa- tai alakohtaisten hankekiintiöiden puuttuminen lisäävät
 hankkeiden houkuttelevuutta sijoituskohteina ja vähentävät niihin liittyvää
 kokonaisriskiä. Ehdotuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen asetettujen
 tavoitteiden saavuttamiseksi.
 3.1. Euroopan strategisten
 investointien rahaston ja Euroopan investointineuvontakeskuksen perustaminen
 (1–3 artikla)
 Ehdotetun asetuksen 1 artiklassa komissio
 valtuutetaan tekemään EIP:n kanssa sopimus Euroopan strategisten investointien
 rahaston (ESIR-rahasto) perustamisesta. Rahaston tarkoituksena on tarjota
 EIP:lle riskinkantokykyä ja näin tukea investointeja unionissa ja lisätä
 enintään 3 000 työntekijän yritysten saatavilla olevaa rahoitusta keskittyen
 etenkin pieniin ja keskisuuriin yrityksiin. Ehdotetun asetuksen 2 artiklan
 mukaan ESIR-rahaston kautta tarjotaan EU:n takuu tiettyjä EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimia varten.
 ESIR-rahastoa varten myönnetyn EU:n takuun
 käytöstä päättävät asetuksessa säädetyt hallintoelimet. ESIR-rahastolla on
 johtokunta (3 artikla), joka määrittää strategiset suuntaviivat, varojen jakostrategian
 sekä toimintapolitiikan ja -menettelyt, joihin kuuluvat muun muassa sellaisissa
 hankkeissa noudatettava investointipolitiikka, jotka voivat saada tukea
 ESIR-rahastosta, sekä ESIR-rahaston riskiprofiili. Riippumattomista
 asiantuntijoista muodostuva investointikomitea vastaa mahdollisten toimien
 tarkastelusta ja toimille myönnettävän tuen hyväksymisestä hankkeen
 maantieteellisestä sijainnista riippumatta.
 Johtokunnan jäsenten nimittämisestä vastaavat
 riskinkantokyvyn tarjoamiseen osallistuvat rahoittajat, joiden äänimäärät ovat
 suhteessa niiden rahoitusosuuksien suuruuteen. Niin kauan kuin ESIR-rahaston
 rahoittajina ovat vain unioni ja EIP, jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa
 määräytyy kyseisten rahoittajien käteissuorituksina tai vakuuksina antamien
 rahoitusosuuksien suuruuden perusteella ja kaikki päätökset tehdään
 yksimielisesti.
 Jos ESIR-sopimukseen liittyy muita osapuolia,
 kunkin rahoittajan jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa määräytyy sen
 käteissuorituksina tai vakuuksina antaman rahoitusosuuden suuruuden
 perusteella. Komissiota ja EIP:tä edustavien jäsenten ja äänten määriin tehdään
 tämän edellyttämät muutokset. Johtokunta pyrkii tekemään päätökset
 yksimielisesti. Jos johtokunta ei pysty tekemään päätöstä yksimielisesti
 puheenjohtajan asettamaan määräaikaan mennessä, se tekee päätöksen
 yksinkertaisella enemmistöllä. Johtokunnan päätöstä ei anneta, jos komissio tai
 EIP äänestää sitä vastaan.
 Investointikomitea muodostuu kuudesta riippumattomasta
 markkina-asiantuntijasta ja toimitusjohtajasta. Toimitusjohtajaa avustaa
 varatoimitusjohtaja. Toimitusjohtaja valmistelee investointikomitean kokoukset
 ja toimii niiden puheenjohtajana. Investointikomiteassa päätökset tehdään
 yksinkertaisella enemmistöllä. Johtokunnassa päätökset pyritään tekemään
 yksimielisesti, mutta ne voidaan tehdä myös yksinkertaisella enemmistöllä. Jotta
 rahastolla voitaisiin saada aikaan mahdollisimman paljon lisäarvoa, hankkeet
 valitaan niiden paremmuuden perusteella ilman etukäteen asetettuja alakohtaisia
 tai maantieteellisiä kiintiöitä. ESIR-rahasto voi lisäksi rahoittaa yhdessä
 jäsenvaltioiden ja yksityisten sijoittajien kanssa erityisiä
 investointijärjestelyjä kansallisella, alueellisella tai alakohtaisella tasolla.
 ESIR-sopimus sisältää ESIR-rahaston
 perustamista, toimintaa ja hallinnointia koskevien erityismääräysten lisäksi
 määräykset Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamisesta (2 artiklan 2
 kohta). Investointineuvontakeskus hyödyntää EIP:n ja komission nykyisiä
 neuvontapalveluja ja tarjoaa tältä pohjalta neuvontaa investointihankkeiden
 määrittelyä, valmistelua ja kehittämistä varten sekä toimii keskitettynä
 hankerahoitusta koskevaa teknistä neuvontaa (myös oikeudellisissa kysymyksissä)
 tarjoavana yhteyspisteenä unionissa. Se antaa muun muassa tukea
 hankerakenteiden suunnittelussa tarvittavan teknisen avun hyödyntämiseen,
 innovatiivisten rahoitusvälineiden käyttöön sekä julkisen ja yksityisen
 sektorin kumppanuuksien hyödyntämiseen.
 3.2. EU:n takuun myöntäminen ja EU:n
 takuurahaston perustaminen (4–8 artikla)
 Ehdotetun asetuksen 4 artiklassa perustetaan
 EIP:n rahoitus- ja investointitoimia varten EU:n takuu, jonka alkuperäinen
 määrä on 16 miljardia euroa. Asetuksen 5 artiklan mukaan tällaisilla toimilla
 on tuettava infrastruktuurien kehittämistä, koulutukseen, terveyteen,
 tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikkaan tai innovointiin
 tehtäviä investointeja, uusiutuvan energian käytön ja energiatehokkuuden
 lisäämistä, ympäristöön, luonnonvaroihin, kaupunkikehitykseen ja
 sosiaalialoihin liittyviä infrastruktuurihankkeita tai pk-yrityksiä ja
 mid-cap-yrityksiä, myös tarjoamalla niille riskirahoitusta käyttöpääomaa
 varten. Tuen antajana voi olla EIP suoraan, tai se voidaan kanavoida Euroopan
 investointirahaston kautta. Molemmat myöntävät rahoitusta (oman pääoman
 ehtoista, oman pääoman luonteista ym. rahoitusta) kattamalla merkittävän osan
 rahoitusriskeistä ja tarjoamalla näin yksityiselle sektorille mahdollisuuden
 osallistua investointeihin.
 Jotta voitaisiin varmistaa EU:n talousarvion
 asianmukainen toteutus myös silloin, kun takuuseen vedotaan, 8 artiklassa
 perustetaan takuurahasto. ESIR-rahastosta tuettavien investointien kaltaisista
 investoinneista saatujen kokemusten perusteella voidaan pitää riittävänä sitä,
 että unionin talousarviosta takuurahastoon suoritettavien maksujen ja unionin
 yhteenlaskettujen takuuvelvoitteiden välinen suhde on 50 prosenttia.
 Toiminnan vakiinnuttua tämä 50 prosentin tavoitesumma katetaan EU:n
 talousarviosta, unionille investointien perusteella maksettavista määristä,
 maksut laiminlyöneiltä velallisilta saaduista määristä sekä takuurahaston
 varojen sijoittamisesta saaduista tuotoista. Toiminnan alkuvaiheessa rahastoon
 kerrytetään kuitenkin 8 miljardin euron summa, joka katetaan kokonaisuudessaan
 EU:n talousarviosta vuodesta 2016 lähtien asteittain suoritettavilla maksuilla
 niin, että vuonna 2020 rahaston varojen odotetaan olevan yhteensä 8 miljardia
 euroa. Jos EU:n takuuseen vedotaan, on kuitenkin aiheellista, että takuurahaston
 tavoitesumman laskennassa otetaan huomioon myös muut vaihtoehtoiset
 rahoituslähteet EU:n talousarvioon kohdistuvan mahdollisen vaikutuksen
 rajoittamiseksi. Tällaiset lähteet otetaan laskennassa huomioon vain siihen
 takuun määrään asti, johon on vedottu.
 Mahdollisimman hyvän kustannustehokkuuden
 saavuttamiseksi kyseisten varojen sijoittaminen annetaan komission tehtäväksi.
 Lisäksi komissiolle annetaan valtuudet antaa delegoituja säädöksiä vuoden 2018
 jälkeen rahaston tavoitesumman muuttamiseksi 10 prosentilla. Tarkoituksena
 on, että komissio voi näin hyödyntää käytännössä saatuja kokemuksia ja välttää
 turhat talousarvioon kohdistuvat rasitteet varmistaen samalla, että
 talousarviota suojataan jatkuvasti.
 EIP voi päättää vedota takuuseen välittömästi
 silloin, kun kyse on omaan pääomaan liittyvistä tappioista. Muissa tapauksissa
 takuuseen olisi vedottava ainoastaan kerran vuodessa sen jälkeen, kun kaikki
 käynnissä olevien toimien voitot ja tappiot on nettoutettu.
 Jos takuuseen vedotaan, sen määrä vähenee alle
 alkuperäisen 16 miljardin euron määrän. Unionin ESIR-rahaston toiminnoista
 tulevaisuudessa saamia tuloja olisi kuitenkin voitava käyttää siihen, että EU:n
 takuu palautetaan alkuperäiseen määräänsä.
 3.3 Eurooppalaisen
 investointihankejatkumon perustaminen (9 artikla)
 Kuten sidosryhmät ovat usein todenneet,
 investointien kasvattamista EU:ssa haittaa tiedon puute nykyisistä ja tulevista
 unionissa toteutettavista investointihankkeista. Sen vuoksi asetuksessa on
 tarkoitus säätää ESIR-rahaston toiminnan lisäksi eurooppalaisen
 investointihankejatkumon luomisesta sen varmistamiseksi, että sijoittajille on
 tarjolla läpinäkyvää tietoa mahdollisista hankkeista.
 3.4. ESIR-toimia koskeva raportointi,
 vastuuvelvollisuus, arviointi ja uudelleentarkastelu (10–12 artikla)
 Koska EIP hyödyntää EU:lta samaansa takuuta,
 sen olisi raportoitava säännöllisesti komissiolle, Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle EU:n takuulla katetuista toimista.
 Ehdotetun asetuksen 12 artiklassa säädetään
 useista EIP:n ja komission säännöllisesti tekemistä arvioinneista, joilla on
 tarkoitus varmistaa, että ESIR-rahastoa, EU:n takuuta ja takuurahastoa
 käytetään suunnitellulla tavalla. Erityisen tärkeää tässä yhteydessä on
 vastuuvelvollisuus suhteessa Euroopan parlamenttiin.
 3.5. Yleiset säännökset (13–17
 artikla)
 Siitä, miten EIP käyttää EU:n takuuta, on
 aiheellista antaa joitakin yleisiä sääntöjä. Ehdotetun asetuksen 13 artiklassa
 säädetään, että EU:n takuulla katetuista toimista on annettava julkisesti
 tietoa. Ehdotetun asetuksen 14 artiklassa säädetään
 tilintarkastustuomioistuimen ja 15 artiklassa OLAFin toimivaltuuksista. Sen 16
 artiklassa suljetaan tuen ulkopuolelle tietyntyyppiset toimet. Lisäksi 17
 artiklassa komissio valtuutetaan antamaan delegoituja säädöksiä asianomaista
 menettelyä noudattaen.
 3.6. Muutokset (18 ja 19 artikla)
 Ehdotetun asetuksen 18 ja 19 artiklassa
 säädetään Horisontti 2020 -ohjelman (asetus (EU) N:o 1291/2013) ja Verkkojen
 Eurooppa -välineen (asetus (EU) N:o 1316/2013) toimintamäärärahojen uudelleen
 kohdentamisesta.
 4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSET
 ESIR-rahastoa varten myönnetty EU:n takuu on
 16 miljardia euroa, ja se on kokonaan käytettävissä heti asetuksen
 voimaantulosta lähtien. Jotta voitaisiin varmistaa, ettei mahdollinen takuuseen
 vetoaminen haittaa talousarvion asianmukaista toteuttamista, perustetaan
 takuurahasto, johon kerrytetään vuoteen 2020 mennessä varoja siten, että niiden
 määrä on 50 prosenttia EU:n yhteenlasketuista takuuvelvoitteista.
 Takuurahastoon suoritettavat maksut ovat 500 miljoonaa euroa vuonna 2016, 1
 miljardi euroa vuonna 2017 ja 2 miljardia euroa vuonna 2018. Vuosina 2019 ja
 2020 suoritettaviin maksueriin, jotka ovat molemmat lähtökohtaisesti
 suuruudeltaan 2,25 miljardia euroa, vaikuttaa se, säilytetäänkö takuurahaston
 varat 50 prosentissa suhteessa takuuvelvoitteisiin vuoden 2018 jälkeen.
 Maksusitoumusmäärärahat ovat 1,35 miljardia euroa vuonna 2015, 2,03 miljardia
 euroa vuonna 2016, 2,641 miljardia euroa vuonna 2017 ja 1,979 miljardia euroa
 vuonna 2018. Takuurahaston vähittäisestä rahoittamisesta ei pitäisi
 ensimmäisinä vuosina aiheutua EU:n talousarvioon kohdistuvia riskejä, sillä
 tapauksia, joissa takuuseen vedotaan tappioiden seurauksena, syntyy
 mahdollisesti vasta ajan myötä.
 EIP:n ESIR-toimien kustannukset veloitetaan
 kyseisten toimien edunsaajilta EIP:n nykyisiin toimiinsa soveltaman käytännön
 mukaisesti. EIP:lle annetun takuun käytöstä ja takuurahaston varojen
 sijoittamisesta odotetaan saatavan positiivinen nettotulo. ESIR-rahaston tuotot
 jaetaan sen rahoittajien kesken niiden tarjoaman riskinkantokyvyn mukaisessa
 suhteessa. Takuurahastossa olevat ylimääräiset varat voidaan käyttää siihen,
 että EU:n takuu palautetaan alkuperäiseen määräänsä.
 EIP:lle aiheutuu kuitenkin kahdesta toimesta
 kustannuksia, joita ei voida veloittaa edunsaajilta:
 1. Ehdotetun asetuksen 2 artiklan 2
 kohdan mukaisesti perustetun Euroopan investointineuvontakeskuksen toiminta
 rahoitetaan ensisijaisesti nykyisissä EU:n ohjelmissa (kuten Verkkojen Eurooppa
 -välineessä ja Horisontti 2020 -ohjelmassa) EIP:n teknistä apua varten
 käytettävissä olevista määrärahoista. Keskusta varten voidaan kuitenkin tarvita
 lisärahoitusta, jonka määrä on enintään 20 miljoonaa euroa vuodessa (10
 miljoonaa euroa vuonna 2015) ja joka otetaan talousarvioon tähän ehdotukseen
 liitetyn rahoitusselvityksen mukaisesti. Myös mahdolliset hankejatkumoon
 liittyvät kustannukset katetaan.
 2. EIP:lle aiheutuu
 hallintomenoja sen lisätessä EIR:n kautta pienille ja keskisuurille yrityksille
 tarjoamaansa rahoitusta. Välineiden tyyppiä ja uusien toimien allekirjoittamisaikataulua
 koskevien tämänhetkisten oletusten mukaan tämä edellyttää, että EIP:lle
 maksetaan palkkioina yhteensä 105 miljoonaa euroa. Tästä summasta 48 miljoonaa
 euroa on maksettava vuoteen 2020 mennessä. Koska palkkioiden maksua on
 mahdollista lykätä siihen asti, kun saatuja tuloja voidaan käyttää niiden
 kattamiseen, kyseisiä maksuja ei ole vielä otettu talousarvioon, vaan ne on
 esitetty ainoastaan rahoitusselvitykseen liitteessä.
 EIP:lle aiheutuneet kustannukset, joita ei ole
 peritty edunsaajilta eikä vähennetty EU:n myöntämästä takuusta suoritettavasta
 korvauksesta, voidaan kattaa EU:n takuusta kumulatiiviseen enimmäismäärään
 asti, joka on 1 prosentti takuuvelvoitteiden määrästä.
 Tämän ehdotuksen edellyttämät
 toimintamäärärahat katetaan kokonaisuudessaan vuosien 2014–2020 monivuotisen
 rahoituskehyksen puitteissa. Otsakkeen 1 a sisällä kohdennetaan uudelleen 6
 miljardia euroa ja rahoituksesta 2,11 miljardia otetaan kohdentamattomasta
 liikkumavarasta, joka sisältää myös maksusitoumusmäärärahojen kokonaisliikkumavaran.
 Vaikka Verkkojen Eurooppa -välineestä ja Horisontti 2020 -ohjelmasta
 avustuksina myönnettävän rahoituksen määrää vähennetään, ESIR-rahastolla
 aikaansaatavalla kerrannaisvaikutuksella voidaan merkittävästi lisätä
 investointien kokonaismäärää näiden ohjelmien kattamilla politiikan aloilla.
 5. LISÄTIEDOT
 Tähän ehdotukseen liittyviin määrärahoihin ei
 ole sisällytetty varsinaisia rahoitusosuuksia, joilla jäsenvaltiot tai muut
 kolmannet osapuolet osallistuvat ehdotetulla asetuksella perustettavien rakenteiden
 rahoittamiseen. Tällaiset rahoittamisesta kiinnostuneet osapuolet voivat
 kuitenkin 1 artiklan 2 kohdan mukaan liittyä ESIR-sopimukseen osallistumalla
 ESIR-rahaston pääoman rahoittamiseen.
 Jos jäsenvaltiot päättävät osallistua
 ESIR-rahaston rahoittamiseen, komissio on ilmoittanut suhtautuvansa
 myönteisesti tällaisiin rahoitusosuuksiin arvioidessaan jäsenvaltioiden
 julkista taloutta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 126 artiklan
 ja asetuksen (EY) N:o 1467/1997 mukaisesti. Tällaisessa tilanteessa
 sovellettavat periaatteet on esitetty komission 13. tammikuuta 2015 antamassa
 tiedonannossa (”Vakaus- ja kasvusopimukseen sisältyvän jouston mahdollisimman
 tehokas hyödyntäminen”).
 2015/0009 (COD)
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS
 Euroopan strategisten investointien
 rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013 muuttamisesta
 EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN
 UNIONIN NEUVOSTO, jotka
 ottavat huomioon Euroopan unionin toiminnasta
 tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 172 ja 173 artiklan, 175 artiklan 3 kohdan
 ja 182 artiklan 1 kohdan,
 ottavat huomioon Euroopan komission
 ehdotuksen,
 sen jälkeen, kun esitys
 lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttäväksi säädökseksi on toimitettu
 kansallisille parlamenteille,
 ottavat huomioon Euroopan talous- ja
 sosiaalikomitean lausunnon,
 noudattavat tavallista
 lainsäätämisjärjestystä,
 sekä katsovat seuraavaa:
 (1) Talous- ja rahoituskriisi on
 johtanut investointien vähenemiseen unionissa. Investoinnit ovat vähentyneet
 noin 15 prosenttia vuoden 2007 huippulukemista. Investointien puute on
 unionissa seurausta etenkin markkinoilla vallitsevasta epävarmuudesta, joka
 liittyy talouden tulevaisuudennäkymiin ja jäsenvaltioiden finanssipoliittisiin
 rajoitteisiin. Investointien puute hidastaa talouden elpymistä, haittaa
 työpaikkojen luomista ja heikentää pitkän aikavälin kasvunäkymiä ja
 kilpailukykyä.
 (2) Investointien puutteen luoman
 negatiivisen kierteen katkaisemiseksi tarvitaan kokonaisvaltaisia toimia.
 Investointien vauhdittaminen edellyttää rakenneuudistusten toteuttamista ja
 finanssipoliittisen vastuun ottamista. Näiden edellytysten luominen antaa investointirahoitukselle
 uuden sysäyksen ja lisäksi myötävaikuttaa siihen, että aikaan saadaan positiivinen
 kierre, jossa investointihankkeilla edistetään työllisyyttä ja kysyntää ja
 jossa ne johtavat kasvupotentiaalin kestävään lisääntymiseen.
 (3) G20-ryhmä on globaalin
 infrastruktuurialoitteen myötä tunnustanut investointien merkityksen kysynnän
 vauhdittamisessa ja tuottavuuden ja kasvun lisäämisessä, ja se on sitoutunut
 luomaan investointien lisäämistä tukevat olosuhteet.
 (4) Unioni on koko talous- ja
 rahoituskriisin ajan pyrkinyt edistämään kasvua etenkin Eurooppa 2020
 -strategiaan kuuluvien aloitteiden avulla; kyseisellä strategialla otettiin
 käyttöön älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun perustuva
 lähestymistapa. Myös Euroopan investointipankki, jäljempänä ʼEIPʼ, on
 osallistunut entistä aktiivisemmin investointien käynnistämiseen ja
 edistämiseen unionissa muun muassa toteuttamalla tammikuussa 2013 pääomankorotuksen.
 Toimenpiteitä tarvitaan kuitenkin lisää sen varmistamiseksi, että unionissa
 oleviin investointitarpeisiin vastataan ja että markkinoilla saatavilla oleva
 likviditeetti hyödynnetään tehokkaasti ja kanavoidaan toteutuskelpoisten
 investointihankkeiden rahoittamiseen.
 (5) Heinäkuun 15 päivänä 2014
 silloinen komission valittu puheenjohtaja esitti Euroopan parlamentille joukon
 Euroopan komissiota varten laadittuja poliittisia suuntaviivoja. Näissä
 suuntaviivoissa esitettiin reaalitalouteen tehtävien julkisten ja yksityisten
 investointien kasvattamista seuraavien kolmen vuoden aikana jopa 300
 miljardilla eurolla työpaikkojen luomista tukevien investointien
 käynnistämiseksi.
 (6) Komissio esitti 26 päivänä
 marraskuuta 2014 tiedonannon ”Euroopan investointiohjelma”[1], jossa esitettiin
 Euroopan strategisten investointien rahaston, jäljempänä
 ʼESIR-rahastoʼ, perustamista, läpinäkyvän investointihankejatkumon
 luomista Euroopan tasolla, Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamista
 ja kunnianhimoinen suunnitelma investointien esteiden poistamiseksi ja
 sisämarkkinoiden täydelliseksi toteuttamiseksi.
 (7) Eurooppa-neuvosto totesi 18
 päivänä joulukuuta 2014 päätelmissään, että ”investointien edistäminen ja
 puuttuminen markkinoiden toimimattomuuteen Euroopassa ovat keskeinen
 toimintapoliittinen haaste” ja että ”uudenlainen panostus investointeihin ja
 jäsenvaltioiden sitoumus tehostaa rakenneuudistuksia ja jatkaa kasvua edistävää
 julkisen talouden vakauttamista luovat perustan Euroopan talouden kasvulle ja
 uusille työpaikoille”. Lisäksi se kehotti perustamaan EIP-ryhmässä Euroopan
 strategisten investointien rahaston, jäljempänä ʼESIR-rahastoʼ, jotta
 vuosina 2015–2017 saataisiin käyttöön uusia investointeja varten 315 miljardia
 euroa.
 (8) ESIR-rahasto on osa
 kokonaisvaltaista strategiaa, jolla vastataan julkisiin ja yksityisiin
 investointeihin liittyvään epävarmuuteen. Strategiassa on kolme osa-aluetta,
 jotka ovat rahoituksen hankkiminen investointeja varten, investointien
 ohjaaminen reaalitalouteen ja unionin investointiympäristön parantaminen.
 (9) Unionin investointiympäristöä
 olisi parannettava poistamalla investointien esteitä, lujittamalla
 sisämarkkinoita ja lisäämällä sääntelyn ennustettavuutta. Näiden
 liitännäistoimien avulla on tarkoitus helpottaa ESIR-rahaston toimintaa ja
 laajemmin investointeja Euroopassa.
 (10) ESIR-rahastolla olisi
 autettava ratkaisemaan niitä ongelmia, joita unionissa liittyy tuottavien
 investointien rahoittamiseen ja toteuttamiseen, sekä lisäämään saatavilla
 olevaa rahoitusta. Taustalla on ajatus siitä, että rahoituksen saatavuuden
 lisäämisestä hyötyvät etenkin pienet ja keskisuuret yritykset. Saatavilla
 olevan rahoituksen lisääntymisestä koituvat hyödyt olisi ulotettava koskemaan
 myös markkina-arvoltaan keskisuuria yrityksiä, eli yrityksiä, joiden palveluksessa
 on enintään 3 000 työntekijää, jäljempänä ʼmid-cap-yrityksetʼ.
 Euroopan tämänhetkisten investointiongelmien ratkaisemisella voidaan
 todennäköisesti lisätä taloudellista, sosiaalista ja alueellista
 yhteenkuuluvuutta unionissa.
 (11) ESIR-rahaston toiminnalla
 olisi tuettava strategisia investointeja, jotka tuottavat runsaasti
 taloudellista lisäarvoa ja näin edesauttavat unionin politiikan tavoitteiden
 saavuttamista.
 (12) Useat pienet ja keskisuuret
 yritykset sekä mid-cap-yritykset kaikkialla unionissa tarvitsevat apua
 saadakseen markkinarahoitusta etenkin silloin kun on kyse investoinneista,
 joihin liittyy suurempi riski. ESIR-rahastolla olisi autettava näitä yrityksiä
 kattamaan pääomavajeet tarjoamalla EIP:lle ja Euroopan investointirahastolle,
 jäljempänä ʼEIRʼ, mahdollisuus tehdä suoria ja välillisiä
 pääomasijoituksia, antaa takauksia lainojen korkeatasoista arvopaperistamista
 varten ja tarjota muita tuotteita, jotka palvelevat ESIR-rahaston tarkoitusta.
 (13) ESIR-rahasto olisi
 perustettava EIP:n yhteyteen, jotta sen toiminnassa voitaisiin hyödyntää EIP:n
 kokemusta ja tämän aiemmin saavuttamia hyviä tuloksia ja jotta sen toiminnalla
 voitaisiin saada aikaan myönteisiä vaikutuksia mahdollisimman nopeasti.
 ESIR-rahaston toiminnan osa-alue, joka muodostuu rahoituksen tarjoamisesta
 pienille ja keskisuurille yrityksille sekä pienille mid-cap-yrityksille, olisi
 kanavoitava EIR:n kautta, jotta siinä voitaisiin hyödyntää EIR:n kokemusta tämänkaltaisesta
 toiminnasta.
 (14) ESIR-rahaston toimet olisi
 kohdennettava hankkeisiin, joista saadaan merkittävästi yhteiskunnallista ja
 taloudellista arvoa. Ne olisi kohdennettava etenkin sellaisiin hankkeisiin,
 joilla edistetään työpaikkojen luomista, pitkäaikaista kasvua ja kilpailukykyä.
 ESIR-rahastosta olisi tuettava monenlaisia rahoitustuotteita, joihin kuuluvat
 muun muassa oman pääoman ehtoinen rahoitus, velkarahoitus ja takaukset, jotta
 kunkin hankkeen tarpeet voitaisiin ottaa mahdollisimman hyvin huomioon.
 Tällaisella laajalla tuotevalikoimalla on tarkoitus mahdollistaa ESIR-rahaston
 toiminnan sopeuttaminen markkinoiden tarpeisiin ja samalla kannustaa yksityistä
 sektoria investoimaan hankkeisiin. ESIR-rahasto ei saisi korvata yksityistä
 markkinarahoitusta, vaan sen olisi lisättävä yksityisen rahoituksen saatavuutta
 puuttumalla markkinoiden toimintapuutteisiin, jotta voitaisiin varmistaa
 julkisten varojen mahdollisimman tehokas ja strateginen käyttö. Varojen tehokasta
 ja strategista käyttöä on tarkoitus tukea edellyttämällä valtiontukisääntöihin
 sisältyvien periaatteiden noudattamista.
 (15) Jotta voitaisiin varmistaa,
 että ESIR-rahastolla saadaan aikaan lisää toimia, ESIR‐rahaston toimet
 olisi kohdennettava sellaisiin hankkeisiin, joilla on korkeampi
 riski-/tuottoprofiili kuin nykyisillä EIP:n ja unionin välineillä. ESIR-rahastosta
 olisi rahoitettava hankkeita kaikkialla unionissa, myös niissä jäsenvaltioissa,
 joihin finanssikriisi on vaikuttanut eniten. ESIR-rahastoa olisi käytettävä
 ainoastaan silloin, kun rahoitusta ei ole saatavissa muista lähteistä
 kohtuullisin ehdoin.
 (16) ESIR-rahaston toimet olisi
 kohdennettava investointeihin, joiden odotetaan olevan taloudellisesti ja
 teknisesti toteutuskelpoisia ja joihin voi liittyä asianmukainen riski mutta
 jotka täyttävät ESIR-rahoituksen saamiselle asetetut vaatimukset.
 (17) Päätökset ESIR-tuen
 käyttämisestä infrastruktuurihankkeisiin ja mid-cap-yritysten toteuttamiin
 laajoihin hankkeisiin olisi tehtävä investointikomiteassa. Investointikomitean
 olisi muodostuttava riippumattomista asiantuntijoista, joilla on investointihankkeisiin
 liittyvää tietämystä ja kokemusta. Investointikomitean olisi vastattava
 toiminnastaan ESIR-rahaston johtokunnalle, jonka olisi valvottava rahaston
 tavoitteiden toteutumista. Jotta EIR:n kokemusta voitaisiin hyödyntää
 tehokkaasti, ESIR-rahaston olisi tuettava EIR:n rahoittamista, jotta EIR
 pystyisi toteuttamaan pieniin ja keskisuuriin yrityksiin sekä pieniin
 mid-cap-yrityksiin liittyviä yksittäisiä hankkeita.
 (18) Jotta ESIR-rahastosta
 voitaisiin tukea investointeja, unionin olisi myönnettävä takuu, jonka määrä on
 16 000 000 000 euroa. Salkkujen tapauksessa takuu olisi
 rajattava tiettyyn prosenttiosuuteen maksamatta olevista sitoumuksista
 muodostuvan salkun volyymista kulloisenkin välineen tyypin mukaan eli
 esimerkiksi sen mukaan, onko kyseessä velkarahoitus, oma pääoma vai takaus.
 Odotuksena on, että kun takuu yhdistetään EIP:ltä saatavaan 5 000 000 000 euron
 summaan, ESIR-rahastosta myönnetyllä tuella saadaan aikaan 60 800 000 000
 euron arvosta EIP:n ja EIR:n lisäinvestointeja. ESIR-rahaston tuella saatujen
 60 800 000 000 euron investointien odotetaan puolestaan
 tuottavan yhteensä 315 000 000 000 euron lisäinvestoinnit
 unionissa vuosina 2015–2017. Sellaisiin hankkeisiin liittyvät takuut,
 jotka saadaan päätökseen ilman, että takuuseen vedotaan, ovat käytettävissä
 uusien toimien tukemiseen.
 (19) Jotta ESIR-rahaston resursseja
 voitaisiin kasvattaa edelleen, kolmansien osapuolten, kuten jäsenvaltioiden,
 kansallisten kehityspankkien, jäsenvaltioiden omistuksessa tai määräysvallassa
 olevien julkisten yhteisöjen, yksityisen sektorin toimijoiden sekä unionin
 ulkopuolisten toimijoiden, olisi voitava osallistua ESIR-rahaston toimintaan,
 jos rahastossa jo olevat rahoittajat hyväksyvät tämän. Kolmannet osapuolet
 voivat osallistua ESIR-rahaston rahoittamiseen suoraan ja olla mukana sen
 hallintorakenteen toiminnassa.
 (20) Kolmannet osapuolet voivat
 hanketasolla rahoittaa yhdessä ESIR-rahaston kanssa yksittäisiä hankkeita tai
 erityisiä investointijärjestelyjä, jotka kattavat tiettyjä maantieteellisiä alueita
 tai temaattisia osa-alueita.
 (21) Edellyttäen, että kaikki
 kyseeseen tulevat tukikelpoisuuskriteerit täyttyvät, jäsenvaltiot voivat
 käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja osallistuakseen sellaisten
 tukikelpoisten hankkeiden rahoittamiseen, joilla on EU:n takuu. Valitun
 lähestymistavan joustavuudella pyritään luomaan mahdollisimman hyvät
 edellytykset sille, että sijoittajia saadaan investoimaan ESIR-rahaston
 kohdealoille.
 (22) ESIR-rahastosta tuettavien infrastruktuuri-
 ja hankeinvestointien olisi Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen
 mukaisesti oltava valtiontukisääntöjen mukaisia. Komissio on tämän vuoksi
 ilmoittanut laativansa valtiontuen arviointia varten perusperiaatteet, joita
 hankkeessa on noudatettava, jotta sille voidaan myöntää tukea ESIR-rahastosta.
 Jos hanke täyttää asetetut vaatimukset ja sille myönnetään tukea
 ESIR-rahastosta, komissio on ilmoittanut, että kaikki hankkeelle myönnettävä
 kansallinen täydentävä tuki arvioidaan käyttämällä yksinkertaistettua ja
 nopeutettua valtiontuen arviointimenettelyä, jossa komissio varmistaa enää
 ainoastaan sen, että julkinen tuki on oikeasuhteista (toisin sanoen ettei se
 johda liiallisiin korvauksiin). Komissio on lisäksi ilmoittanut antavansa
 lisäohjeistusta perusperiaatteista varmistaakseen, että julkiset varat
 käytetään tehokkaasti.
 (23) Koska toimia tarvitaan
 unionissa viipymättä, EIP ja EIR ovat jo voineet rahoittaa vuonna 2015 ennen
 tämän asetuksen voimaantuloa sellaisia lisähankkeita, jotka eivät kuulu niiden
 tavanomaiseen toimintaan. Jotta tässä asetuksessa säädetyistä toimenpiteistä
 voitaisiin saada mahdollisimman paljon hyötyä, tällaiset lisähankkeet olisi
 voitava ottaa EU:n takuun piiriin, jos ne täyttävät tässä asetuksessa säädetyt
 aineelliset edellytykset.
 (24) ESIR-rahastosta tuettujen
 EIP:n rahoitus- ja investointitoimien hallinnoinnissa olisi noudatettava EIP:n
 omia sääntöjä ja menettelyjä, joihin kuuluvat myös soveltuvat
 valvontatoimenpiteet ja toimenpiteet veronkierron välttämiseksi, ja kyseeseen
 tulevia Euroopan petostentorjuntaviraston (OLAF) ja tilintarkastustuomioistuimen
 sääntöjä ja menettelyjä sekä Euroopan komission, Euroopan
 tilintarkastustuomioistuimen ja Euroopan investointipankin kolmenvälistä
 sopimusta.
 (25) EIP:n olisi säännöllisesti
 tarkasteltava ESIR-rahastosta tuettuja toimia arvioidakseen niiden
 tarkoituksenmukaisuutta, tuloksia ja vaikutuksia sekä määrittääkseen tekijöitä,
 joiden pohjalta tulevia toimia voitaisiin parantaa. Tällaisilla arvioinneilla
 on tarkoitus edistää vastuuvelvollisuutta ja kestävyyden analysointia.
 (26) ESIR-rahaston kautta
 toteutettavien rahoitustoimien lisäksi olisi perustettava Euroopan
 investointineuvontakeskus. Tämän keskuksen olisi tarjottava tehostettua tukea
 hankkeiden suunnittelua ja valmistelua varten kaikkialla unionissa hyödyntämällä
 komission, EIP:n, kansallisten kehityspankkien ja Euroopan rakenne- ja
 investointirahastojen hallintoviranomaisten asiantuntemusta.
 Investointineuvontakeskuksen olisi toimittava unionissa keskitettynä
 yhteyspisteenä, johon investointeja koskevaan tekniseen apuun liittyvät
 kysymykset voidaan ohjata.
 (27) EU:n EIP:lle antamaan
 takuuseen liittyvien riskien kattamiseksi olisi perustettava takuurahasto.
 Takuurahasto olisi muodostettava suorittamalla siihen asteittain maksuja
 unionin talousarviosta. Takuurahastoon olisi myöhemmin otettava myös ESIR-tukea
 saaneista hankkeista peräisin olevat tulot ja takaisinmaksut sekä
 takaisinmaksun laiminlyöneiltä velallisilta perityt määrät tapauksissa, joissa
 takuurahasto on suorittanut EIP:lle maksuja takuun nojalla.
 (28) Takuurahaston tarkoituksena on
 tarjota likviditeettipuskuri, joka suojaa unionin talousarviota ESIR-rahaston
 tavoitteidensa saavuttamiseksi toteuttamista toimista aiheutuvilta tappioilta.
 ESIR-rahastosta tuettavien investointien kaltaisista investoinneista saatujen
 kokemusten perusteella voidaan pitää riittävänä sitä, että unionin
 talousarviosta suoritettavien maksujen ja unionin yhteenlaskettujen
 takuuvelvoitteiden välinen suhde on 50 prosenttia.
 (29) Unionin talousarviosta
 maksettavan rahoitusosuuden osittaiseksi rahoittamiseksi olisi vähennettävä
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1291/2013[2] perustetun tutkimuksen
 ja innovoinnin puiteohjelman Horisontti 2020 (2014–2020) ja Euroopan
 parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) N:o 1316/2013[3] perustetun Verkkojen
 Eurooppa -välineen määrärahoja. Edellä mainittujen ohjelmien tavoitteet eivät
 ole samat kuin ESIR-rahaston tavoitteet. Takuurahaston rahoittamiseksi
 tehtävällä molempien ohjelmien määrärahojen vähentämisellä odotetaan kuitenkin
 voitavan varmistaa, että investointeja saadaan tietyillä näiden ohjelmien
 kohdealoilla enemmän kuin nykyisillä ohjelmilla pystyttäisiin hankkimaan.
 ESIR-rahastolla on tarkoitus hyödyntää EU:n takuun vipuvaikutusta
 rahoitusvaikutusten moninkertaistamiseksi näiden ohjelmien kattamilla,
 tutkimukseen, kehittämiseen, innovointiin, liikenteeseen, televiestintään ja
 energiainfrastruktuuriin liittyvillä aloilla verrattuna niihin vaikutuksiin,
 jotka olisi saatu aikaan, jos kyseiset varat olisi käytetty suunnitelmien mukaisesti
 Horisontti 2020 -ohjelmasta ja Verkkojen Eurooppa välineestä myönnettyinä
 avustuksina. Tämän vuoksi on tarkoituksenmukaista, että osa kyseisille
 ohjelmille osoitetusta rahoituksesta suunnataan uudelleen ja käytetään
 ESIR-rahaston rahoittamiseen.
 (30) Kun otetaan huomioon se, miten
 EU:n takuu EIP:lle ja takuurahasto on muodostettu, voidaan todeta, ettei
 kumpikaan niistä ole Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa (EU) N:o
 966/2012[4]
 tarkoitettu rahoitusväline.
 (31) Unionissa on merkittävä määrä
 mahdollisesti toteutuskelpoisia hankkeita, jotka eivät tällä hetkellä saa
 rahoitusta niihin liittyvän epävarmuuden ja läpinäkyvyyden puutteen vuoksi.
 Tämä johtuu usein siitä, etteivät yksityiset sijoittajat tiedä hankkeista tai
 niillä ei ole riittävästi tietoa investointiin liittyvien riskien
 arvioimiseksi. Komission ja EIP:n olisi jäsenvaltioiden tuella edistettävä
 tällä hetkellä ja tulevaisuudessa investointikohteiksi unionissa soveltuvista
 hankkeista muodostuvan läpinäkyvän hankejatkumon luomista. Tämän hankejatkumon
 avulla on tarkoitus varmistaa, että investointihankkeista julkistetaan
 jäsenneltyä tietoa säännöllisesti sen varmistamiseksi, että sijoittajilla on
 käytössään luotettavaa tietoa investointipäätöksiensä perustaksi.
 (32) Jäsenvaltiot ovat lisäksi
 aloittaneet kansallisella tasolla työn, jonka tavoitteena on kansallisesti
 merkittävistä hankkeista muodostuvien hankejatkumoiden laatiminen ja niistä
 tiedottaminen. Komission ja EIP:n tuottamien tietojen olisi sisällettävä linkit
 mukana oleviin kansallisiin hankejatkumoihin.
 (33) Vaikka EIP voi käyttää
 hankejatkumossa mainittuja hankkeita määrittäessään ja valitessaan
 ESIR-rahastosta tuettavia hankkeita, hankejatkumoa olisi käytettävä myös
 laajemmin hankkeiden määrittämiseen unionissa. Tässä laajemmassa yhteydessä
 hankejatkumo voi sisältää hankkeita, jotka yksityinen sektori voi rahoittaa
 kokonaisuudessaan tai jotka voidaan rahoittaa muiden Euroopan tai kansallisen
 tason välineiden tuella. ESIR-rahastosta olisi voitava tukea hankejatkumoon
 sisältyvien hankkeiden rahoitusta ja niihin tehtäviä investointeja, mutta
 luetteloon sisällyttämisen ei saisi katsoa merkitsevän, että hanke saa
 automaattisesti ESIR-tukea, ja ESIR-rahastolle olisi annettava harkintavalta,
 jonka nojalla se voi valita ja tukea myös luetteloon sisältymättömiä hankkeita.
 (34) Jotta vastuuvelvollisuus suhteessa
 Euroopan kansalaisiin voitaisiin varmistaa, EIP:n olisi raportoitava
 säännöllisesti Euroopan parlamentille ja neuvostolle ESIR-rahaston toiminnan
 edistymisestä ja vaikutuksista.
 (35) Komissiolle olisi EU:n
 takuuvelvoitteiden asianmukaisen kattamisen ja EU:n takuun jatkuvan saatavuuden
 varmistamiseksi siirrettävä valta hyväksyä Euroopan unionin toiminnasta tehdyn
 sopimuksen 290 artiklan mukaisesti säädöksiä, jotka koskevat unionin yleisestä
 talousarviosta takuurahastoon maksettavien määrien mukauttamista ja liitteen I
 muuttamista tältä osin. On erityisen tärkeää, että komissio asiaa
 valmistellessaan toteuttaa asianmukaiset kuulemiset, myös asiantuntijatasolla.
 Komission olisi delegoituja säädöksiä valmistellessaan ja laatiessaan
 varmistettava, että asianomaiset asiakirjat toimitetaan Euroopan parlamentille
 ja neuvostolle yhtäaikaisesti, hyvissä ajoin ja asianmukaisesti.
 (36) Jäsenvaltiot eivät voi
 riittävällä tavalla saavuttaa tämän asetuksen tavoitteita, jotka ovat
 investointien tukeminen unionissa ja enintään 3 000 työntekijän yritysten
 saatavilla olevan rahoituksen lisääminen, koska niillä on erilaiset
 finanssipoliittiset toimintamahdollisuudet, vaan kyseiset tavoitteet voidaan
 toiminnan laajuuden ja vaikutusten vuoksi saavuttaa paremmin unionin tasolla.
 Sen vuoksi unioni voi toteuttaa toimenpiteitä Euroopan unionista tehdyn
 sopimuksen 5 artiklassa vahvistetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti.
 Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä
 asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen näiden tavoitteiden
 saavuttamiseksi,
 OVAT HYVÄKSYNEET TÄMÄN ASETUKSEN:
 1 LUKU – Euroopan strategisten
 investointien rahasto
 1 artikla
 Euroopan strategisten investointien rahasto
 1. Komissio tekee Euroopan
 investointipankin, jäljempänä ʼEIPʼ, kanssa sopimuksen Euroopan
 strategisten investointien rahaston, jäljempänä ʼESIR-rahastoʼ,
 perustamisesta.
 ESIR-rahaston tarkoituksena on tarjota EIP:lle
 riskinkantokykyä ja näin tukea investointeja unionissa ja lisätä enintään 3 000 työntekijän
 yritysten saatavilla olevaa rahoitusta keskittyen etenkin pieniin ja
 keskisuuriin yrityksiin, jäljempänä ʼESIR-sopimusʼ.
 2. Jäsenvaltiot voivat liittyä
 ESIR-sopimukseen. ESIR-sopimukseen voivat liittyä myös muut kolmannet
 osapuolet, kuten kansalliset kehityspankit, jäsenvaltioiden omistuksessa tai
 määräysvallassa olevat julkiset yhteisöt sekä yksityisen sektorin toimijat, jos
 ESIR-rahaston nykyiset rahoittajat hyväksyvät näiden liittymisen.
 2 artikla
 ESIR-sopimuksen ehdot
 1. ESIR-sopimus sisältää muun
 muassa seuraavat määräykset:
 a) määräykset, jotka koskevat ESIR-rahaston
 perustamista erillisenä, selkeästi tunnistettavana ja läpinäkyvänä
 takuujärjestelynä ja erillisen EIP:n hoitaman tilin perustamista;
 b) EIP:n ESIR-rahaston kautta tarjoaman
 osarahoituksen määrä ja kyseiseen osarahoitukseen sovellettavat ehdot;
 c) ehdot, joita sovelletaan EIP:n
 ESIR-rahaston kautta Euroopan investointirahastolle, jäljempänä
 ʼEIRʼ, tarjoamaan rahoitukseen;
 d) 3 artiklan mukaiset ESIR-rahaston
 hallinnointijärjestelyt, joilla ei rajoiteta EIP:n perussääntöä;
 e) 7 artiklan mukaiset EU:n takuun antamista
 koskevat yksityiskohtaiset säännöt, jotka sisältävät määräykset muun muassa
 tietyntyyppisistä välineistä muodostuvien salkkujen rajoitetusta kattamisesta
 EU:n takuulla ja EU:n takuuseen vetoamisesta, joka voi tapahtua ainoastaan
 kerran vuodessa toimien voittojen ja tappioiden nettouttamisen jälkeen lukuun
 ottamatta tilanteita, joissa on kyse mahdollisista omaan pääomaan liittyvistä
 tappioista, ja määräykset EU:n takuusta korvauksena suoritettavista maksuista
 sekä vaatimuksen siitä, että riskinotosta maksettava korvaus jaetaan
 osarahoittajien kesken näiden riskiosuuksien mukaisessa suhteessa;
 f) saatavien perintään sovellettavat
 määräykset ja menettelyt;
 g) EU:n takuun käyttöön sovellettavat
 vaatimukset, joihin kuuluvat myös määrätyillä ajanjaksoilla sovellettavat
 vaatimukset, ja keskeiset tulosindikaattorit;
 h) investointineuvontakeskusta varten
 tarvittavaa rahoitusta koskevat, 2 kohdan kolmannen alakohdan mukaiset
 määräykset;
 i) määräykset siitä, miten kolmannet
 osapuolet voivat investoida yhdessä EIP:n rahoituksen ja ESIR-rahastosta
 tuettujen investointitoimien kanssa;
 j) EU:n takuun kattavuutta koskevat
 yksityiskohtaiset määräykset.
 ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että
 ESIR-rahaston tuella toteutettavat toimet on selkeästi erotettava muista EIP:n
 toimista.
 ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että EIR:n
 toteuttamia ESIR-toimia hallinnoivat EIR:n hallintoelimet.
 ESIR-sopimuksessa on määrättävä, että unionille
 ESIR-rahaston tukemista toimista maksettava korvaus maksetaan sen jälkeen kun
 siitä on vähennetty EU:n takuuseen vetoamisen seurauksena suoritettavat maksut
 ja näiden jälkeen 2 kohdan kolmannen alakohdan ja 5 artiklan 3 kohdan mukaiset
 kustannukset.
 2. ESIR-sopimuksessa on
 määrättävä Euroopan investointineuvontakeskuksen perustamisesta EIP:n
 yhteyteen. Investointineuvontakeskuksen tavoitteena on hyödyntää EIP:n ja
 komission nykyisiä neuvontapalveluja ja tältä pohjata tarjota neuvontaa
 investointihankkeiden määrittämistä, valmistelua ja kehittämistä varten sekä
 toimia keskitettynä hankerahoitusta koskevaa teknistä neuvontaa tarjoavana
 yhteyspisteenä unionissa. Se tarjoaa muun muassa tukea hankerakenteiden
 suunnittelussa tarvittavan teknisen avun hyödyntämisessä, innovatiivisten
 rahoitusvälineiden käytössä sekä julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuksien
 hyödyntämisessä ja tapauksen mukaan neuvontaa EU:n lainsäädäntöön liittyvissä
 kysymyksissä.
 Tavoitteensa saavuttamiseksi
 investointineuvontakeskus hyödyntää EIP:n, komission, kansallisten
 kehityspankkien ja Euroopan rakenne- ja investointirahastojen
 hallintoviranomaisten asiantuntemusta.
 Unioni myöntää investointineuvontakeskukselle 31
 päivään joulukuuta 2020 asti osarahoitusta enintään 20 000 000 euroa
 vuodessa sellaisia palveluja varten, joita investointineuvontakeskus tarjoaa
 EIP:n nykyisen teknisen avun lisäksi. Vuoden 2020 jälkeen unionin rahoitusosuus
 on suoraan yhteydessä tuleviin monivuotisiin rahoituskehyksiin sisältyviin
 säännöksiin.
 3. ESIR-sopimukseen liittyvät
 jäsenvaltiot voivat osallistua rahoitukseen etenkin tarjoamalla
 käteissuorituksen tai EIP:n hyväksyttävissä olevan vakuuden. Muut kolmannet
 osapuolet voivat osallistua rahoitukseen vain käteissuorituksin.
 3 artikla
 ESIR-rahaston hallinnointi
 1. ESIR-sopimuksessa on
 määrättävä, että ESIR-rahaston toimintaa ohjaa johtokunta, joka 5 artiklan 2
 kohdassa säädettyjä tavoitteita noudattaen määrittää strategiset suuntaviivat, varojen
 jakostrategian sekä toimintapolitiikan ja -menettelyt, joihin kuuluvat muun
 muassa sellaisissa hankkeissa noudatettava investointipolitiikka, jotka voivat
 saada tukea ESIR-rahastosta. Johtokunta valitsee yhden jäsenistään
 puheenjohtajaksi.
 2. Niin kauan kuin ESIR-rahaston
 osarahoittajina ovat vain unioni ja EIP, jäsenten ja äänten määrä johtokunnassa
 määräytyy kyseisten osarahoittajien käteissuorituksina tai vakuuksina antamien
 rahoitusosuuksien suuruuden perusteella.
 Johtokunta tekee
 päätöksensä yksimielisesti.
 3. Jos ESIR-sopimukseen liittyy
 muita osapuolia 1 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kunkin rahoittajan jäsenten ja
 äänten määrä johtokunnassa määräytyy sen käteissuorituksina tai vakuuksina
 antaman rahoitusosuuden suuruuden perusteella. Edellä olevan 2 kohdan mukaisiin
 komissiota ja EIP:tä edustavien jäsenten ja äänten määriin tehdään tämän
 edellyttämät muutokset.
 Johtokunta pyrkii
 tekemään päätökset yksimielisesti. Jos johtokunta ei pysty tekemään päätöstä
 yksimielisesti puheenjohtajan asettamaan määräaikaan mennessä, se tekee
 päätöksen yksinkertaisella enemmistöllä.
 Johtokunnan
 päätöstä ei anneta, jos komissio tai EIP äänestää sitä vastaan.
 4. ESIR-sopimuksessa on
 määrättävä, että ESIR-rahastolla on toimitusjohtaja, joka vastaa rahaston
 päivittäisen toiminnan johtamisesta ja 5 kohdassa tarkoitetun
 investointikomitean kokousten valmistelusta ja toimii näiden kokousten
 puheenjohtajana. Toimitusjohtajaa avustaa varatoimitusjohtaja.
 Toimitusjohtaja raportoi ESIR-rahaston toiminnasta
 johtokunnalle neljännesvuosittain.
 Toimitusjohtajan ja varatoimitusjohtajan nimittää
 johtokunta komission ja EIP:n yhteisestä ehdotuksesta kolmen vuoden
 toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
 5. ESIR-sopimuksessa on
 määrättävä, että ESIR-rahastossa on investointikomitea, jonka tehtävänä on
 tarkastella rahaston investointipolitiikan mukaisesti mahdollisia toimia ja
 hyväksyä EU:n takuun muodossa myönnettävä tuki toimille 5 artiklan mukaisesti
 niiden maantieteellisestä sijainnista riippumatta.
 Investointikomitea muodostuu kuudesta
 riippumattomasta asiantuntijasta ja ESIR-rahaston toimitusjohtajasta.
 Riippumattomilla asiantuntijoilla on oltava asianmukaista korkean tason markkinakokemusta
 hankerahoituksesta, ja asiantuntijat nimittää johtokunta kolmen vuoden
 toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
 Investointikomitean päätökset tehdään
 yksinkertaisella enemmistöllä.
 II LUKU – EU:n takuu ja EU:n takuurahasto
 4 artikla
 EU:n takuu
 Unioni antaa EIP:lle takuun tämän asetuksen
 soveltamisalaan kuuluvia, unionissa toteutettavia rahoitus- ja
 investointitoimia varten, jäljempänä ʼEU:n takuuʼ. EU:n takuu
 annetaan vaadittaessa toimeenpantavana takuuna, ja se kattaa 6 artiklassa
 tarkoitetut välineet.
 5 artikla
 EU:n takuun käytön edellytykset
 1. EU:n takuun myöntäminen
 edellyttää ESIR-sopimuksen voimaantuloa.
 2. EU:n takuu myönnetään 3
 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun investointikomitean hyväksymiä EIP:n rahoitus-
 ja investointitoimia varten ja sellaista EIR:lle annettavaa rahoitusta varten,
 joka on tarkoitettu 7 artiklan 2 kohdan mukaisten EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimien toteuttamiseen. Kyseisten toimien on oltava unionin
 politiikan mukaisia, ja niillä on tuettava jotakin seuraavassa mainituista
 yleisistä tavoitteista:
 a) infrastruktuurin kehittäminen, myös
 liikenteen alalla ja erityisesti teollisissa keskuksissa; energia, etenkin
 energiaverkkojen yhteenliittäminen; ja digitaalinen infrastruktuuri;
 b) investoinnit koulutukseen, terveyteen,
 tutkimukseen ja kehittämiseen, tieto- ja viestintätekniikkaan sekä
 innovointiin;
 c) uusiutuvan energian käytön sekä energia-
 ja resurssitehokkuuden lisääminen;
 d) ympäristöön, luonnonvaroihin,
 kaupunkikehitykseen ja sosiaalialoihin liittyvät infrastruktuurihankkeet;
 e) 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetuille
 yrityksille suunnattu rahoitustuki, joka kattaa myös riskirahoituksen
 käyttöpääomaa varten.
 Lisäksi EU:n takuu myönnetään EIP:n kautta
 sellaisten erityisten investointijärjestelyjen ja kansallisten kehityspankkien
 tukemista varten, jotka investoivat tämän asetuksen vaatimukset täyttäviin
 toimiin. Tällaisessa tapauksessa johtokunta määrittää tukikelpoisia
 investointijärjestelyjä koskevat toimintaperiaatteet.
 3. EIP veloittaa perussääntönsä
 17 artiklan mukaisesti rahoitustoimien edunsaajilta maksuja kattaakseen
 ESIR-rahastoon liittyvät kustannuksensa. Unionin talousarviosta ei kateta
 mitään sellaisia EIP:n hallintomenoja tai muita palkkioita, jotka liittyvät sen
 tämän asetuksen mukaisesti toteuttamiin rahoitus- ja investointitoimiin,
 sanotun kuitenkaan rajoittamatta toisen ja kolmannen alakohdan soveltamista.
 Edellä olevan 2 artiklan 1 kohdan e alakohdan
 mukaisesti EIP voi vedota EU:n takuuseen sellaiseen kumulatiiviseen
 enimmäismäärään asti, joka on 1 prosentti EU:n yhteenlasketuista
 takuuvelvoitteista, kattaakseen sellaiset kustannukset, jotka on veloitettu
 rahoitustoimien edunsaajilta mutta joista ei ole saatu maksua.
 EIP:n palkkiot
 tapauksissa, joissa se tarjoaa rahoitusta EIR:lle ESIR-rahaston puolesta ja
 kyseisellä rahoituksella on 7 artiklan 2 kohdan mukainen takuu, voidaan kattaa
 unionin talousarviosta.
 4. Edellyttäen, että kaikki
 kyseeseen tulevat tukikelpoisuuskriteerit täyttyvät, jäsenvaltiot voivat
 käyttää Euroopan rakenne- ja investointirahastoja osallistuakseen sellaisten
 tukikelpoisten hankkeiden rahoittamiseen, joihin EIP investoi EU:n takuun
 tuella.
 6 artikla
 Tukikelpoiset välineet
 Edellä olevan 5 artiklan 2 kohdan
 soveltamiseksi EIP käyttää EU:n takuuta kattaakseen välineisiin liittyvää riskiä
 pääsääntöisesti salkkupohjalta.
 Yksittäiset välineet tai salkut, jotka voidaan
 kattaa takuulla, voivat muodostua seuraavassa luetelluista välineistä:
 a) EIP:n lainat, takaukset,
 vastatakaukset, pääomamarkkinainstrumentit, muut rahoitusinstrumentit ja
 luottoriskiä vähentävät järjestelyt sekä oman pääoman ehtoiset tai luonteiset
 sijoitukset. Nämä välineet myönnetään, hankitaan tai lasketaan liikkeeseen
 unionissa toteutettavia toimia varten, joihin kuuluvat myös rajat ylittävät
 toimet jäsenvaltion ja kolmannen maan välillä, tämän asetuksen säännösten
 mukaisesti, ja jos on myönnetty EIP:n rahoitusta, sellaisen allekirjoitetun
 sopimuksen mukaisesti, jonka voimassaolo ei ole päättynyt tai jota ei ole
 peruutettu;
 b) rahoitus, jonka EIP myöntää EIR:lle
 lainojen, takausten, vastatakausten, muiden luottoriskiä vähentävien
 järjestelyjen, pääomamarkkinainstrumenttien sekä oman pääoman ehtoisten tai
 luonteisten sijoitusten toteuttamista varten. Nämä välineet myönnetään,
 hankitaan tai lasketaan liikkeeseen unionissa toteutettavia toimia varten tämän
 asetuksen säännösten mukaisesti, ja jos on myönnetty EIR:n rahoitusta,
 sellaisen allekirjoitetun sopimuksen mukaisesti, jonka voimassaolo ei ole
 päättynyt tai jota ei ole peruutettu.
 7 artikla
 EU:n takuun kattavuus ja ehdot
 1. EU:n EIP:lle myöntämä takuu
 on 16 000 000 000 euroa, josta enintään 2 500 000 000 euroa
 voidaan osoittaa 2 kohdassa tarkoitettua EIP:n EIR:lle myöntämää rahoitusta
 varten. Unionin EIP:lle takuun nojalla suorittamat yhteenlasketut maksut eivät
 saa ylittää takuun määrä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta 8 artiklan 9 kohtaa.
 2. Edellä olevassa 6 artiklassa
 tarkoitettua välineistä muodostuvaa salkkua varten annetun takuun kattavuus
 määräytyy kyseiseen salkkuun liittyvän riskin mukaan. EU:n takuu voi olla joko
 salkkukohtainen salkun suuririskisimmän osan kattava takuu tai täysimääräinen
 takuu. EU:n takuu voidaan myöntää pari passu -periaatteella muiden
 rahoittajien kanssa.
 Kun EIP antaa rahoitusta EIR:lle EIP:n rahoitus-
 ja investointitoimien toteuttamiseksi, EU:n takuu on täysimääräinen takuu, joka
 kattaa EIP:n antaman rahoituksen sillä edellytyksellä, että EIP antaa saman
 määrän rahoitusta ilman EU:n takuuta. EU:n takuulla katettava määrä saa olla
 enintään 2 500 000 000 euroa.
 3. Jos EIP vetoaa EU:n takuuseen
 ESIR-sopimuksen mukaisesti, unioni suorittaa maksun vaadittaessa kyseisen
 sopimuksen ehtojen mukaisesti.
 4. Jos unioni suorittaa maksun
 EU:n takuun nojalla, EIP huolehtii maksettuja määriä vastaavien saatavien
 perinnästä ja maksaa unionille takaisin perimistään summista.
 8 artikla
 EU:n takuurahasto
 1. Perustetaan EU:n
 takuurahasto, jäljempänä ʼtakuurahastoʼ, josta EIP:lle voidaan
 suorittaa maksuja silloin kun se vetoaa EU:n takuuseen.
 2. Takuurahastoa rahoitetaan
 seuraavista lähteistä:
 a) unionin yleisestä talousarviosta
 suoritettavat maksut;
 b) takuurahaston varojen sijoittamisesta
 saadut tuotot
 c) määrät, jotka on peritty takaisin maksut
 laiminlyöneiltä velallisilta 2 artiklan 1 kohdan f alakohdassa
 tarkoitettua ESIR-sopimuksessa määrättyä menettelyä noudattaen;
 d) kaikki muut unionin ESIR-sopimuksen
 mukaisesti saamat maksusuoritukset.
 3. Edellä olevassa 2 kohdan c ja
 d alakohdassa tarkoitetut takuurahastoon maksettavat varat ovat asetuksen (EU)
 N:o 966/2012 21 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja sisäisiä
 käyttötarkoitukseensa sidottuja tuloja.
 4. Komissio hallinnoi
 takuurahastoon 2 kohdan mukaisesti maksettuja varoja suoraan, ja kyseiset varat
 sijoitetaan moitteettoman varainhoidon periaatetta ja asianmukaisia
 vakavaraisuussääntöjä noudattaen.
 5. Edellä olevassa 2 kohdassa
 tarkoitettuja takuurahastoon maksettavia varoja käytetään EU:n yhteenlaskettuja
 takuuvelvoitteita vastaavan asianmukaisen määrän, jäljempänä
 ʼtavoitesummaʼ, kerryttämiseen. Tavoitesumma on 50 prosenttia unionin
 yhteenlasketuista takuuvelvoitteista.
 Tavoitesummaa kerrytetään aluksi maksamalla 2
 kohdan a alakohdassa tarkoitetut varat takuurahastoon asteittain. Jos takuuseen
 on vedottu takuurahaston perustamisen alkuvaiheessa, myös 2 kohdan b, c ja d
 alakohdassa tarkoitettuja takuurahastoon maksettavia varoja käytetään
 tavoitesumman kerryttämiseen takuun nojalla esitettyjä maksupyyntöjä vastaavaan
 määrään asti.
 6. Viimeistään 31 päivänä
 joulukuuta 2018 ja kunakin vuonna tämän jälkeen komissio tarkastelee uudelleen
 takuurahaston varojen riittävyyttä ja ottaa tällöin huomioon takuun
 käyttöönotosta seuranneen varojen vähentymisen ja 10 artiklan 3 kohdan
 mukaisesti toimitetun EIP:n arvion.
 Siirretään komissiolle valta antaa 17 artiklan
 mukaisesti sellaisia delegoituja säädöksiä, joilla mukautetaan 5 kohdassa
 säädettyä tavoitesummaa enintään 10 prosentilla vastaamaan paremmin mahdollista
 riskiä siitä, että EU:n takuuseen vedotaan.
 7. Sen jälkeen kun 6 kohdassa
 säädetyn uudelleentarkastelun perusteella on mukautettu tavoitesummaa vuonna n
 tai arvioitu takuurahaston varojen riittävyyttä
 a) mahdollinen ylijäämä maksetaan
 kertasuorituksena Euroopan unionin vuoden n + 1 yleisen talousarvion
 tulotaulukossa olevaan erityiseen budjettikohtaan,
 b) mahdollinen lisärahoitus takuurahastoon
 suoritetaan vuosierinä enintään kolmen vuoden pituisella ajanjaksolla, joka
 alkaa vuonna n + 1.
 8. Jos takuurahaston varojen
 määrä vähenee 1 päivän tammikuuta 2019 jälkeen takuuseen vetoamisten
 seurauksena alle 50 prosenttiin tavoitesummasta, komissio antaa kertomuksen
 poikkeuksellisista toimenpiteistä, joita voidaan tarvita takuurahaston täydentämiseksi.
 9. Sen
 jälkeen kun EU:n takuuseen on vedottu, sellainen 2 kohdan b, c ja d alakohdassa
 säädetty takuurahastoon maksettava rahoitus, joka suoritetaan yli tavoitesumman,
 käytetään EU:n takuun palauttamiseen sen alkuperäiseen määrään.
 III LUKU – Euroopan
 investointihankejatkumo
 9 artikla
 Euroopan investointihankejatkumo
 1. Komissio ja EIP edistävät
 jäsenvaltioiden tuella nykyisistä ja mahdollisista tulevista
 investointihankkeista muodostuvan läpinäkyvän jatkumon luomista unionissa. Hankejatkumolla
 ei rajoiteta 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti tuettaviksi valittavia lopullisia
 hankkeita.
 2. Komissio ja EIP tuottavat,
 päivittävät ja jakavat säännöllisesti ja jäsennellysti tietoa nykyisistä ja
 tulevista investoinneista, joilla tuetaan merkittävällä tavalla EU:n politiikan
 tavoitteiden saavuttamista.
 3. Jäsenvaltiot tuottavat,
 päivittävät ja jakavat säännöllisesti ja jäsennellysti tietoa nykyisistä ja
 tulevista investointihankkeista alueellaan.
 IV LUKU – Raportointi, vastuuvelvollisuus
 ja arviointi
 10 artikla
 Raportointi ja kirjanpito
 1. EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä
 EIR:n kanssa, puolivuosittain komissiolle kertomuksen tämän asetuksen
 mukaisista rahoitus- ja investointitoimistaan. Tämän kertomuksen on
 sisällettävä arvio EU:n takuun käytön edellytysten täyttymisestä ja 2 artiklan
 1 kohdan g alakohdassa tarkoitetuista keskeisistä tulosindikaattoreista.
 Kertomuksen on lisäksi sisällettävä tilasto-, rahoitus- ja kirjanpitotietoja
 kaikista EIP:n rahoitus- ja investointitoimista toimikohtaisesti ja kootusti
 esitettynä.
 2. EIP laatii, tarvittaessa
 yhteistyössä EIR:n kanssa, vuosittain Euroopan parlamentille ja neuvostolle
 kertomuksen rahoitus- ja investointitoimistaan. Kertomus on julkistettava, ja
 sen on sisällettävä muun muassa seuraavat tiedot:
 a) arvio EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimista toimien, alojen, maiden ja alueiden tasolla ja siitä,
 ovatko kyseiset toimet tämän asetuksen mukaisia, sekä arvio siitä, miten EIP:n
 rahoitus- ja investointitoimet jakautuvat 5 artiklan 2 kohdassa
 lueteltujen tavoitteiden kesken;
 b) arvio EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimien lisäarvosta, niihin yksityiseltä sektorilta saaduista
 resursseista sekä niiden arvioiduista ja toteutuneista tuotoksista, tuloksista
 ja vaikutuksista kootusti esitettynä;
 c) arvio EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimien edunsaajille siirtyneestä taloudellisesta edusta kootusti
 esitettynä;
 d) arvio EIP:n rahoitus- ja
 investointitoimien laadusta;
 e) yksityiskohtaiset tiedot tapauksista,
 joissa EU:n takuuseen on vedottu;
 f) ESIR-rahaston tilinpäätösasiakirjat.
 3. EIP toimittaa, tarvittaessa
 yhteistyössä EIR:n kanssa, vuosittain komissiolle komission kirjanpitoa ja EU:n
 takuulla katettuja riskejä koskevaa raportointia sekä takuurahaston
 hallinnointia varten seuraavat tiedot:
 a) EIP:n rahoitus- ja investointitoimia
 koskevat EIP:n ja EIR:n riskinarvioinnit ja luokitustiedot;
 b) EIP:n rahoitus- ja investointitoimia
 varten myönnetyistä takuista jäljellä oleva EU:n rahoitusvelvoite
 toimikohtaisesti jaoteltuna;
 c) EIP:n rahoitus- ja investointitoimien
 yhteenlasketut tuotot ja tappiot ESIR-sopimuksessa 2 artiklan 1 kohdan e
 alakohdan mukaisesti määrätyissä salkuissa.
 4. EIP toimittaa komissiolle
 pyydettäessä kaikki lisätiedot, jotka komissio tarvitsee täyttääkseen tämän
 asetuksen mukaiset velvoitteensa.
 5. EIP ja tarvittaessa EIR
 toimittavat 1–4 kohdassa tarkoitetut tiedot omalla kustannuksellaan.
 6. Komissio toimittaa
 viimeistään kunkin vuoden kesäkuun 30 päivänä Euroopan parlamentille,
 neuvostolle ja tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen takuurahaston
 tilanteesta ja hoidosta edellisenä kalenterivuonna.
 11 artikla
 Vastuuvelvollisuus
 1. Toimitusjohtaja osallistuu
 Euroopan parlamentin kuulemistilaisuuteen, joka koskee ESIR-rahaston toiminnan
 tuloksia, jos Euroopan parlamentti tätä pyytää.
 2. Toimitusjohtaja vastaa
 Euroopan parlamentin ESIR-rahastolle osoittamiin kysymyksiin suullisesti tai
 kirjallisesti viiden viikon kuluessa kysymyksen vastaanottamisesta.
 3. Komissio antaa Euroopan
 parlamentille tämän pyynnöstä kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta.
 12 artikla
 Arviointi ja uudelleentarkastelu
 1. EIP arvioi ESIR-rahaston
 toimintaa viimeistään [lisätään päivämäärä: 18 kuukautta tämän asetuksen
 voimaantulosta]. EIP toimittaa arviointinsa Euroopan parlamentille,
 neuvostolla ja komissiolle.
 Komissio arvioi EU:n takuun käyttöä ja
 takuurahaston toimintaa, myös 8 artiklan 9 kohdan mukaisen rahoituksen
 käyttöä, viimeistään [lisätään päivämäärä: 18 kuukautta tämän asetuksen
 voimaantulosta]. Komissio toimittaa arviointinsa Euroopan parlamentille ja
 neuvostolle.
 2. Viimeistään 30 päivänä
 kesäkuuta 2018 ja tämän jälkeen kolmen vuoden välein:
 a) EIP julkaisee kattavan kertomuksen
 ESIR-rahaston toiminnasta;
 b) komissio julkaisee kattavan kertomuksen
 EU:n takuun käytöstä ja takuurahaston toiminnasta.
 3. EIP osallistuu, tarvittaessa
 yhteistyössä EIR:n kanssa, 1 kohdassa tarkoitetun komission arvioinnin ja 2
 kohdassa tarkoitetun komission kertomuksen laatimiseen ja toimittaa niitä
 varten tarvittavat tiedot.
 4. EIP ja EIR toimittavat
 säännöllisesti Euroopan parlamentille, neuvostolle ja komissiolle kaikki
 riippumattomat arviointikertomuksensa, joissa arvioidaan tämän asetuksen
 mukaisilla EIP:n ja EIR:n erityistoimilla saavutettuja käytännön tuloksia.
 5. Komissio antaa [lisätään
 päivämäärä: kolme vuotta tämän asetuksen voimaantulosta] Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle kertomuksen tämän asetuksen soveltamisesta ja
 mahdolliset asiaan kuuluvat ehdotukset.
 V LUKU – Yleiset säännökset
 13 artikla
 Avoimuus ja tietojen julkistaminen
 EIP julkaisee tietojen ja asiakirjojen
 saatavuutta koskevan avoimuuspolitiikkansa mukaisesti verkkosivuillaan tietoja
 kaikista EIP:n rahoitus- ja investointitoimista ja siitä, miten näillä toimilla
 tuetaan 5 artiklan 2 kohdassa mainittujen yleisten tavoitteiden saavuttamista.
 14 artikla
 Tilintarkastustuomioistuimen toimittama tarkastus
 Tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin
 yleisestä talousarviosta katettavan EU:n takuun ja siihen perustuvat maksut ja
 takaisinperinnät.
 15 artikla
 Petostentorjuntatoimet
 1. Jos EIP:llä on EU:n takuun
 kattamien toimien valmistelun, toteuttamisen tai päättämisen missään vaiheessa
 syytä epäillä, että on syyllistytty petokseen, lahjontaan, rahanpesuun tai
 muuhun laittomaan toimintaan, joka saattaa vaikuttaa unionin taloudellisiin
 etuihin, se ilmoittaa asiasta viipymättä OLAFille ja antaa sille tarvittavat
 tiedot.
 2. Suojatakseen Euroopan unionin
 taloudellisia etuja OLAF voi tehdä tutkimuksia, paikalla tehtävät todentamiset
 ja tarkastukset mukaan luettuina, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksessa
 (EU, Euratom) N:o 883/2013([5]),
 neuvoston asetuksessa (Euratom, EY) N:o 2185/96([6])
 ja neuvoston asetuksessa (EY, Euratom) N:o 2988/95([7]) säädettyjä säännöksiä
 ja menettelyjä noudattaen, määrittääkseen, liittyykö EU:n takuulla katettuihin
 toimiin petoksia, lahjontaa, rahanpesua tai muuta laitonta toimintaa, joka
 vaikuttaa unionin taloudellisiin etuihin. OLAF voi toimittaa tutkimusten
 kuluessa saamiaan tietoja asianomaisten jäsenvaltioiden toimivaltaisille
 viranomaisille.
 Jos tällainen laiton toiminta näytetään toteen,
 EIP toteuttaa takaisinperintätoimia EU:n takuulla katettujen toimiensa osalta.
 3. Tämän asetuksen mukaisesti
 tuettavista toimista allekirjoitettaviin rahoitussopimuksiin on otettava
 sopimuslausekkeet, jotka mahdollistavat ESIR-sopimuksen, EIP:n
 toimintapolitiikan ja sovellettavien sääntelyvaatimusten mukaisesti toimien
 sulkemisen EIP:n rahoitus- ja investointitoimien ulkopuolelle ja tarvittaessa
 myös asianmukaisten perintätoimien toteuttamisen silloin, kun kyse on
 petoksista, lahjonnasta tai muusta laittomasta toiminnasta. Päätös siitä,
 suljetaanko toimi EIP:n rahoitus- ja investointitoimien ulkopuolelle, tehdään
 asianomaisen rahoitus- tai investointisopimuksen mukaisesti.
 16 artikla
 Poissuljetut toimet ja yhteistyöhaluttomat oikeudenkäyttöalueet
 1. EIP ei tue rahoitus- ja
 investointitoimissaan minkäänlaisia laittomassa tarkoituksessa toteutettuja
 toimia, kuten rahanpesua, terrorismin rahoitusta, veropetoksia ja veronkiertoa,
 lahjontaa tai unionin taloudellisiin etuihin vaikuttavia petoksia. EIP ei etenkään
 osallistu mihinkään sellaiseen rahoitus- tai investointitoimeen, joka
 toteutetaan yhteistyöhaluttomalla oikeudenkäyttöalueella sijaitsevan välineen
 kautta; tämä vastaa heikosti säänneltyjä tai yhteistyöhaluttomia
 lainkäyttöalueita koskevaa EIP:n politiikkaa, joka perustuu unionin,
 Taloudellisen yhteistyön ja kehityksen järjestön ja rahanpesunvastaisen
 toimintaryhmän politiikkaan.
 2. EIP:n on rahoitus- ja
 investointitoimissaan noudatettava unionin oikeuden mukaisia periaatteita ja
 vaatimuksia, joilla estetään rahoitusjärjestelmän käyttöä rahanpesuun ja
 terrorismin rahoitukseen, sekä vaatimusta tarvittaessa toteuttaa kohtuullisia
 toimia tosiasiallisten edunsaajien määrittämiseksi.
 17 artikla
 Siirretyn säädösvallan käyttäminen
 1. Siirretään komissiolle valta
 antaa delegoituja säädöksiä tässä artiklassa säädetyin edellytyksin.
 2. Siirretään 8 artiklan 6
 kohdassa tarkoitettu valta antaa delegoituja säädöksiä komissiolle kolmeksi
 vuodeksi tämän asetuksen voimaantulopäivästä. Komissio laatii siirrettyä
 säädösvaltaa koskevan kertomuksen viimeistään yhdeksän kuukautta ennen kolmen
 vuoden pituisen kauden päättymistä. Säädösvallan siirtoa jatketaan ilman eri
 toimenpiteitä samanpituisiksi kausiksi, jollei Euroopan parlamentti tai
 neuvosto vastusta tällaista jatkamista viimeistään kolme kuukautta ennen kunkin
 kauden päättymistä.
 3. Euroopan parlamentti tai
 neuvosto voi milloin tahansa peruuttaa 8 artiklan 6 kohdassa tarkoitetun
 säädösvallan siirron. Peruuttamispäätöksellä lopetetaan tuossa päätöksessä
 mainittu säädösvallan siirto. Päätös tulee voimaan sitä päivää seuraavana päivänä,
 jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, tai jonakin
 myöhempänä, päätöksessä mainittuna päivänä. Päätös ei vaikuta jo voimassa
 olevien delegoitujen säädösten pätevyyteen.
 4. Heti kun komissio on antanut
 delegoidun säädöksen, komissio antaa sen tiedoksi yhtäaikaisesti Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle.
 5. Edellä olevan 8 artiklan 6
 kohdan nojalla annettu delegoitu säädös tulee voimaan ainoastaan, jos Euroopan
 parlamentti tai neuvosto ei ole kahden kuukauden kuluessa siitä, kun
 asianomainen säädös on annettu tiedoksi Euroopan parlamentille ja neuvostolle,
 ilmaissut vastustavansa sitä tai jos sekä Euroopan parlamentti että neuvosto
 ovat ennen mainitun määräajan päättymistä ilmoittaneet komissiolle, että ne
 eivät vastusta säädöstä. Euroopan parlamentin tai neuvoston aloitteesta tätä
 määräaikaa jatketaan kahdella kuukaudella.
 VI LUKU – Muutokset
 18 artikla
 Asetuksen (EU) N:o 1291/2013 muuttaminen
 Muutetaan asetus (EU) N:o 1291/2013
 seuraavasti:
 (1) Korvataan 6 artiklan 1, 2 ja 3
 kohta seuraavasti:
 ”1. Horisontti 2020 -puiteohjelman
 täytäntöönpanoa varten varatut rahoituspuitteet ovat käypinä hintoina
 74 328,3 miljoonaa euroa, josta enintään 71 966,9 miljoonaa
 euroa osoitetaan SEUT-sopimuksen XIX osaston soveltamisalaan kuuluviin toimiin.
 Euroopan parlamentti ja neuvosto myöntävät
 vuotuiset määrärahat monivuotisen rahoituskehyksen rajoissa.
 2. SEUT-sopimuksen XIX osaston
 soveltamisalaan kuuluviin toimiin osoitettu määrä jaetaan tämän asetuksen 5
 artiklan 2 kohdassa määriteltyjen painopistealueiden kesken seuraavasti:
 a) Huipputason tiede,
 23 897,0 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
 b) Teollisuuden johtoasema,
 16 430,5 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
 c) Yhteiskunnalliset haasteet, 28 560,7
 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
 Horisontti 2020 -puiteohjelmasta 5 artiklan 3
 kohdassa esitetyille erityistavoitteille ja JRC:n muille kuin ydinalan suorille
 toimille osoitettavan unionin kokonaisrahoituksen enimmäismäärä on seuraava:
 i) Huippuosaamisen levittäminen ja laajempi
 osallistuminen, 782,3 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
 ii) Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa
 varten, 443,8 miljoonaa euroa käypinä hintoina;
 iii) Yhteisen tutkimuskeskuksen muut kuin
 ydinalan suorat toimet, 1 852,6 miljoonaa euroa käypinä hintoina.
 Rahoituksen ohjeellinen jakautuminen 5
 artiklan 2 ja 3 kohdassa esitettyjen painopistealueiden ja erityistavoitteiden
 kesken esitetään liitteessä II.
 3. Horisontti 2020 -puiteohjelmasta
 EIT:lle annettavan rahoituksen enimmäismäärä on 2 361,4 miljoonaa
 euroa käypinä hintoina siten kuin liitteessä II esitetään.”
 (2) Korvataan liite II tämän asetuksen
 liitteessä I olevalla tekstillä.
 19 artikla
 Asetuksen (EU) N:o 1316/2013 muuttaminen
 Korvataan asetuksen (EU) N:o 1316/2013 5
 artiklan 1 kohta seuraavasti:
 ”1. Verkkojen Eurooppa -välineen
 täytäntöönpanon rahoituspuitteiksi vuosina 2014–2020 vahvistetaan 29 942 259
 000 (*) euroa käypinä hintoina. Määrä jakautuu seuraavasti:
 a) liikenneala: 23 550 582 000
 euroa, josta 11 305 500 000 euroa on siirrettävä
 koheesiorahastosta käytettäväksi tämän asetuksen mukaisesti ainoastaan niissä
 jäsenvaltioissa, jotka ovat oikeutettuja koheesiorahaston rahoitukseen;
 b) televiestintäala: 1 041 602 000 euroa;
 c) energia-ala: 5 350 075 000
 euroa.
 Nämä määrät
 eivät rajoita neuvoston asetuksessa (EU, Euratom) N:o 1311/2013(*) säädetyn
 joustomekanismin soveltamista.
 (*) Neuvoston asetus (EU, Euratom) N:o
 1311/2013, annettu 2 päivänä joulukuuta 2013, vuosia 2014–2020 koskevan
 monivuotisen rahoituskehyksen vahvistamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s.
 884).”
 VII LUKU – Siirtymä- ja loppusäännökset
 20 artikla
 Siirtymäsäännökset
 EIP ja EIR voivat toimittaa 1 päivästä
 tammikuuta 2015 ESIR-sopimuksen tekemiseen ulottuvalla jaksolla
 allekirjoittamansa rahoitus- ja investointitoimet komissiolle niiden ottamiseksi
 EU:n takuun piiriin.
 Komissio arvioi kyseiset toimet ja, jos ne
 täyttävät 5 artiklassa säädetyt ja ESIR-sopimuksessa määrätyt aineelliset
 vaatimukset, päättää, että ne otetaan EU:n takuun piiriin.
 21 artikla
 Voimaantulo
 Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä
 sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 Tämä asetus on kaikilta osiltaan
 velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.
 Tehty Strasbourgissa
 Euroopan parlamentin puolesta Neuvoston
 puolesta
 Puhemies Puheenjohtaja
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN LIITTYVÄ
 RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen
 luonne
 1.4. Tavoite
 (Tavoitteet)
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.6. Toiminnan
 ja sen rahoitusvaikutusten kesto
 1.7. Hallinnointitapa
 (Hallinnointitavat)
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta-
 ja raportointisäännöt
 2.2. Hallinnointi-
 ja valvontajärjestelmä
 2.3. Toimenpiteet
 petosten ja sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen
 tulevat monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 3.2. Arvioidut
 vaikutukset menoihin
 3.2.1. Yhteenveto
 arvioiduista vaikutuksista menoihin
 3.2.2. Arvioidut
 vaikutukset toimintamäärärahoihin
 3.2.3. Arvioidut
 vaikutukset hallintomäärärahoihin
 3.2.4. Yhteensopivuus
 nykyisen monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 3.2.5. Ulkopuolisten
 tahojen rahoitusosuudet
 3.3. Arvioidut vaikutukset tuloihin
 SÄÄDÖSEHDOTUKSEEN
 LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS
 1. PERUSTIEDOT
 EHDOTUKSESTA/ALOITTEESTA
 1.1. Ehdotuksen/aloitteen nimi
 Ehdotus
 EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI Euroopan strategisten
 investointien rahastosta ja asetusten (EU) N:o 1291/2013 ja (EU) N:o 1316/2013
 muuttamisesta
 1.2. Toimintalohko(t)
 toimintoperusteisessa johtamis- ja budjetointijärjestelmässä (ABM/ABB)[8]
 Toimintalohko:
 Talous- ja rahoitusasiat
 Toiminnot
 toimintoperusteisessa budjetointijärjestelmässä: Rahoitustoiminnot ja ‐välineet
 Yksityiskohtainen
 selvitys toimintoperusteisen budjetointijärjestelmän mukaisista toiminnoista on
 3.2 kohdassa.
 Toimintalohko:
 Liikenne ja liikkuminen
 Toimintalohko:
 Viestintäverkot, sisällöt ja teknologia
 Toimintalohko:
 Energia
 1.3. Ehdotuksen/aloitteen luonne
 X Ehdotus/aloite liittyy uuteen toimeen.
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy uuteen toimeen, joka perustuu pilottihankkeeseen tai
 valmistelutoimeen.[9]
 ̈ Ehdotus/aloite
 liittyy käynnissä olevan toimen jatkamiseen.
 X Ehdotus/aloite liittyy toimeen, joka on suunnattu uudelleen.
 1.4. Tavoite (Tavoitteet)
 1.4.1. Komission monivuotinen
 strateginen tavoite (monivuotiset strategiset tavoitteet), jonka (joiden)
 saavuttamista ehdotus/aloite tukee
 Kasvua edistävien investointien tukeminen unionin
 talousarvion painopisteiden mukaisesti erityisesti seuraavilla aloilla:
 1) Strateginen infrastruktuuri (EU:n
 politiikan mukaiset digitaali- ja energia-alan investoinnit)
 2) Liikenneinfrastruktuuri teollisissa
 keskuksissa, koulutus, tutkimus ja innovointi
 3) Työllisyyttä lisäävät investoinnit,
 etenkin pk-yrityksille suunnattu rahoitus ja nuorten työllistämiseksi
 toteutettavat toimet
 1.4.2. Erityistavoite
 (erityistavoitteet) sekä toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis-
 ja budjetointijärjestelmässä
 Erityistavoite nro 1:
 Euroopan
 investointipankin (EIP) rahoitus- ja investointitoimien määrän ja volyymin
 kasvattaminen painopistealoilla
 Erityistavoite nro 2:
 Euroopan
 investointirahaston (EIR) pienille ja keskisuurille yrityksille tarjoaman
 rahoituksen määrän lisääminen
 Erityistavoite nro 3:
 Euroopan
 investointineuvontakeskuksen perustaminen
 Toiminto (toiminnot) toimintoperusteisessa johtamis- ja
 budjetointijärjestelmässä
 ECFIN:
 Rahoitustoiminnot ja -välineet
 1.4.3. Odotettavissa olevat tulokset
 ja vaikutukset
 Selvitys siitä, miten
 ehdotuksella/aloitteella on tarkoitus vaikuttaa edunsaajien/kohderyhmän
 tilanteeseen
 Euroopan
 investointipankki ja Euroopan investointirahasto voivat aloitteen ansiosta
 toteuttaa 1.4.1 kohdassa mainituilla aloilla rahoitus- ja investointitoimia,
 jotka edellyttävät suurempaa rahoitusvolyymia, ja jotka EIP:n tapauksessa
 kohdistuvat sellaisiin hankkeisiin, joihin liittyy keskimääräistä suurempi
 riski mutta jotka ovat tästä huolimatta taloudellisesti kannattavia.
 Tarkoituksena
 on antaa EIP:lle EU:n takuu ja luoda näin kerrannaisvaikutus, jonka ansiosta
 yhtä EU:n takuuna annettua euroa kohti saadaan 15 euron arvosta
 hankeinvestointeja.
 Aloitteen
 avulla on näin tarkoitus saada käyttöön vähintään 315 miljardin euron arvosta
 hankerahoitusta vuoteen 2020 mennessä. Tällä rahoituksella pyritään
 kasvattamaan investointien kokonaismäärää unionissa ja näin lisäämään
 potentiaalista ja tosiasiallista kasvua ja parantamaan työllisyyttä.
 1.4.4. Tulos- ja
 vaikutusindikaattorit
 Selvitys siitä,
 millaisin indikaattorein ehdotuksen/aloitteen toteuttamista seurataan
 Tavoitteena
 on lisätä investointeja 1.4.1 kohdassa luetelluilla strategisilla aloilla.
 Tavoitteen
 saavuttamisen arvioinnissa käytetään seuraavia indikaattoreita:
 -
 aloitteesta EIP:n/EIR:n rahoitusta saaneiden pk-yritysten/hankkeiden lukumäärä
 -
 saavutettu keskimääräinen kerrannaisvaikutus; EU:n takuun odotettu
 kerrannaisvaikutus on noin 15 mitattuna liiketoimiin sovellettavien ehtojen
 mukaisesti aloitteesta tuettuihin hankkeisiin tehtyjen kokonaisinvestointien
 perusteella.
 -
 aloitteesta tuettuja hankkeita varten käyttöön saadun rahoituksen
 kumulatiivinen määrä.
 Tuloksia
 seurataan EIP:n raportoinnin ja markkinatutkimusten perusteella.
 1.5. Ehdotuksen/aloitteen
 perustelut
 1.5.1. EU:n osallistumisesta saatava
 lisäarvo
 Aloite
 tarjoaa mittakaavaetuja innovatiivisten rahoitusvälineiden käytössä, koska sen
 avulla lisätään yksityisiä investointeja kaikkialla unionissa ja varmistetaan,
 että EU:n toimielinten asiantuntemusta ja tietämystä hyödynnetään tässä
 yhteydessä parhaalla mahdollisella tavalla. Koska unionin sisällä ei ole
 asetettu maantieteellisiä rajoituksia, tuettavat hankkeet tarjoavat
 kokonaisuutena houkuttelevamman ja vähäriskisemmän sijoituskohteen kuin
 vastaavanlaiset yksittäisiin jäsenvaltioihin rajoittuvat hankkeet.
 1.5.2. Vastaavista toimista saadut
 kokemukset
 Komissio
 on saanut arvokasta kokemusta innovatiivisista rahoitusvälineistä, etenkin
 hankejoukkolainoja koskevan aloitteen kokeiluvaiheesta ja EU:n ja EIP:n
 nykyisistä yhteisistä rahoitusvälineistä, joihin kuuluvat muun muassa
 COSME-ohjelman, Horisontti 2020 -ohjelman ja hankejoukkolainoja koskevan
 aloitteen yhteydessä kehitetyt välineet.
 1.5.3. Yhteensopivuus muiden
 kyseeseen tulevien välineiden kanssa ja mahdolliset synergiaedut
 Aloite
 on kaikilta osin yhdenmukainen nykyisten otsakkeeseen 1 a kuuluvien ohjelmien
 kanssa, etenkin Verkkojen Eurooppa -välineen, Horisontti 2020 -ohjelman ja
 COSME-ohjelman kanssa.
 Aloitteessa
 hyödynnetään synergiaa, joka perustuu komissiolla rahoitusvarojen
 hallinnoinnista olevan asiantuntemuksen ja EU:n ja EIP:n yhteisistä
 rahoitusvälineistä saadun kokemuksen hyödyntämiseen.
 1.6. Toiminnan ja sen
 rahoitusvaikutusten kesto
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukaisen toiminnan kesto
 on rajattu.
 –
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen mukainen toiminta alkaa [PP/KK]VVVV ja päättyy
 [PP/KK]VVVV.
 –
 ̈ Rahoitusvaikutukset alkavat vuonna VVVV ja päättyvät vuonna VVVV.
 X Ehdotuksen/aloitteen mukaisen
 toiminnan kestoa ei ole rajattu.
 –
 Käynnistysvaihe alkaa vuonna VVVV ja päättyy vuonna
 VVVV,
 –
 minkä jälkeen toteutus täydessä laajuudessa.
 1.7. Hallinnointitapa
 (Hallinnointitavat)[10]
 X Suora hallinnointi, jonka komissio
 toteuttaa käyttämällä
 –
 X yksiköitään, myös unionin edustustoissa olevaa
 henkilöstöään
 –
 ̈ toimeenpanovirastoja
 ̈ Hallinnointi yhteistyössä jäsenvaltioiden
 kanssa
 ̈ Välillinen hallinnointi, jossa täytäntöönpanotehtäviä on siirretty:
 –
 ̈ kolmansille maille tai niiden nimeämille elimille;
 –
 ̈ kansainvälisille järjestöille ja niiden erityisjärjestöille
 (tarkennettava)
 –
 ̈Euroopan investointipankille tai Euroopan investointirahastolle
 –
 ̈ varainhoitoasetuksen 208 ja 209 artiklassa tarkoitetuille
 elimille
 –
 ̈ julkisoikeudellisille yhteisöille
 –
 ̈ sellaisille julkisen palvelun tehtäviä hoitaville
 yksityisoikeudellisille elimille, jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –
 ̈ sellaisille jäsenvaltion yksityisoikeuden mukaisille elimille, joille
 on annettu tehtäväksi julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuuden
 täytäntöönpano ja jotka antavat riittävät rahoitustakuut
 –
 ̈ henkilöille, joille on annettu tehtäväksi toteuttaa SEU-sopimuksen V
 osaston mukaisia yhteisen ulko- ja turvallisuuspolitiikan erityistoimia ja
 jotka nimetään asiaa koskevassa perussäädöksessä.
 – Jos käytetään useampaa kuin yhtä
 hallinnointitapaa, huomautuksille varatussa kohdassa olisi annettava
 lisätietoja.
 Huomautukset:
 Komissio
 hallinnoi takuurahastoa suoraan.
 2. HALLINNOINTI
 2.1. Seuranta- ja
 raportointisäännöt
 Ilmoitetaan
 sovellettavat aikavälit ja edellytykset.
 Ehdotetun
 asetuksen 10 artiklan mukaan EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä EIR:n
 kanssa, komissiolle puolivuosittain kertomuksen rahoitus- ja
 investointitoimistaan. Lisäksi EIP laatii, tarvittaessa yhteistyössä EIR:n
 kanssa, Euroopan parlamentille ja neuvostolle vuosittain kertomuksen rahoitus-
 ja investointitoimistaan. Komissio toimittaa viimeistään kunkin vuoden kesäkuun
 30 päivänä Euroopan parlamentille, neuvostolle ja
 tilintarkastustuomioistuimelle vuosikertomuksen takuurahaston tilanteesta ja
 hoidosta edellisenä varainhoitovuotena.
 Ehdotetun
 asetuksen 12 artiklan mukaan EIP arvioi Euroopan strategisten investointien
 rahaston (ESIR-rahasto) toimintaa ja toimittaa arviointinsa Euroopan
 parlamentille, neuvostolle ja komissiolle. Lisäksi komissio arvioi EU:n takuun
 käyttöä ja takuurahaston toimintaa ja toimittaa arviointinsa Euroopan
 parlamentille ja neuvostolle. Viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2018 ja tämän
 jälkeen kolmen vuoden välein laaditaan kattava kertomus ESIR-rahaston
 toiminnasta sekä kattava kertomus EU:n takuun käytöstä ja takuurahaston
 toiminnasta.
 2.1.1. Hallinnointi- ja
 valvontajärjestelmä
 Ehdotetun
 asetuksen 14 artiklan mukaan tilintarkastustuomioistuin tarkastaa unionin
 yleisestä talousarviosta katettavan EU:n takuun ja siihen perustuvat maksut ja
 takaisinperinnät.
 EIP:n
 rahoitus- ja investointitoimia hallinnoi EIP itse noudattaen omia sääntöjään ja
 menettelyjään, joihin kuuluvat myös asianmukaiset tarkastus-, valvonta- ja
 seurantamenettelyt. Kuten EIP:n perussäännössä todetaan, EIP:n toimien ja
 kirjanpidon sääntöjenmukaisuuden tarkastamisesta vastaa EIP:n tarkastuskomitea,
 jota avustavat ulkopuoliset tilintarkastajat. EIP:n valtuusto hyväksyy pankin
 tilinpidon vuosittain.
 Lisäksi
 EIP:n hallintoneuvosto, jossa komissiota edustaa yksi johtaja ja tämän
 varahenkilö, hyväksyy EIP:n jokaisen rahoitus- ja investointitoimen ja seuraa,
 että EIP:tä johdetaan sen perussäännön ja valtuuston antamien yleisten ohjeiden
 mukaisesti.
 Komission,
 tilintarkastustuomioistuimen ja EIP:n nykyisessä kolmenvälisessä sopimuksessa
 lokakuulta 2003 määrätään yksityiskohtaisesti säännöistä, joiden mukaisesti
 tilintarkastustuomioistuin tekee EU:n takuun piiriin kuuluvien EIP:n
 rahoitustoimien tilintarkastukset.
 2.1.2. Todetut riskit
 Unionin
 takuulla katettuihin EIP:n rahoitus- ja investointitoimiin liittyy merkittävä
 rahoitusriski. On olemassa konkreettinen mahdollisuus siitä, että takuuseen
 vedotaan. Tästä huolimatta on arvioitu, että unionin talousarviota voidaan
 suojata takuurahastolla riittävästi. Lisäksi hankkeisiin saattaa liittyä
 toteuttamisviiveitä ja kustannusten ylityksiä.
 Varovaisiinkin
 oletuksiin perustuva aloitteen kustannustehokkuus saattaa kärsiä siitä,
 etteivät välineet leviä markkinoilla riittävästi tai että olosuhteet
 markkinoilla muuttuvat ajan myötä, mikä vähentää oletettua
 kerrannaisvaikutusta.
 Ehdotetun
 asetuksen 8 artiklan 4 kohdan mukaan takuurahaston varat sijoitetaan. Näihin
 sijoituksiin liittyy sijoitusriski (esimerkiksi markkinariski tai luottoriski)
 ja jonkin suuruinen operatiivinen riski.
 2.1.3. Tiedot käyttöön otetusta
 sisäisen valvonnan järjestelmästä.
 ESIR-rahaston
 hallinnoinnista vastaa johtokunta, joka laatii strategiset suuntaviivat ja
 varojen jakostrategian sekä määrittelee toimintapolitiikan ja -menettelyt,
 joihin kuuluvat muun muassa sellaisissa hankkeissa noudatettava
 investointipolitiikka, jotka voivat saada ESIR-tukea, sekä ESIR-rahaston
 riskiprofiili.
 Päätökset
 ESIR-tuen käyttämisestä infrastruktuurihankkeisiin ja mid-cap-yritysten
 toteuttamiin laajempiin hankkeisiin tehdään investointikomiteassa.
 Investointikomitean olisi koostuttava riippumattomista asiantuntijoista, joilla
 on investointihankkeisiin liittyvää tietämystä ja kokemusta. Investointikomitea
 on vastuussa johtokunnalle, joka valvoo ESIR-rahaston tavoitteiden
 saavuttamista.
 Lisäksi
 ESIR-rahastolla on toimitusjohtaja, joka vastaa sen päivittäisen toiminnan
 johtamisesta ja investointikomitean kokousten valmistelusta. Toimitusjohtaja on
 suoraan vastuussa johtokunnalle ja raportoi sille ESIR-rahaston toiminnasta
 neljännesvuosittain. Johtokunta nimittää toimitusjohtajan komission ja EIP:n
 yhteisestä ehdotuksesta kolmen vuoden toimikaudeksi, joka voidaan uusia.
 Komissio
 hallinnoi takuurahaston varoja asetuksen ja voimassa olevien sisäisten
 sääntöjensä ja menettelyjensä mukaisesti.
 2.2. Toimenpiteet petosten ja
 sääntöjenvastaisuuksien ehkäisemiseksi
 Ilmoitetaan käytössä
 olevat ja suunnitellut torjunta- ja suojatoimenpiteet
 Ehdotetun
 asetuksen 15 artiklassa annetaan selventävät säännökset Euroopan
 petostentorjuntaviraston (OLAF) valtuuksista tehdä aloitteesta tuettuja toimia
 koskevia tarkastuksia. EIP on valtuustonsa 27 päivänä heinäkuuta 2004
 hyväksymän, OLAFin kanssa tehtävää yhteistyötä koskevan päätöksen mukaisesti
 ottanut käyttöön erityisiä sääntöjä OLAFin kanssa tehtävästä yhteistyöstä
 tapauksissa, joissa on mahdollisesti kyse petoksista, lahjonnasta tai muusta
 yhteisön taloudellisia etuja vahingoittavasta laittomasta toiminnasta.
 Näiden
 säännösten lisäksi sovelletaan EIP:n sääntöjä ja menettelyjä. Viimeksi
 mainittuihin kuuluvat etenkin EIP:n hallituksen maaliskuussa 2013 hyväksymät
 sisäiset tutkintamenettelyt. Lisäksi EIP hyväksyi syyskuussa 2013
 toimintapolitiikan kielletyn toiminnan ehkäisemiseksi ja estämiseksi pankin
 omissa toiminnoissa (EIP:n petostentorjuntamenettely).
 3. EHDOTUKSEN/ALOITTEEN
 ARVIOIDUT RAHOITUSVAIKUTUKSET
 3.1. Kyseeseen tulevat
 monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeet ja menopuolen budjettikohdat
 · Nykyisten budjettikohtien osalta ks. 3.2 jakso.
 · Uudet perustettaviksi esitetyt budjettikohdat
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden ja
 budjettikohtien mukaisessa järjestyksessä
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || Budjettikohta || Määrärahalaji || Rahoitusosuudet
 || JM/EI-JM[11] || EFTA-mailta[12] || Ehdokasmailta[13] || Kolmansilta mailta || Varainhoitoasetuksen 21 artiklan 2 kohdan b alakohdassa tarkoitetut rahoitusosuudet
 1 a || 01 04 04 – Takuu ESIR-rahastoa varten || JM || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01 04 05 – ESIR-takuurahaston rahoittaminen || JM || EI || EI || EI || EI
 1 a || 01 04 06 – Euroopan investointineuvontakeskus || JM || EI || EI || EI || EI
 3.2. Arvioidut vaikutukset
 menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Euroopan strategisten investointien rahaston rahoituslähteet || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 VERKKOJEN EUROOPPA -VÄLINE, josta || 790 || 770 || 770 || 970 || || || 3 300
 06 02 01 01 – Pullonkaulojen poistaminen, rautateiden yhteentoimivuuden edistäminen, puuttuvien yhteyksien rakentaminen ja rajat ylittävien osuuksien parantaminen 06 02 01 02 – Kestävien ja tehokkaiden liikennejärjestelmien varmistaminen 06 02 01 03 – Liikennemuotojen yhdentämisen ja yhteenliittämisen optimointi ja liikenteen yhteentoimivuuden tehostaminen || 560,3 34,9 104,8 || 520,3 32,4 97,3 || 480,3 29,9 89,8 || 600,3 37,4 112,3 || || || 2161,2 134,6 404,2
 09 03 03 – Euroopan laajuisten digitaalipalvelujen infrastruktuurien yhteentoimivuuden, kestävän käyttöönoton, ylläpidon ja ajanmukaistamisen edistäminen sekä Euroopan tason koordinointi || || || 50 || 50 || || || 100
 32 02 01 01 Energian sisämarkkinoiden yhdentymisen eteneminen ja sähkö- ja kaasuverkkojen rajat ylittävä yhteentoimivuus 32 02 01 02 – Energian toimitusvarmuuden edistäminen unionissa 32 02 01 03 – Kestävän kehityksen ja ympäristönsuojelun tukeminen || 30 30 30 || 40 40 40 || 40 40 40 || 56,7 56,6 56,7 || || || 166,7 166,6 166,7
 HORISONTTI 2020, josta || 70 || 860 || 871 || 479 || 150 || 270 || 2700
 02 04 02 01 – Avaruusteknologian johtoasema 02 04 02 03 – Innovoinnin lisääminen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset) 02 04 03 01 – Resurssitehokkaan ja ilmastonmuutosta kestävän talouden sekä raaka-aineiden kestävän saatavuuden saavuttaminen 02 04 03 02 – Turvallisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen || 11 1,8 3,7 7,5 || 29,9 2,1 7,0 25 || 27,9 6,1 7 25 || 11,6 6,5 17,5 10,4 || || || 80,4 16,5 35,2 67,9
 05 09 03 01 – Turvallisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävän saannin varmistaminen || || 30 || 37 || 33 || || || 100
 06 03 03 01 – Resurssitehokkaan, ympäristöystävällisen, turvallisen ja saumattoman eurooppalaisen liikennejärjestelmän toteuttaminen || || 37 || 37 || 26 || || || 100
 08 02 01 01 – Tutkimuksen lujittaminen tieteen eturintamassa – Euroopan tutkimusneuvosto 08 02 01 03 – Euroopan tutkimusinfrastruktuurien lujittaminen, sähköiset infrastruktuurit mukaan luettuina 08 02 02 01 – Johtoasema nanoteknologian, kehittyneiden materiaalien, laserteknologian, bioteknologian ja kehittyneiden valmistus- ja prosessointimenetelmien aloilla 08 02 02 03 – Innovoinnin lisääminen pienissä ja keskisuurissa yrityksissä (pk-yritykset) 08 02 03 01 – Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen 08 02 03 02 – Turvallisten, terveellisten ja korkealaatuisten elintarvikkeiden ja muiden biopohjaisten tuotteiden riittävän saannin varmistaminen 08 02 03 03 – Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään 08 02 03 04 – Resurssitehokas, ympäristöystävällinen, turvallinen ja saumaton eurooppalainen liikennejärjestelmä 08 02 03 05 – Resurssitehokas ja ilmastonmuutosta kestävä talous sekä raaka-aineiden kestävä saatavuus 08 02 03 06 – Osallistavien, innovatiivisten ja kehityskykyisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen 08 02 04 – Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen 08 02 06 – Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten || || 91,3 17,7 38,3 3,4 51,3 8,5 30,9 12,5 28,1 10,7 9,3 5,1 || 91,0 17,6 38,5 3,4 43,3 10,7 31,2 17,6 27,9 10,6 10,1 5,1 || 14,2 3,9 10,0 0,8 11,9 3,3 6,5 4,2 5,8 2,3 2,0 1,1 || 0,5 8,8 32,6 1,7 26,8 12,6 14,7 26,9 13,0 5,3 4,6 2,6 || 24,2 15,4 49,6 3,0 47,6 18,2 25,9 41,4 22,8 9,3 8,1 4,5 || 221,2 63,3 169,1 12,3 180,9 53,2 109,1 102,4 97,7 38,3 34,2 18,4
 09 04 01 01 – Tulevan ja nousevan teknologian tutkimuksen vahvistaminen 09 04 01 02 – Euroopan tutkimusinfrastruktuurin, myös sähköisen infrastruktuurin, vahvistaminen 09 04 02 01 – Johtoasema tieto- ja viestintäteknologiassa 09 04 03 01 – Elinikäisen terveyden ja hyvinvoinnin parantaminen 09 04 03 02 – Osallistavien, innovatiivisten ja kehityskykyisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen 09 04 03 03 – Turvallisten eurooppalaisten yhteiskuntien edistäminen || || 35 15,9 120,3 19,2 6,1 7,4 || 45,4 15,3 114,8 15,5 5,8 7,1 || 37,4 10,4 71,7 13,6 3,9 4,9 || || || 117,9 41,6 306,8 48,3 15,9 19,5
 10 02 01 – Horisontti 2020 – Asiakaslähtöinen tieteellinen ja tekninen tuki unionin eri alojen politiikalle || 11 || 12 || 13 || 14 || || || 50
 15 03 01 01 – Marie Skłodowska-Curie -toimet – Uusien taitojen, tietämyksen ja innovaatioiden luominen, kehittäminen ja siirtäminen 15 03 05 – Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti – Korkea-asteen koulutuksen, tutkimuksen ja innovoinnin muodostaman osaamiskolmion osatekijöiden integrointi || 25 || 30 136 || 60 107 || 70 22 || –30 30 || –30 30 || 100 350
 32 04 03 01 – Siirtyminen luotettavaan, kestävään ja kilpailukykyiseen energiajärjestelmään || 10 || 40 || 40 || 60 || || || 150
 ITERin OHJELMASUUNNITTELUN MUUTTAMINEN VUOSINA 2015–2020 08 04 01 02 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” || 490 || || || –70 || –150 || –270 ||
 Kohdentamaton liikkumavara (sisältää sitoumusten kokonaisliikkumavaran) || || 400 || 1000 || 600 || || || 2000
 ESIR-takuurahaston rahoittamiseen käytettävissä olevat rahoituslähteet yhteensä || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || || || 8000
 Euroopan investointineuvontakeskuksen rahoittaminen – 08 04 01 02 – ITER-laitosten rakentaminen, käyttö ja hyödyntäminen – Eurooppalainen ITER-yhteisyritys ”Fusion for Energy (F4E)” || 10 || || || –10 || || || -
 Euroopan investointineuvontakeskuksen rahoittaminen – kohdentamaton liikkumavara || || 20 || 20 || 30 || 20 || 20 || 110
 ESIR-RAHASTOON MAKSETTAVA RAHOITUSOSUUS YHTEENSÄ || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 3.2.1. Yhteenveto arvioiduista
 vaikutuksista menoihin
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 1 a || Kasvua ja työllisyyttä edistävä kilpailukyky
 PO: ECFIN || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
  Toimintamäärärahat || || || || || || ||
 01 04 05 || Sitoumukset || (1) || 1 350 || 2 030 || 2 641 || 1 979 || 0 || 0 || 8 000
 Maksut || (2) || 0 || 500 || 1 000 || 2 000 || 2 250 || 2 250 || 8 000
 01 04 06 || Sitoumukset || (1a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Maksut || (2a) || 10 || 20 || 20 || 20 || 20 || 20 || 110
 Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat[14] || || || || || || ||
 Budjettikohdan numero || || (3) || || || || || || ||
 PO ECFINin määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =1+1a +3 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksut || =2+2a +3 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110
 Maksut || (5) || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 1 a määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || =4+ 6 || 1 360 || 2 050 || 2 661 || 1 999 || 20 || 20 || 8 110*
 Maksut || =5+ 6 || 10 || 520 || 1 020 || 2 020 || 2 270 || 2 270 || 8 110*
 *Huom.
 Määrärahoja saatetaan tarvita lisää tämän rahoitusselvityksen liitteessä
 esitetyn mukaisesti.
 Jos ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia useampaan
 otsakkeeseen:
  Toimintamäärärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || (4) || || || || || || ||
 Maksut || (5) || || || || || || ||
  Tiettyjen ohjelmien määrärahoista katettavat hallintomäärärahat YHTEENSÄ || (6) || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1–4 määrärahat YHTEENSÄ (Viitemäärä) || Sitoumukset || =4+ 6 || || || || || || ||
 Maksut || =5+ 6 || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsake || 5 || ”Hallintomenot”
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 PO: ECFIN ||
  Henkilöresurssit || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
  Muut hallintomenot || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 PO ECFIN YHTEENSÄ || || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEEN 5 määrärahat YHTEENSÄ || (Sitoumukset yhteensä = maksut yhteensä) || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 milj. euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen otsakkeiden 1–5 määrärahat YHTEENSÄ || Sitoumukset || 1360,624 || 2051,253 || 2662,287 || 2000,539 || 21,324 || 21,476 || 8117,503
 Maksut || 10,624 || 521,253 || 1021,287 || 2021,539 || 2271,324 || 2271,476 || 8117,503
 3.2.2. Arvioidut vaikutukset
 toimintamäärärahoihin
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä toimintamäärärahoja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää toimintamäärärahoja
 seuraavasti:
 Maksusitoumusmäärärahat, milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 Tavoitteet ja tuotokset ò || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ ||
 ||
 Tyyppi[15] || Keskimäär. kustannukset || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lkm || Kustannus || Lukumäärä yhteensä || Kustannukset yhteensä ||
 Erityistavoitteet nro 1: EIP:n rahoitus- ja investointitoimien määrän ja volyymin lisääminen ensisijaisilla aloilla ja nro 2: EIR:n pienille ja keskisuurille yrityksille tarjoaman rahoituksen määrän lisääminen ||
 || || || || 1 350 || || 2 030 || || 2 641 || || 1 979 || || || || || || 8 000 ||
 nro 3: Euroopan investointineuvontakeskuksen perustaminen ||
 || || || || 10 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 20 || || 110 ||
 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ || || 1 360 || || 2 050 || || 2 661 || || 1 999 || || 20 || || 20 || || 8 110 ||
 3.2.3. Arvioidut vaikutukset
 hallintomäärärahoihin
 3.2.3.1. Yhteenveto
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä hallintomäärärahoja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää hallintomäärärahoja
 seuraavasti:
 milj. euroa (kolmen
 desimaalin tarkkuudella)
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || YHTEENSÄ
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5 || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || 0,264 || 0,528 || 0,792 || 0,924 || 0,924 || 1,056 || 4,488
 Muut hallintomenot || 0,36 || 0,725 || 0,495 || 0,615 || 0,4 || 0,42 || 3,015
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKE 5, välisumma || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5[16] sisältymättömät || || || || || || ||
 Henkilöresurssit || || || || || || ||
 Muut hallintomenot || || || || || || ||
 Monivuotisen rahoituskehyksen OTSAKKEESEEN 5 sisältymättömät, välisumma || || || || || || ||
 YHTEENSÄ || 0,624 || 1,253 || 1,287 || 1,539 || 1,324 || 1,476 || 7,503
 Henkilöresursseihin ja muihin hallintomenoihin
 käytettävien määrärahojen tarve katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetuilla
 pääosaston määrärahoilla ja/tai pääosastossa toteutetulla määrärahojen
 uudelleenjärjestelyillä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
 toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 3.2.3.2. Henkilöresurssien arvioitu
 tarve
 –
 ̈ Ehdotus/aloite ei edellytä henkilöresursseja.
 –
 X Ehdotus/aloite edellyttää henkilöresursseja
 seuraavasti:
 Arvio kokoaikaiseksi henkilöstöksi muutettuna
 || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020
 ||  Henkilöstötaulukkoon sisältyvät virat/toimet (virkamiehet ja väliaikainen henkilöstö) || || ||
 || XX 01 01 01 (päätoimipaikka ja komission edustustot EU:ssa) || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 || XX 01 01 02 (edustustot EU:n ulkopuolella) || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (epäsuora tutkimustoiminta) || || || || || ||
 || 10 01 05 01 (suora tutkimustoiminta) || || || || || ||
  Ulkopuolinen henkilöstö (kokoaikaiseksi muutettuna) [17] ||
 || XX 01 02 01 (kokonaismäärärahoista katettavat sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (sopimussuhteiset ja paikalliset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö ja nuoremmat asiantuntijat EU:n ulkopuolisissa edustustoissa) || || || || || ||
 || XX 01 04 yy [18] || - päätoimipaikassa || || || || || ||
 || - EU:n ulkop. edustustoissa || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (epäsuora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || ||
 || 10 01 05 02 (suora tutkimustoiminta: sopimussuhteiset toimihenkilöt, kansalliset asiantuntijat ja vuokrahenkilöstö) || || || || || ||
 || Muu budjettikohta (mikä?) || || || || || ||
 || YHTEENSÄ || 2 || 4 || 6 || 7 || 7 || 8
 XX viittaa kyseessä olevaan
 toimintalohkoon eli talousarvion osastoon.
 Henkilöresurssien tarve
 katetaan toimen hallinnointiin jo osoitetulla pääosaston henkilöstöllä ja/tai
 pääosastossa toteutettujen henkilöstön uudelleenjärjestelyjen tuloksena
 saadulla henkilöstöllä sekä tarvittaessa sellaisilla lisäresursseilla, jotka
 toimea hallinnoiva pääosasto voi saada käyttöönsä vuotuisessa määrärahojen
 jakomenettelyssä talousarvion puitteissa.
 Kuvaus henkilöstön
 tehtävistä:
 Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt || · omaisuudenhoito: salkunhoito, kvantitatiivinen analyysi, myös riskejä koskevien analyysien tukeminen; · suoraan hallinnointiin liittyvät tukitoimet, etenkin riskinhallinta ja middle office -maksutoiminnot; · hallinnointi, raportointi ja takuiden seuranta (hankejatkumo); · tilinpäätösraportointi/kirjanpito sekä muu raportointi
 Ulkopuolinen henkilöstö ||
 3.2.4. Yhteensopivuus nykyisen
 monivuotisen rahoituskehyksen kanssa
 –
 X Ehdotus/aloite on nykyisen monivuotisen
 rahoituskehyksen mukainen.
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää monivuotisen rahoituskehyksen asianomaisen
 otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.
 Selvitys rahoitussuunnitelmaan tarvittavista
 muutoksista, mainittava myös kyseeseen tulevat budjettikohdat ja määrät
 [...]
 –
 ̈ Ehdotus/aloite edellyttää joustovälineen varojen käyttöön ottamista
 tai monivuotisen rahoituskehyksen tarkistamista.
 Selvitys tarvittavista toimenpiteistä, mainittava myös
 kyseeseen tulevat rahoituskehyksen otsakkeet, budjettikohdat ja määrät.
 [...]
 3.2.5. Ulkopuolisten tahojen
 rahoitusosuudet
 –
 X Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen ei osallistu
 ulkopuolisia tahoja.
 –
 ̈ Ehdotuksen/aloitteen rahoittamiseen osallistuu ulkopuolisia tahoja
 seuraavasti (arvio):
 määrärahat, milj. euroa (kolmen desimaalin
 tarkkuudella)
 || Vuosi n || Vuosi n + 1 || Vuosi n + 2 || Vuosi n + 3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6) || Yhteensä
 Rahoitukseen osallistuva taho || || || || || || || ||
 Yhteisrahoituksella katettavat määrärahat YHTEENSÄ || || || || || || || ||
 3.3. Arvioidut vaikutukset
 tuloihin
 –
 X Ehdotuksella/aloitteella ei ole vaikutuksia
 tuloihin.
 –
 ̈ Ehdotuksella/aloitteella on vaikutuksia tuloihin seuraavasti:
 –
 ̈ vaikutukset omiin varoihin
 –
 ̈ vaikutukset sekalaisiin tuloihin
 milj.
 euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)
 Tulopuolen budjettikohta || Käytettävissä olevat määrärahat kuluvana varainhoitovuonna || Ehdotuksen/aloitteen vaikutus[19]
 vuosi n || vuosi n + 1 || vuosi n + 2 || vuosi n + 3 || ja näitä seuraavat vuodet (ilmoitetaan kaikki vuodet, joille ehdotuksen/aloitteen vaikutukset ulottuvat, ks. kohta 1.6)
 Momentti .... || || || || || || || ||
 Vastaava(t) menopuolen
 budjettikohta (budjettikohdat) käyttötarkoitukseensa sidottujen sekalaisten
 tulojen tapauksessa:
 [...]
 Selvitys tuloihin
 kohdistuvan vaikutuksen laskentamenetelmästä
 [...]
 Liite
 asiakirjaan
 Säädökseen
 liittyvä rahoitusselvitys
 asiakirjaan
 Ehdotus
 EUROOPAN
 PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUKSEKSI
 Euroopan
 strategisten investointien rahastosta
 Ehdotetun asetuksen 8 artiklan 2 kohdan mukaan
 tulot, jotka saadaan takuurahaston varoista ja Euroopan strategisten
 investointien rahastosta, osoitetaan takuurahastoon.
 Kyseiset tulot käytetään seuraavassa
 esitettyjen maksuvelvoitteiden kattamiseen. Jos kyseiset varat eivät riitä
 velvoitteiden kattamiseen, velvoitteet katetaan unionin talousarviosta. Nämä
 määrät voivat kasvattaa maksu- ja maksusitoumusmäärärahoja tässä
 rahoitusselvityksessä esitetyn mukaisesti.
 miljoonaa euroa
 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Yhteensä
 Euroopan investointirahaston (EIR) lisätuki
 || 11,5 || 3,6 || 5,7 || 6,8 || 9,0 || 11,7 || 48,3*
 *Huom. EIP:n EU:n
 takuun puitteissa EIR:lle maksamat hallintopalkkiot. Vuoden 2020 jälkeen
 odotetaan vielä noin 57 miljoonan euron menoja. Määrät perustuvat EIR:n
 tuotevalikoimaan liittyviin oletuksiin ja tämän asiakirjan laadinta-ajankohdan
 oletuksiin, mutta ne voivat myöhemmin muuttua merkittävästi.
 [1] Komission tiedonanto Euroopan parlamentille,
 neuvostolle, Euroopan keskuspankille, Euroopan talous- ja sosiaalikomitealle,
 alueiden komitealle ja Euroopan investointipankille, ”Euroopan
 investointiohjelma”, COM(2014) 903 final.
 [2] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
 1291/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, tutkimuksen ja innovoinnin
 puiteohjelmasta ”Horisontti 2020” (2014–2020) ja päätöksen N:o 1982/2006/EY
 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 104).
 [3] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o
 1316/2013, annettu 11 päivänä joulukuuta 2013, Verkkojen Eurooppa -välineen
 perustamisesta sekä asetuksen (EU) N:o 913/2010 muuttamisesta ja asetusten (EY)
 N:o 680/2007 ja (EY) N:o 67/2010 kumoamisesta (EUVL L 348, 20.12.2013, s. 129).
 [4] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
 N:o 966/2012, annettu 25 päivänä lokakuuta 2012, unionin yleiseen talousarvioon
 sovellettavista varainhoitosäännöistä ja neuvoston asetuksen (EY, Euratom)
 N:o 1605/2002 kumoamisesta (EUVL L 298, 26.10.2012, s. 1).
 [5] Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom)
 N:o 883/2013, annettu 11 päivänä syyskuuta 2013, Euroopan petostentorjuntaviraston
 (OLAF) tutkimuksista sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o
 1073/1999 ja neuvoston asetuksen (Euratom) N:o 1074/1999 kumoamisesta (EUVL L
 248, 18.9.2013, s. 1).
 [6] Neuvoston asetus (Euratom, EY) N:o 2185/96, annettu 11
 päivänä marraskuuta 1996, komission paikan päällä suorittamista tarkastuksista
 ja todentamisista Euroopan yhteisöjen taloudellisiin etuihin kohdistuvien
 petosten ja muiden väärinkäytösten estämiseksi (EYVL L 292, 15.11.1996, s. 2).
 [7] Neuvoston asetus (EY, Euratom) N:o 2988/95, annettu 18
 päivänä joulukuuta 1995, Euroopan yhteisöjen taloudellisten etujen
 suojaamisesta (EYVL L 312, 23.12.1995, s. 1).
 [8] ABM: toimintoperusteinen johtaminen; ABB:
 toimintoperusteinen budjetointi.
 [9] Sellaisina kuin nämä on määritelty varainhoitoasetuksen
 54 artiklan 2 kohdan a ja b alakohdassa.
 [10] Kuvaukset eri hallinnointitavoista ja viittaukset
 varainhoitoasetukseen ovat saatavilla budjettipääosaston verkkosivuilla
 osoitteessa http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [11] JM = jaksotetut määrärahat; EI-JM = jaksottamattomat
 määrärahat.
 [12] EFTA: Euroopan vapaakauppaliitto.
 [13] Ehdokasmaat ja soveltuvin osin Länsi-Balkanin mahdolliset
 ehdokasmaat.
 [14] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
 ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
 epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 [15] Tuotokset ovat tuloksena olevia tuotteita ja palveluita
 (esim. rahoitettujen opiskelijavaihtojen määrä tai rakennetut tiekilometrit).
 [16] Tekninen ja/tai hallinnollinen apu sekä EU:n ohjelmien
 ja/tai toimien toteuttamiseen liittyvät tukimenot (entiset BA-budjettikohdat),
 epäsuora ja suora tutkimustoiminta.
 [17] Sopimussuhteiset toimihenkilöt, paikalliset toimihenkilöt,
 kansalliset asiantuntijat, vuokrahenkilöstö, nuoremmat asiantuntijat EU:n
 ulkopuolisissa edustustoissa.
 [18] Toimintamäärärahoista katettavan ulkopuolisen henkilöstön
 enimmäismäärä (entiset BA-budjettikohdat).
 [19] Perinteiset omat varat (tulli- ja sokerimaksut) on
 ilmoitettava nettomääräisinä eli bruttomäärästä on vähennettävä kantokuluja
 vastaava 25 prosentin osuus.
 Liite
 I
 Liite II
 Talousarvion
 jakautuminen
 Horisontti 2020
 -puiteohjelman määrärahat jaetaan alustavasti seuraavasti:
 || milj. euroa nykyhintoina
 I Huipputason tiede, josta: || 23 897,0
 1. Euroopan tutkimusneuvosto (ERC) || 12 873,6
 2. Tulevat ja kehitteillä olevat teknologiat || 2 578,1
 3. Marie Skłodowska-Curie -toimet || 6 062,3
 4. Tutkimusinfrastruktuurit || 2 383,1
 II Teollisuuden johtoasema, josta: || 16 430,5
 1. Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa (*), (****) || 13 000,7
 2. Riskirahoituksen saatavuus (**) || 2 842,3
 3. Innovointi pk-yrityksissä (***) || 587,4
 III Yhteiskunnalliset haasteet, josta (****) || 28 560,7
 1. Terveys, väestörakenteen muutokset ja hyvinvointi || 7 242,6
 2. Elintarviketurva, kestävä maa- ja metsätalous, merien ja merenkulun sekä sisävesien tutkimus ja biotalous || 3 698,2
 3. Turvallinen, puhdas ja tehokas energia || 5 672,1
 4. Älykäs, ympäristöystävällinen ja yhdentynyt liikenne || 6 137,0
 5. Ilmastotoimet, ympäristö, resurssitehokkuus ja raaka-aineet || 2 948,3
 6. Eurooppa muuttuvassa maailmassa – osallistavat, innovatiiviset ja pohtivat yhteiskunnat || 1 255,2
 7. Turvalliset yhteiskunnat – Euroopan ja sen kansalaisten vapauden ja turvallisuuden suojeleminen || 1 607,3
 IV Huippuosaamisen levittäminen ja osallistujapohjan laajentaminen || 782,3
 V Tiede yhteiskunnassa ja yhteiskuntaa varten || 443,8
 VI Yhteisen tutkimuskeskuksen (JRC) toteuttamat muut kuin ydinalaa koskevat suorat toimet || 1 852,6
 VII Euroopan innovaatio- ja teknologiainstituutti (EIT) || 2 361,4
 YHTEENSÄ || 74 328,3
 (*) Sisältää
 7 404 miljoonaa euroa tieto- ja viestintäteknologiaa varten, josta
 1 539 miljoonaa euroa fotoniikkaa ja mikro- ja makroelektroniikkaa
 varten, 3 716 miljoonaa euroa nanoteknologiaa, kehittyneitä
 materiaaleja ja kehittynyttä valmistusta ja prosessointia varten,
 498 miljoonaa euroa bioteknologiaa varten ja 1 399 miljoonaa
 euroa avaruutta varten. Näin ollen keskeisten mahdollistavien teknologioiden
 tukemiseen on käytettävissä 5 753 miljoonaa euroa.
 (**) Tästä
 määrästä noin 959 miljoonaa euroa voidaan osoittaa strategisen
 energiateknologiasuunnitelman (SET-suunnitelman) hankkeiden toteuttamiseen. Noin
 kolmannes voidaan osoittaa pk-yrityksille.
 (***) Koska
 tavoitteena on, että vähintään 20 prosenttia erityistavoitteen ”Johtoasema
 mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa” ja painopistealueen
 ”Yhteiskunnalliset haasteet” yhteenlasketuista kokonaismäärärahoista osoitetaan
 pk-yrityksille, kyseisestä kokonaismäärästä vähintään 5 prosenttia osoitetaan
 alustavasti pk-yrityksiin kohdennetulle välineelle. Horisontti 2020 ‐puiteohjelman
 koko keston aikana erityistavoitteen ”Johtoasema mahdollistavissa ja
 teollisuusteknologioissa” ja painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet”
 kokonaismäärärahoista osoitetaan pk-yrityksiin kohdennetulle välineelle
 keskimäärin vähintään 7 prosenttia.
 (****)
 Nopeutettuun innovoinnin välineeseen liittyvät pilottitoimet rahoitetaan
 erityistavoitteesta ”Johtoasema mahdollistavissa ja teollisuusteknologioissa”
 ja painopistealueen ”Yhteiskunnalliset haasteet” kyseeseen tulevista erityistavoitteista.
 Hankkeita käynnistetään riittävä määrä, jotta nopeutetun innovoinnin välineestä
 voidaan tehdä kattava arviointi.”