type: caselaw

jurisdiction: US

text:
 198 Md. 476 (1951)
 84 A.2d 886
 BOND
 v.
 FORTHUBER
 [No. 28, October Term, 1951.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided December 5, 1951.
 The cause was argued before MARBURY, C.J., and DELAPLAINE, COLLINS, HENDERSON and MARKELL, JJ.
 Sigmund Levin, with whom were Paul Berman and Theodore B. Berman on the brief, for the appellant.
 *478 Max Sokol, with whom were Leon H.A. Pierson, Emanuel H. Horn, Deeley K. Nice and Dickerson, Nice & Sokol on the brief, for the appellee.
 MARKELL, J., delivered the opinion of the Court.
 This is an appeal from a judgment for defendant in a personal injury negligence case. Plaintiff, while crossing on foot Harford Road near Glendale Avenue, was struck by an automobile owned and operated by defendant.
 Harford Road actually runs northeast and southwest. In the record directions are (and in this opinion will be) referred to as if Harford Road ran north and south and perpendicular streets east and west.
 Glendale Avenue runs both east and west from Harford Road, but not in continuous straight lines. West of Harford Road it is perpendicular and is thirty feet wide, from curb to curb, with sidewalks ten feet wide on the north side, nine feet four inches on the south. East of Harford Road it runs slightly north of perpendicular, and is twenty-four feet wide, with sidewalks apparently nine feet eight inches wide. Immediately east of Harford Road the north curb of Glendale Avenue is slightly north of a straight prolongation of the south building line of Glendale Avenue west of Harford Road. Harford Road is sixty-eight feet five inches wide, twenty-two feet nine inches from the north curb, twenty-two feet eleven inches from the south, to double street car tracks, twelve feet between the north and south bound tracks, and five feet four and one-half inches between the two rails of each.
 "181. (Pedestrians' Right-of-Way at Crosswalks.) (a) All pedestrians shall have the right-of-way at street crossings in the towns and cities of this State, except where traffic is controlled at such crossings by traffic officers, or traffic control devices. Between street crossings in such towns and cities, vehicles shall have the right-of-way." Code, 1947 Supp., Art. 66 1/2, sec. 181 (a). There is no statutory definition of "street crossing" other *479 than the definition of "crosswalk", "Any portion of a roadway distinctly indicated for pedestrian crossing by lines or other marking on the surface or that portion of a roadway ordinarily included within the prolongation or connection of the lateral lines of sidewalks at intersections." Art. 66 1/2, sec. 2(a), (9). There is a crosswalk, ten feet wide, marked by the usual lines painted white on the roadway, almost perpendicular to Harford Road, from points on the west side near the south building line and the south curb line of Glendale Avenue to points on the east side near the north curb line and north of the north building line of Glendale Avenue. Thus the only "marked" crosswalk runs from the northeast to the southwest corner, across the lines of through traffic in both directions on both Harford Road and Glendale Avenue.
 Defendant contends that this "marked" crosswalk was the only crosswalk or "street crossing" at Harford Road and Glendale Avenue and that the marking of this crosswalk excluded the existence of any "unmarked" crosswalk. Plaintiff contends that this "marked" crosswalk was only an additional crosswalk and that the marking of it did not put an end to "unmarked" crosswalks at "that portion of [the] roadway ordinarily included within [1] the prolongation or [2] connection of the lateral lines of sidewalks at intersections", especially since the "marked" crosswalk does not permit crossing either street without crossing both. (Bracketed numbers supplied.) Plaintiff apparently assumes that the statute, as applied to such an irregular crossing, may be construed as limiting the "unmarked" crosswalks to the "prolongation", excluding the "connection", of sidewalk lines, thus recognizing two, not four, "unmarked" crossings of Harford Road. The trial judge did not adopt either plaintiff's or defendant's construction of the statute, but left to the jury, as a question of fact, the existence of an "unmarked" crosswalk within the prolongation of the north sidewalk lines of Glendale Avenue west of Harford Road. Plaintiff contends that in this respect *480 the charge was erroneous, in effect left a question of law to the jury, and was prejudicial to plaintiff. Defendant moved for a directed verdict; his motion was denied. The verdict was for defendant. The view we take of the facts makes it unnecessary to pass upon the opposing contentions as to construction of the statute with respect to "unmarked" crosswalks. For present purposes we may assume that there was an "unmarked" crossway within the prolongation of the north sidewalk lines of Glendale Avenue.
 As to the happening of the accident plaintiff and defendant were the only witnesses. If plaintiff's own testimony, together with any of defendant's testimony, or legitimate inferences therefrom, favorable to plaintiff, is legally insufficient to show that negligence of defendant was a proximate cause of the accident, or affirmatively shows that negligence of plaintiff directly caused or contributed to the accident, then defendant's motion for a directed verdict should have been granted, and the jury's verdict was correct, whether correctly arrived at or not. Goldman v. Johnson Motor Lines, 192 Md. 24, 35, 63 A.2d 622. The accident occurred in daylight, about 5:15 p.m. on October 12, 1949. Harford Road is a boulevard highway. Defendant had been driving his Ford station wagon on Glendale Avenue, east to Harford Road. He testified that, after stopping at Harford Road for traffic to pass, he entered Harford Road, to the right of the centre of Glendale Avenue, and turned north up Harford Road at the easternmost rail of the northbound track, and "had proceeded possibly thirty or forty feet" when he first saw plaintiff about six feet north (and ten feet east) of him, coming toward him in a southwesterly [apparently westsouthwesterly] direction, immediately applied his brakes and came to a stop within the length of his car, but not before plaintiff's left knee collided with his right front bumper. The knee was later found to have been broken.
 Plaintiff had driven his car north on Harford Road and had parked it on the east side, north of the northeast *481 corner of Glendale Avenue. He testified that: He intended to go to the Food Fair on the southwest corner, but first to cross Harford Road to the northwest corner [where the Glendale Motors building is]. His car was parked "just past [north of] Glendale Avenue". He got out of his car, on the left side, walked "about five or six or maybe seven feet" north "to approximately opposite the sidewalk * * * on the northwest corner of Glendale Avenue", and waited several minutes for the traffic to clear. His "was the last [southernmost] car parked north of Glendale Avenue. The rear of his car "was across the sidewalk of Glendale Avenue". [On cross-examination], the rear of his car was about five feet north of the "marked" crossway at the northeast corner of Glendale Avenue; "the center of my automobile was about in the center of Glendale Avenue, coming from the west;" the left front door of his car was about ten feet north of the "marked" crossway; he walked from his car north "for several feet, is all I can say. * * * I don't know how many feet. * * * I would say five or ten feet past the front of it". When cross-examined regarding a pre-trial deposition, he ascribed some discrepancy between his deposition and his testimony to the fact that in the deposition he was "speaking from memory" and "did not have any plat then". In the deposition he said, "the front of my car * * * was on a line with [the Glendale Motors] building * * * [at] the south line of their building" [i.e., the north building line of Glendale Avenue west of Harford Road]. On cross-examination at the trial, when asked, "And is it your testimony now also, * * * that your automobile was at the south line of the building of the Glendale Motors"?, he said, "I don't really know. I don't really know, sir. It was somewhere north of Glendale Avenue before you get to the building." In the deposition he said he was standing right alongside his car for several minutes, he "waited until traffic cleared and started to cross the street", and said nothing about walking north. At the trial, when asked, "Now, didn't you walk straight over *482 from the front of your automobile?", he said, "Well, I don't really know". This answer was not qualified or explained on redirect examination or otherwise.
 Plaintiff also testified that in crossing Harford Road he got a little west of the inner rail of the northbound track [i.e., into the space between the north and south bound tracks], when he was struck by defendant's automobile; "it knocked me down" [he does not say it threw him any distance]; "it hit me on my left knee and on my right hand; it knocked me down and tore the seat of my pants;" he was facing the machine, lying on his back, four or five or six feet north of the machine; he saw the automobile "maybe a foot [on cross-examination, "one, two or three", "approximately one foot"] before it hit me"; * * * "I was looking south until I reached the center of the street and then looked north." Defendant testified that plaintiff "was looking north when I first saw him and then he turned around and saw me all at the same time"; defendant's car and plaintiff, when they collided, were in the north bound track; plaintiff was not knocked "off his feet", but was still standing when defendant got out of his car; plaintiff then sat down in the road about four feet from the car; plaintiff's car was parked north of the place of the collision.
 Plaintiff's testimony is legally insufficient to show that he was in the "unmarked crossing" and had the right of way when he was struck. The nearest he came to saying that he was in the "unmarked" crossing was that he walked from his car north in the street "to approximately opposite the sidewalk * * * on the northwest corner." His other uncertain and contradictory statements cover a considerable distance north and south of the "unmarked" crosswalk. In thus referring to his testimony we would not overemphasize his estimates of distance or ascribe to them mathematical exactness of which they are not susceptible. (Charlton Brothers Transportation Co. v. Garrettson, 188 Md. 85, 92, 51 A.2d 642)  though allowance for error cannot make facts out of testimony that is too vague or contradictory to *483 prove anything. Plaintiff's statements as to relative positions of his automobile and visible fixed objects on the east or the west side of Harford Road are more  or less  than mathematically inexact. We may assume that the rule de minimis would cover the fact that plaintiff did not walk from the sidewalk but said he walked north in the street till he reached (if at all) the crosswalk. But if plaintiff, while walking "between crossings" had stepped on the "unmarked" crosswalk just when or before defendant arrived there, he would not thereby have the right of way at the time of the collision. Whether plaintiff had the right of way in the "unmarked" crosswalk depends upon (1) where he parked his car and (2) where he walked from his car. On either point, the summation of his testimony is his own last words, "I don't really know". In testifying plaintiff marked on the plat in evidence his location of defendant's car at the moment of the collision. Only the right hand rear end of the car, as so marked, is within the "unmarked" crosswalk. "In passing upon the legal sufficiency of the evidence we must, of course, assume the truth of the evidence, and all permissible inferences, most favorable to plaintiff. If the testimony of one witness at the trial is legally sufficient, it matters not that this testimony may be contradicted by ten witnesses for defendant, or even that it may be in conflict with statements before the trial, or testimony in a previous trial or other legal proceeding, of the same witness. Baltimore Transit Co. v. State, for use of Castranda, 194 Md. 421, 433, 71 A.2d 442, 446-447; Foble v. Knefely, 176 Md. 474, 484-485, 6 A.2d 48, 122 A.L.R. 831, and cases cited. But if any witness's testimony is itself so contradictory that it has no probative force, a jury cannot be invited to speculate about it or to select one or another contradictory statement as the basis of a verdict. Eisenhower v. Baltimore Transit Co., 190 Md. 528, 537-538, 59 A.2d 313, and cases cited. Testimony at the trial which is later corrected by the witness cannot go to the jury as against the later correction." Kaufman v. Baltimore *484 Transit Co., 197 Md. 141, 145, 78 A.2d 464, 466.
 It is not negligence per se for a pedestrian to cross "between crossings" or a motorist to cross a crosswalk, but either of these operations requires a high degree of care. Legum v. State, 167 Md. 339, 173 A. 565. If plaintiff's testimony fails (as we find it does) to show that he was walking in the crosswalk, it shows, e.g., from the fact that he did not see defendant's car until it was within "approximately one foot" of him, that he exercised no care at all in this undertaking.
 Plaintiff contends that there is evidence sufficient to go to the jury on the "last clear chance" doctrine. This contention is based on unwarranted interpretations of testimony and computations from testimony and from the plat, to show that defendant, in his testimony as to distance, contradicted himself as to where defendant was when he first saw plaintiff. We find no such contradiction  or basis for a jury to find contradiction  in defendant's testimony. Nor do we suggest that if defendant had seen plaintiff earlier, he would have been under obligation to assume that plaintiff would walk into or in front of defendant's car. Legum v. State, supra. Collision between plaintiff's knee and a moving automobile, however slowly moving, was sufficient to break the knee, a serious injury. Nevertheless the promptness with which defendant's car came to a stop, according to either plaintiff's or defendant's testimony, suggests that defendant was on the lookout and had his car well under control.
 As defendant's motion for a directed verdict should have been granted, the judgment on the jury's verdict for defendant is free from error. Objection to exclusion of testimony is immaterial, as the excluded testimony could not have changed the result.
 Judgment affirmed, with costs.


jurisdiction: EU

text:
 20.11.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 317/30
 A Törvényszék 2010. október 7-i ítélete — Accenture Global Services kontra OHIM — Silver Creek Properties (ascensa)
 (T-244/09. sz. ügy) (1)
 (Közösségi védjegy - Felszólalási eljárás - Az ascensa közösségi ábrás védjegy bejelentése - Az ACCENTURE és accenture korábbi, közösségi és nemzeti, szó – és ábrás védjegyek - Viszonylagos kizáró ok - Az összetéveszthetőség hiánya - A megjelölések hasonlóságának hiánya - A 40/94/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 8. cikke (1) bekezdésének b) pontja) - Indokolási kötelezettség - A 40/94/EK rendelet 73. cikke (jelenleg a 207/2009/EK rendelet 75. cikke))
 2010/C 317/55
 Az eljárás nyelve: angol
 Felek
 Felperes: Accenture Global Services GmbH (Schaffhausen, Svájc) (képviselő: R. Niebel ügyvéd)
 Alperes: Belső Piaci Harmonizációs Hivatal (védjegyek és formatervezési minták) (OHIM) (képviselő: O. Mondéjar Ortuño meghatalmazott)
 Másik fél a fellebbezési tanács előtti eljárásban: Silver Creek Properties SA (Panama, Panama)
 Az ügy tárgya
 Az OHIM második fellebbezési tanácsa által az Accenture Global Services GmbH és a Silver Creek Properties SA közötti felszólalási eljárással kapcsolatban 2009. március 20-án hozott határozat (R 802/2008-2. sz. ügy) elleni kereset
 Az ítélet rendelkező része
 1.
 A Törvényszék a keresetet elutasítja.
 2.
 A Törvényszék az Accenture Global Services GmbH-t kötelezi a költségek viselésére.
 (1) HL C 193., 2009.8.15.


type: contracts

text:
 20.9.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 278/4
 SLUTAKT
 mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, vad gäller associeringsavtalet
 Företrädarna för
 KONUNGARIKET BELGIEN,
 REPUBLIKEN BULGARIEN,
 REPUBLIKEN TJECKIEN,
 KONUNGARIKET DANMARK,
 FÖRBUNDSREPUBLIKEN TYSKLAND,
 REPUBLIKEN ESTLAND,
 IRLAND,
 REPUBLIKEN GREKLAND,
 KONUNGARIKET SPANIEN,
 REPUBLIKEN FRANKRIKE,
 REPUBLIKEN KROATIEN,
 REPUBLIKEN ITALIEN,
 REPUBLIKEN CYPERN,
 REPUBLIKEN LETTLAND,
 REPUBLIKEN LITAUEN,
 STORHERTIGDÖMET LUXEMBURG,
 UNGERN,
 REPUBLIKEN MALTA,
 KONUNGARIKET NEDERLÄNDERNA,
 REPUBLIKEN ÖSTERRIKE,
 REPUBLIKEN POLEN,
 REPUBLIKEN PORTUGAL,
 RUMÄNIEN,
 REPUBLIKEN SLOVENIEN,
 REPUBLIKEN SLOVAKIEN,
 REPUBLIKEN FINLAND,
 KONUNGARIKET SVERIGE,
 FÖRENADE KONUNGARIKET STORBRITANNIEN OCH NORDIRLAND,
 EUROPEISKA UNIONEN,
 EUROPEISKA ATOMENERGIGEMENSKAPEN,
 å ena sidan, och
 UKRAINA,
 å andra sidan,
 (nedan tillsammans kallade signatärerna),
 församlade i Bryssel den tjugosjunde juni år tvåtusenfjorton,
 för att underteckna de delar av associeringsavtalet mellan Europeiska unionen och Europeiska atomenergigemenskapen och deras medlemsstater, å ena sidan, och Ukraina, å andra sidan, (nedan kallat avtalet) som inte undertecknades den 21 mars 2014,
 erinrar om att de vid det toppmöte som hölls i Bryssel den 21 mars 2014 undertecknade texten till följande politiska bestämmelser i avtalet:
 1.
 Ingress.
 2.
 Artikel 1.
 3.
 Avdelningarna I, II och VII.
 Signatärerna har fortskridit med undertecknandet av följande bestämmelser i avtalet:
 —
 avdelningarna III, IV, V och VI, och därtill hörande bilagor och protokoll,
 och intygar att avtalet utgör ett enda rättsinstrument.
 Signatärerna är överens om att artikel 486.4 i avtalet om provisorisk tillämpning ska tillämpas på motsvarande delar av avtalet i enlighet med denna slutakt.
 Signatärerna är överens om att avtalet ska tillämpas på hela Ukrainas enligt folkrätten erkända territorium och att samråd ska föras i syfte att fastställa avtalets verkan i fråga om det olagligt annekterade territoriet Autonoma republiken Krim och staden Sevastopol där Ukrainas regering för närvarande inte utövar faktisk kontroll.
 Utfärdad i Bryssel den tjugosjunde juni år tvåtusenfjorton.


type: other

text:
La fabbrica di cioccolato in Streaming ITA - Guardare Film Italia
 Tim Burton reinterpreta a modo suo un grande classico per ragazzi, quel Willy Wonka e la fabbrica di cioccolato che aveva il volto e la carica ironica di Gene Wilder. Un classico perché non c’è Natale in cui un’emittente tv non lo passi per la gioia degli adulti che lo amavano da bambini, e che segretamente ancora lo fanno. Stessa storia di allora, dal libro di Roald Dahl: il fantasmagorico Willy Wonka, il più grande cioccolataio del mondo, vive da anni chiuso dentro la sua magnifica fabbrica, che apre i cancelli solo per far uscire i carichi di dolci che vengono venduti in tutto il mondo. D’improvviso, la novità: dentro cinque tavolette di cioccolato si trovano altrettanti biglietti d’oro che danno diritto ad una visita di un giorno intero nella fabbrica di cioccolato. Per uno dei bambini c’è in serbo anche un premio speciale. Tra i cinque c’è il giudizioso Charlie, che col nonno Joe spera di poter vincere l’ambito premio. Il paragone con l’originale è vinto a mani basse: tante e magnifiche sono le trovate visive e sonore – queste ultime merito del fido e sempre eccellente Danny Elfman – da lasciare a bocca aperta qualsiasi dentista. Questo remake di Burton, il paladino dei bambini cattivi, brilla di un’atmosfera che da tempo mancava dalle sue produzioni, e cioè un riguardo particolare per il punto di vista dei veri bambini, quelli anagrafici. È un film complesso, certo, come lo sono oggi i bambini, ma semplice, perché giocato attorno a pochi grandi sentimenti: il paragone non può che essere casalingo e cioè con quel Edward mani di forbice che resta un capolavoro di ineguagliata poesia nella filmografia del regista 47enne. Johnny Depp è più bravo di allora, ma forse meno ispirato. Peccato, perché a rubargli la scena è un omino di 1 metro e 32 centimetri d’altezza che si chiama Deep Roy e interpreta tutti i 165 Oompa Loompa operai della fabbrica: se la qualità è anche somma della quantità, allora è lui il premio Oscar della prossima stagione. Una presenza costante su un set dove la magia ha una forza tale da pervadere tutto, rompere lo schermo e arrivare dritto al cuore di chi lo guarda, per la gioia sommessa del suo grande burattinaio, mister Tim Burton.. Fonte trama
 Versione: DVDRip Streaming: Nowvideo: Parte1 – Parte2 Speedvideo: Parte1 – Parte2 Firedrive: Parte1 – Parte2
 La fabbrica di cioccolato in Streaming ITA
 La fabbrica di cioccolato, La fabbrica di cioccolato Download Gratis, La fabbrica di cioccolato Film Completo, La fabbrica di cioccolato Guardare Film, La fabbrica di cioccolato in Streaming, La fabbrica di cioccolato in Streaming gratis, La fabbrica di cioccolato Streaming ITA, La fabbrica di cioccolato Streaming Italiano, Streaming Italia Condividi il post!
 Stampa l'articolo Questo articolo è stato pubblicato da admin il 27 aprile 2016 alle 15:25, ed è archiviato come A-F, Senza categoria. Puoi seguire i commenti a questo post attraverso RSS 2.0. Puoi pubblicare un commento o segnalare un trackback dal tuo sito. Articoli correlati Commenti (0) Nessun commento presente.


text:
 Avis juridique important
 |
 22002A0515(03)
 Euroopan yhteisön ja Jordanian Kirjeenvaihtona tehty sopimus yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvien tuoreiden leikkokukkien ja kukannuppujen tuonnista yhteisöön
 Virallinen lehti nro L 129 , 15/05/2002 s. 0177 - 0178
 EUROOPAN YHTEISÖN JA JORDANIANKirjeenvaihtona tehty sopimus yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvien tuoreiden leikkokukkien ja kukannuppujen tuonnista yhteisöönA. Yhteisön kirjeArvoisa Herra,Yhteisö ja Jordania ovat sopineet seuraavaa:Nykyisissä järjestelyissä määrätään tullien poistamisesta tuotaessa yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvia, Jordaniasta peräisin olevia tuoreita leikkokukkia ja kukannuppuja yhteisöön 100 tonnin rajoissa.Jordania sitoutuu noudattamaan jäljempänä vahvistettuja edellytyksiä, joita sovelletaan kyseisen tullin poistamiseen oikeuttavien ruusujen ja neilikoiden tuonnissa yhteisöön:- yhteisöön tapahtuvan tuonnin hintatason on oltava vähintään 85 prosenttia samojen tuotteiden yhteisön hintatasosta samana ajankohtana,- Jordanian hintataso määritetään määrittämällä tuotujen tuotteiden hinnat yhteisön edustavilla tuontimarkkinoilla,- yhteisön hintataso perustuu pääasiallisina tuottajina toimivien jäsenvaltioiden edustavilla markkinoilla määritettyihin tuottajahintoihin,- hintatasot määritetään kahden viikoin välein, ja niitä painotetaan asianomaisten määrien mukaisesti. Tätä määräystä sovelletaan sekä yhteisön että Jordanian hintoihin,- sekä yhteisön tuottajahintojen että Jordanian tuotteiden tuontihintojen osalta eritellään erikseen suurikukkaiset ja pienikukkaiset ruusut sekä yksikukkaiset ja monikukkaiset neilikat,- jos minkä tahansa Jordanian tuotelajin hintataso on vähemmän kuin 85 prosenttia yhteisön hintatasosta, tullietuuden soveltaminen keskeytetään. Yhteisö ryhtyy soveltamaan tullietuutta uudelleen, kun Jordanian tuotelajin hintatasoksi määritetään vähintään 85 prosenttia yhteisön hintatasosta.Olisin Teille kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että hallituksenne hyväksyy tämän kirjeen sisällön.Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.Euroopan unionin neuvoston puolestaB. Jordanian kirjeArvoisa Herra,Minulla on kunnia ilmoittaa vastaanottaneeni tänään päivätyn kirjeenne, joka kuuluu seuraavasti: "Yhteisö ja Jordania ovat sopineet seuraavaa:Nykyisissä järjestelyissä määrätään tullien poistamisesta tuotaessa yhteisen tullitariffin alanimikkeeseen 0603 10 kuuluvia, Jordaniasta peräisin olevia tuoreita leikkokukkia ja kukannuppuja yhteisöön 100 tonnin rajoissa.Jordania sitoutuu noudattamaan jäljempänä vahvistettuja edellytyksiä, joita sovelletaan kyseisen tullin poistamiseen oikeuttavien ruusujen ja neilikoiden tuonnissa yhteisöön:- yhteisöön tapahtuvan tuonnin hintatason on oltava vähintään 85 prosenttia samojen tuotteiden yhteisön hintatasosta samana ajankohtana,- Jordanian hintataso määritetään määrittämällä tuotujen tuotteiden hinnat yhteisön edustavilla tuontimarkkinoilla,- yhteisön hintataso perustuu pääasiallisina tuottajina toimivien jäsenvaltioiden edustavilla markkinoilla määritettyihin tuottajahintoihin,- hintatasot määritetään kahden viikoin välein ja niitä painotetaan asianomaisten määrien mukaisesti. Tätä määräystä sovelletaan sekä yhteisön että Jordanian hintoihin,- sekä yhteisön tuottajahintojen että Jordanian tuotteiden tuontihintojen osalta eritellään erikseen suurikukkaiset ja pienikukkaiset ruusut sekä yksikukkaiset ja monikukkaiset neilikat,- jos minkä tahansa Jordanian tuotelajin hintataso on vähemmän kuin 85 prosenttia yhteisön hintatasosta, tullietuuden soveltaminen keskeytetään. Yhteisö ryhtyy soveltamaan tullietuutta uudelleen, kun Jordanian tuotelajin hintatasoksi määritetään vähintään 85 prosenttia yhteisön hintatasosta.Olisin Teille kiitollinen, jos voisitte vahvistaa, että hallituksenne hyväksyy tämän kirjeen sisällön."Minulla on kunnia vahvistaa, että hallitukseni on yhtä mieltä kirjeenne sisällöstä.Vastaanottakaa, Arvoisa Herra, korkeimman kunnioitukseni vakuutus.Jordanian hasemiittisen Kuningaskunnan hallituksen puolesta


text:
zverenie detí do osobnej starostlivosti matky - KS-SR/Judikáty.info
 Nájdené rozsudky pre výraz: zverenie detí do osobnej starostlivosti matky
 vyhľadávací dotaz: zverenie detí do osobnej starostlivosti matky
 zverenie nájdené 17316 krát v 7832 dokumentoch
 deti nájdené 525208 krát v 85221 dokumentoch
 do nájdené 3630379 krát v 396161 dokumentoch
 osobny nájdené 371008 krát v 81968 dokumentoch
 starostlivost nájdené 575069 krát v 79843 dokumentoch
 matka nájdené 760091 krát v 64312 dokumentoch
 Merito Zamietnutie návrhu matky na zákaz styku otca s maloletými deťmi. Úprava styku otca s maloletými každú nepárnu sobotu a párnu nedeľu
 Kľúčové slová: rozsudok súdu v sporovom konaní, ovplyvňovanie maloletých detí zo strany matky, zamietnutie návrhu matky na zákaz styku otca s maloletými deťmi, zmena styku otca s maloletými, záujem maloletého dieťaťa, znalecký posudok, zverenie detí do osobnej starostlivosti matky, úprava styku otca s maloletými deťmi
 Právna veta: Pri rozhodovaní o návrhu na zmenu styku určenú predchádzajúcim právoplatným rozhodnutím súdu je potrebné mať na zreteli ust. § 159 ods. 3 O. s. p.. Občiansky súdny poriadok v označenom ustanovení určuje, že len čo sa vo veci právoplatne rozhodlo, nemôže sa prejednávať znova (prekážka res iudicatea - veci rozhodnutej). Zákon však počíta s prípadmi, keď nie je objektívne možné túto zásadu dodržať. Aby súd mohol vo veci úpravy styku rozhodnúť inak, nevyhnutnou podmienkou je zmena pomerov. Je preto potrebné prihliadnuť ku všetkým skutočnostiam, ktoré by mohli odôvodniť zmenu úpravy styku, pričom z ...
 Súd: Spisová značka: Identifikačné číslo súdneho spisu: Dátum vydania rozhodnutia: Meno a priezvisko sudcu, VSÚ: ECLI: Krajský súd Prešov 3CoP/32/2013 8812203889 15.01.2014 JUDr. Eva Šofranková ECLI:SK:KSPO:2014:8812203889.4 ROZSUDOK V MENE SLOVENSKEJ REPUBLIKY Krajský súd v Prešove v senáte zloženom z predsedníčky senátu JUDr. Evy Šofrankovej a členov senátu JUDr. Anny Ilčinovej a JUDr. Michala Boroňa v právnej veci starostlivosti súdu o maloleté deti: K. S., nar. XX. XX. XXXX, Z. S., nar. XX. XX. XXXX, .
 Merito Pokiaľ povinný (otec) nemá dostatočný príjem na plnenie si vyživovacej povinnosti k maloletým deťom, je povinnosťou súdu skúmať dôvody takéhoto stavu. Princíp potencionality príjmov
 Kľúčové slová: spoločné ustanovenia Zákon o rodine, rodičovská dohoda, nedôvodný návrh otca na zníženie výživného na maloeleté deti, neplnenie vyživovacej povinnosti, zverenie detí do osobnej starostlivosti matky, trestný čin zanedbania povinnej výživy, princíp potencionality príjmov
 Právna veta: Okolnosťou, pre ktorú súd vychádza z princípu potenciality, je podľa ustálenej judikatúry i nemožnosť vykonávať akékoľvek zamestnanie, resp. doterajšie zamestnanie z dôvodov na strane povinného, čím sa povinná osoba (v danej veci otec) pripraví o pravidelný príjem, z ktorého by mohol platiť súdom určené výživné. Následkom aplikácie princípu potencionality je, že súd pri určovaní výšky výživného vychádza z potencionálneho príjmu povinného (otca), t. j. príjmu, ktorý by povinný dosahoval v prípade, že by riadne pracoval. Z uvedeného vyplýva, že pokiaľ povinný (otec) nemá dostatočný príjem na pl ...
 Súd: Spisová značka: Identifikačné číslo súdneho spisu: Dátum vydania rozhodnutia: Meno a priezvisko sudcu, VSÚ: ECLI: Krajský súd Trenčín 19CoP/128/2013 3713208755 06.02.2014 JUDr. Beáta Čupková ECLI:SK:KSTN:2014:3713208755.1 ROZSUDOK V MENE SLOVENSKEJ REPUBLIKY Krajský súd v Trenčíne v senáte zloženom z predsedníčky JUDr. Beáty Čupkovej a sudkýň JUDr. Viery Škultétyovej a JUDr. Aleny Záhumenskej vo veci starostlivosti súdu o mal. M. V., nar. XX.XX.XXXX a mal. O. V., nar. XX.XX.XXXX, bytom u matky, .
 Merito Úprava styku otca s maloletými deťmi (neobmedzený styk po predchádzajúcej dohode s matkou 48 hodín pred stykom)
 Kľúčové slová: rozvod manželstva, nerešpektovanie dohody zo strany otca a neexistujúce pravidlá pri stretávaní sa detí s otcom, návrh matky na úpravu styku otca s maloletými deťmi, zmena úpravy styku otca s maloletými deťmi, odvolanie otca maloletých detí, zverenie detí do osobnej starostlivosti matky
 Právna veta: „Spolupôsobenie druhého rodiča na výchove maloletého dieťaťa je dôležité. Nemožno pritom zabudnúť na potrebu udržiavania vzťahu medzi rodičom a maloletým dieťaťom v zmysle chápania ho ako vzoru a autority, ktorý s rastúcim vekom dieťaťa bude nadobúdať širšie rozmery“ (porov. Nález Ústavného súdu Českej republiky sp.zn. II. ÚS 363/03 zo dňa 20.1.2005). Na dôvažok odvolací súd poznamenáva, že rodič domáhajúci sa úpravy styku v čo najširšom rozsahu si takisto nemôže svojou snahou privodiť rozhodnutie vo svoj neprospech. Je to dané tým, že zostáva rodičom so všetkými práva a povinnosťami vyplývajú ...
 Súd: Spisová značka: Identifikačné číslo súdneho spisu: Dátum vydania rozhodnutia: Meno a priezvisko sudcu, VSÚ: ECLI: Krajský súd Prešov 21CoP/4/2014 8313211348 03.04.2014 JUDr. Antónia Kandravá ECLI:SK:KSPO:2014:8313211348.3 ROZSUDOK V MENE SLOVENSKEJ REPUBLIKY Krajský súd v Prešove v senáte zloženom z predsedníčky senátu JUDr. Antónie Kandravej a členov senátu JUDr. Petra Straku a JUDr. Michala Boroňa v právnej veci maloletých detí X. O., nar. XX.XX.XXXX, maloletého X. O., nar. XX.XX.XXXX, bytom u .
 Merito Rozvod manželstva a úprava práv a povinností k maloletým deťom. Posudzovanie námietky odporcu o neprihliadaní súdu na jeho výdavky pri určovaní výšky vyživovacej povinnosti
 Kľúčové slová: vyživovacia povinnosť rodičov k deťom, námietka odporcu o neprihliadaní súdu na jeho výdavky, rozvod manželstva a úprava práv a povinností k maloletým deťom, odvolanie otca maloletých detí, zverenie detí do osobnej starostlivosti matky
 Právna veta: Odvolací súd poukazuje na prednosť vyživovacej povinnosti pred výdavkami povinného rodiča. Zmysel ustanovenia § 62 ods. 5 zákona o rodine spočíva v plynulom zvýšení miery rodičovskej zodpovednosti tým, že potreby rodiča môžu byť uspokojené až následne, keď si rodič splní svoju vyživovaciu povinnosť a prispeje v primeranej miere na potreby dieťaťa. Každý rodič má povinnosť v prvom rade zabezpečiť výživu svojho dieťaťa a až následne právo využiť zostávajúce finančné prostriedky na uspokojenie svojich vlastných potrieb. Zákonodarca v tejto súvislosti nerozlišoval, či ide o nevyhnutné potreby rod ...
 Súd: Spisová značka: Identifikačné číslo súdneho spisu: Dátum vydania rozhodnutia: Meno a priezvisko sudcu, VSÚ: ECLI: Krajský súd Prešov 15CoP/4/2014 8713205886 09.04.2014 JUDr. Anna Ilčinová ECLI:SK:KSPO:2014:8713205886.1 ROZSUDOK V MENE SLOVENSKEJ REPUBLIKY Krajský súd v Prešove v senáte zloženom z predsedníčky senátu JUDr. Anny Ilčinovej a členov senátu JUDr. Evy Šofrankovej a JUDr. Gabriely Klenkovej, PhD. v právnej veci navrhovateľky: L. C., nar. XX.XX.XXXX, bytom U., L. XXXX/XX proti odporcovi: G. .
 Merito Hoci podľa ustálenej súdnej praxe striedavú osobnú starostlivosť o maloleté dieťa možno nariadiť aj v prípadoch, keď rodičia nežijú v rovnakom meste, avšak v danom prípade vzdialenosť miest v ktorých rodičia bývajú (Bratislava a Topoľčany) je príliš veľká na to, aby realizácia striedavej osobnej starostlivosti bola bez negatívneho vplyvu na maloleté deti
 Kľúčové slová: striedavá osobná starostlivosť
 Právna veta: Pri rozhodovaní o osobnej starostlivosti maloletých detí súd prvej inštancie posudzoval aj ďalšie okolnosti, najmä na vzdialenosť bydlísk oboch rodičov, keďže otec býva v Bratislave, zatiaľ čo matka spolu s deťmi býva v Prašiciach, okres Topoľčany. Podľa ustálenej rozhodovacej praxe súdov striedavú osobnú starostlivosť o maloleté dieťa síce možno nariadiť aj v prípadoch, keď rodičia nežijú v rovnakom meste, no nie sú žiadne prekážky pri prekonávaní kratšej vzdialenosti. V tomto prípade je však vzdialenosť miest, v ktorých rodičia bývajú, príliš veľká na to, aby realizácia striedavej osobnej st ...
 ... rozvode manželstva, ktorý v dôsledku absencie odvolania nadobudol právoplatnosť. 9. Otec v podanom odvolaní prioritne namietal zverenie detí do osobnej starostlivosti matky, keďže podľa neho sú splnené všetky podmienky na to, aby deti boli zverené do striedavej osobnej ... j. nenariadil kontrolné znalecké dokazovanie a výsluch ďalších svedkov a súčasne aj výsluch detí. Návrh na zverenie detí do osobnej starostlivosti matky bol prezentovaný len v jednom znaleckom posudku č. 21/2018 zo dňa 21.12.2018. Ak .
 ... , v ktorom žiadala, aby súd určil výživné na obe v sume 50,- € mesačne. Súd začal bez návrhu konanie aj o zverenie detí do osobnej starostlivosti matky, keďže bolo zistené, že rodičia spolu nežijú. Matka mal. detí uviedla, že nežijú s manželom od 1.10.2012, deti .
 ... proti odporkyni C. X., nar. XX.X.XXXX, bytom T., N. XX, v konaní o zrušenie náhradnej osobnej starostlivosti a zverenie detí do osobnej starostlivosti matky, takto rozhodol: M e n í rozsudok Okresného súdu Košice II sp. zn. 25P/148/2011 zo dňa 7.2 .
 ... čistý mesačný príjem navrhovateľky za posledných l2 mesiacov bol vo výške 234,30 € a zároveň aj fakt, že vzhľadom na zverenie detí do osobnej starostlivosti matky sa o tieto deti bude povinná osobne starať najmä matka. Pokiaľ ide o úpravu styku s maloletými deťmi tento účastníci .
 233/1995, 36/2005, 99/1963
 ... to, že v uvedenom období na základe rozhodnutia vydaného Okresným súdom Bratislava IV. č.k. 13P/34/2005 bolo upravené zverenie detí do osobnej starostlivosti matky maloletých detí a styk s otcom nadobudlo právoplatnosť 21.5.2007. V období uvedenom navrhovateľom boli obe deti zverené do .
 36/2005, 146/2011, 34/2005, 461/2003, 485/2004, 594/2003, 600/2003, 68/2005
 ... , výživné nemožno priznať, ak by bolo v rozpore s dobrými mravmi; to neplatí ak ide o výživné pre maloleté dieťa Zverenie detí do osobnej starostlivosti matke na čas do rozvodu nebolo v konaní sporné. Obaja rodičia i kolízny opatrovník vyslovili súhlas s návrhom na začatie konania .


type: legislation

text:
 4.3.2016
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 58/21
 A BIZOTTSÁG (EU) 2016/302 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2016. február 25.)
 egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
 mivel:
 (1)
 A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.
 (2)
 A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul, vagy azt bármilyen további albontással egészíti ki, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.
 (3)
 Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 3. oszlopában feltüntetett indokok alapján a 2. oszlopban megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 (4)
 Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.
 (5)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódexbizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 2. cikk
 Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikkének (6) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.
 3. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2016. február 25-én.
 a Bizottság részéről,
 az elnök nevében,
 Stephen QUEST
 adóügyi és vámuniós főigazgató
 (1) HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
 (2) A Tanács 1992. október 12-i 2913/92/EGK rendelete a Közösségi Vámkódex létrehozásáról (HL L 302., 1992.10.19., 1. o.).
 MELLÉKLET
 Árumegnevezés
 Besorolás (KN-kód)
 A jegyzékbe vétel okai
 (1)
 (2)
 (3)
 Árucikk kb. 31 × 32 cm méretű, műanyag rajztábla formájában, világos színű műanyaggal bevont törölhető mágneses rajzfelülettel. A felületet műanyag keret veszi körbe és tartja össze.
 A táblához zsinóron fémheggyel ellátott műanyag toll kapcsolódik; a tollat a felületre nyomva képek, betűk stb. rajzolhatók a felületre, ez utóbbi mágnesességét kihasználva. A műanyag keretben található mélyedésekben lazán rögzítve négy kisméretű mágneses játékbélyegző helyezkedik el, amelyekkel figurákat lehet a felületre bélyegezni.
 A törlőfunkció a műanyag felső rétegének megemelésével váltható ki; a felső réteg megemelésére szolgáló mechanizmus a rajztábla alsó rétegébe van beépítve, és funkciója a mágnesesség megszüntetése.
 Az árucikket gyermekek szórakoztatására tervezték.
 Lásd a képet (1).
 9503 00 95
 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1., 3. a), 3. b) és 6. általános szabály, valamint a 9503 00 és a 9503 00 95 KN-kód szövegezése határozza meg.
 A 9610 vtsz. alatti palatáblaként vagy táblaként, illetve író- vagy rajztáblaként való besorolás kizárt, mivel az árucikket nem arra használják, hogy palavesszővel, krétával, illetve filc- vagy rosthegyű tollal írjanak vagy rajzoljanak rá (lásd még a 9610 vámtarifaszámhoz tartozó Harmonizált Rendszer Magyarázatot [HRM]).
 Az árucikk a 9503 vtsz. szerinti játék jellemzőivel bír. Mivel a 9503 vtsz. adja a legrészletesebb leírást, a 3926 vtsz. szerinti, műanyagból készült más áruként való besorolás szintén kizárt.
 Az árucikk a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére szolgáló 3. b) általános szabály szerint összetett árunak minősül. Műanyag és mágneses felületből áll, amelyek együtt alkotnak egészet (lásd még a 3. b) általános értelmezési szabályhoz tartozó HRM (IX) pontját).
 A keret és a felület anyaga műanyag. A műanyag összetevők vannak túlsúlyban, és ezek határozzák meg az árucikk 3. b) általános szabály szerinti lényeges jellemzőjét.
 Következésképpen az árucikket a 9503 00 95 KN-kód alá, műanyagból készült más játékként kell besorolni.
 (1) A kép csupán tájékoztató jellegű.


text:
 |
 52010PC0728
 [pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 9.12.2010COM(2010) 728 galīgā redakcija2010/0362 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarēPASKAIDROJUMA RAKSTSPēc “veselīguma pārbaudes” lēmumiem 2008. gada novembrī piena nozare piedzīvoja dziļu krīzi, samazinoties pieprasījumam pēc piena produktiem, ko izraisīja īpaši augstās cenas 2007. gadā. Drošības tīkla instrumenti izrādījās efektīvi līdzekļi šādās smagās situācijās, lai pārvarētu krīzi. Krīze arī atklāja dažus trūkumus piena nozares orientācijā uz tirgu. Tāpēc Lauksaimniecības un lauku attīstības komisārs nolēma izveidot Augsta līmeņa ekspertu grupu piensaimniecības jautājumos (ALEG), kuras uzdevums bija izstrādāt reglamentējošos noteikumus ieviešanai vidējā termiņā un ilgtermiņā, kuri var veicināt tirgus un ražotāju ienākumu stabilizāciju un uzlabot pārredzamību, vienlaikus ievērojot “veselības pārbaudes” rezultātu. ALEG tikās desmit sanāksmēs no 2009. gada oktobra līdz 2010. gada jūnijam un 2010. gada 15. jūnijā izdeva ziņojumu, kuram pievienoti septiņi ieteikumi.ALEG ir rūpīgi novērtējusi visus jautājumus un aspektus, kurus cenšas risināt pašreizējā priekšlikumā. ALEG sastāvā bija visu ES dalībvalstu pārstāvji, to vadīja Komisijas Lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors, piedaloties novērotājam no Eiropas Parlamenta sekretariāta. Tā saņēma mutiskus un rakstiskus ieteikumus no lielākajām Eiropas ieinteresēto personu grupām piena produktu piegādes ķēdē: COPA-COGECA , Eiropas Piena valdes, organizācijas Eiropas koordinācija Via Campesina (visas pārstāv lauksaimniekus), Eiropas Piena produktu asociācijas (piena pārstrādātāji), EUCOLAIT (piena produktu tirgotāji), EUROCOMMERCE (mazumtirgotāji) un BEUC (patērētāji). Turklāt ALEG saņēma ieguldījumu no uzaicinātajiem akadēmiskajiem ekspertiem, trešo valstu pārstāvjiem (no ASV, Jaunzēlandes, Austrālijas un Šveices), valstu konkurences iestādēm un Komisijas dienestiem ( COMP ĢD un AGRI ĢD). 2010. gada 26. martā notika arī piena un piena produktu ražošanas nozares ieinteresēto personu konference, kas plašākam skaitam piegādes ķēdē iesaistīto dalībnieku deva iespēju paust savus viedokļus.Padome izskatīja ALEG izdoto ziņojumu un ieteikumus, un 2010. gada 27. septembra sanāksmē tika pieņemti prezidentvalsts secinājumi. Šajos secinājumos Komisiju mudina līdz gada beigām sniegt atbildi uz ALEG pirmajiem trīs ieteikumiem (līgumattiecības, ražotāju spēja aizstāvēt savas intereses un starpnozaru organizācijas) un ātri sniegt atbildi uz ALEG ieteikumu par pārredzamību.Viens no galvenajiem ALEG darba aspektiem bija pievērsts jomām, kas saistītas ar tirgus struktūru un dalībniekiem tirgū: līgumattiecības, spēja aizstāvēt savas intereses, ražotāju organizācijas un starpnozaru organizācijas. 2009. gada piena nozares krīzes aspektus ievērojami pasliktināja pašreizējā tirgus struktūra, kas parādīja, ka reformas process piena nozarē sākās ievērojami vēlāk nekā citās nozarēs, precīzāk sakot, tikai 2003. gadā. Ilgu laiku pastāvošas fiksētas kvotas un augstas institucionālās cenas, kas faktiski uzturēja garantētus noieta tirgus piena produktiem, izraisīja tirgus neelastīgumu. Strukturāla pielāgošana bieži bija ierobežota un ražošanas ķēdē iesaistītie dalībnieki nebija stimulēti reaģēt uz tirgus signāliem, tostarp cenu svārstībām, un maz bija iniciatīvu inovācijas vai ražīguma pieauguma veicināšanai. Piena nozares reformā ir jāņem vērā reformas, kas veiktas citās nozarēs, kuru mērķis bija pastiprināt orientāciju uz tirgu saistībā ar “rīcības brīvību lauksaimniekiem”. Tā panāktu lielāku efektivitāti un ES nozarei ļautu izmantot tirgus sniegtās iespējas ES un ārpus ES.Vairāki pasākumi varētu būt nepieciešami vidējā termiņā līdz pat kvotu sistēmas izbeigšanai un arī pēc tam. Starp dalībvalstīm un arī pašās dalībvalstīs pastāv būtiskas atšķirības tirgus struktūrā, bet piedāvājuma koncentrācija bieži vien ir daudz zemāka nekā tā, kāda ir pārstrādes līmenī. No tā izriet nelīdzsvarotība šo līmeņu spējā aizstāvēt savas intereses. Tirgū pastāv arī neelastīgums, lauksaimniekiem ir maza piena pārstrādes uzņēmumu (vai pat svaigpiena pārvadātāju) izvēle. Šie faktori var izraisīt nopietnus trūkumus piedāvājuma pielāgošanā pieprasījumam un negodīgu komercdarbības praksi. Proti lauksaimnieki bieži vien piegādes brīdī nezina, kādu cenu par pienu tie saņems (kuru piena pārstrādes uzņēmumi bieži vien nosaka vēlāk, saskaņā ar kritērijiem, kurus lauksaimnieks nevar ietekmēt). Savukārt, attiecībā uz piena pārstrādes uzņēmumiem piegādājamā piena apjoms ne vienmēr ir pienācīgi plānots. Pievienotās vērtības sadalījums piegādes ķēdē nav līdzsvarots, un visā piegādes ķēdē ir konstatēta nozīmīga cenu pārneses problēma.Šķiet, ka galvenā problēma ir saistīta ar attiecībām starp lauksaimniekiem un pārstrādātājiem un risinājumi situācijas novēršanai būtu jākoncentrē šajā līmenī. Priekšlikumā ir paredzēta iespēja iepriekš sagatavot brīvprātīgus rakstiskus līgumus par lauksaimnieka svaigpiena piegādēm piena pārstrādes uzņēmumam, kuros iekļautu galvenos cenas aspektus, grafiku un piegādes apjomu, kā arī līguma darbības ilgumu. Lai ņemtu vērā kooperatīvu īpatnības un bez vajadzības neiejauktos pašreizējās struktūrās, kooperatīviem līgumi nebūtu jāprasa ar nosacījumu, ka to statūtos ir paredzēti noteikumi, kuriem ir tāds pats mērķis.Lai vairāk līdzsvarotu spēju aizstāvēt savas intereses, turpmāk tiek ierosināts atļaut lauksaimniekiem ar ražotāju organizāciju starpniecību kolektīvi pārrunāt šādu līgumu noteikumus, jo īpaši cenu. Lai gan pašreizējās konkurences tiesības šajā sakarā pieļauj zināmu rīcības brīvību, kopēju pārstrādes iekārtu trūkums ierobežo iespējas un trūkst tiesiskās noteiktības. Tāpēc priekšlikums šajā sakarā paredz tiesisko pamatu lauksaimniecības jomas tiesību aktos. Lai situāciju nepadarītu nestabilāku, ir paredzēts noteikt kvantitatīvo ierobežojumu. Tas neietekmē piensaimnieku kooperatīvus, ciktāl tos veido lauksaimnieku vertikāla integrācija, kurā ietilpst pārstrādes iekārtas.Nākamais jautājums, kuru izvirza ALEG, ir par starpnozaru organizāciju lomu. Atšķirībā no ražotāju organizācijām, kurās ir tikai lauksaimnieki, starpnozaru organizācijas daļēji vai pilnībā ietver piegādes ķēdi: lauksaimniekus, pārstrādātājus, izplatītājus un mazumtirgotājus. Tām var būt lietderīga loma pētniecībā, kvalitātes uzlabošanā, un ražošanas un pārstrādes labākās prakses un metožu veicināšanā uz izplatīšanā. Pašlaik tās pastāv dažās dalībvalstīs un veic šos uzdevumus, vienlaikus ievērojot ES tiesību aktus. Turklāt piemēram tādās nozarēs kā augļu un dārzeņu nozare, šādas darbības atļauj īpaši ES noteikumi, uz kuriem attiecas daži ierobežojumi un bieži vien Komisijas pārbaude. Tiek ierosināts noteikumus par starpnozaru organizāciju mērķiem augļu un dārzeņu nozarē piemērot piena nozarē, veicot pienācīgus pielāgojumus, lai izslēgtu būtiskus konkurences ierobežojumus (tostarp fiksētu cenu noteikšanu un tirgus dalīšanu), un paredzot, ka attiecīgie nolīgumi tiek iesniegti apstiprināšanai Komisijai.Tās varētu dot ieguldījumu ražošanas un tirgus zināšanu un pārredzamības uzlabošanā, tostarp publicējot statistikas datus par cenu, apjomiem un darbības ilgumu līgumiem, kuri noslēgti par svaigpiena piegādi, un sniedzot analīzi par iespējamo turpmāko tirgus attīstību reģionālajā vai valsts līmenī.Lai nemitīgi uzlabotu zināšanas par ražošanu un ņemtu vērā tirgus attīstību, Komisijai ir regulāri jāsaņem informācija par piegādātā svaigpiena apjomiem.Lai vēl vairāk uzlabotu pārredzamību, tiks organizētas Lauksaimniecības tirgu kopīgās organizācijas pārvaldības komitejas ekspertu kopējas sanāksmes ar Piena konsultatīvo grupu, lai novērtētu tirgus situāciju un perspektīvas, ar mērķi palielināt piena produktu ķēdē iesaistīto dalībnieku informētību un atbildību, lai labāk ņemtu vērā tirgus signālus un piedāvājumu pielāgotu pieprasījumam.Pašreizējais priekšlikums attiecas uz visiem četriem elementiem: līgumattiecībām, ražotāju spēju aizstāvēt savas intereses, starpnozaru organizācijām un pārredzamību tādā nozīmē, ka pašreizējos noteikumos tos nepieciešams grozīt.Šie risinājumi ir samērā nozīmīgi soļi, un lai gan tos pamato pašreizējā tirgus situācija un struktūra, tie būs pagaidu risinājumi un vēlāk tie jāpārskata. Priekšlikuma spēkā esības laiks ir jāierobežo ar termiņu, kāds piena ražotājiem nepieciešams, lai pielāgotos tirgum, kurā nav ražošanas kvotu, un uzlabotu savu organizāciju, nolūkā panākt vairāk uz tirgu orientētu ražošanas vidi. Starpposma pārskatā īpaši jāaplūko tas, kā darbojušies ierosinātie noteikumi, vai tos jāturpina piemērot atlikušajā periodā, un jāizpēta paņēmieni lauksaimnieku rosināšanai noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus.Priekšlikums pamatojas uz Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu.Rīcība ES līmenī ir pamatota, jo, lai īstenotu kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, šajā sakarā ir jāveic pasākumi, lai visā Savienībā nodrošinātu vienādu īstenošanu, vienlaikus saglabājot efektīvu konkurenci piena produktu tirgū un nodrošinot iekšējā tirgus pienācīgu darbību. Tas ir jo īpaši pamatoti attiecībā uz ES konkurences tiesību, – kuras ir ekskluzīvā Savienības kompetencē, – piemērošanu kopējai lauksaimniecības politikai. Tomēr, ņemot vērā atšķirīgās situācijas, kādas pastāv Savienībā attiecībā uz saistību tiesībām, iespēja atsevišķus priekšlikuma (līguma) elementus noteikt vai nenoteikt par obligātiem, ir atstāts dalībvalstu ziņā.ES konkurences tiesības ir ekskluzīvā Savienības kompetencē, un tāpēc atsevišķas dalībvalstis nevar grozīt to piemērošanu kopējai lauksaimniecības politikai, ko var veikt tikai saskaņā ar LESD 42. pantu. Priekšlikumā dalībvalstīm ir atstātas plašas izvēles iespējas attiecībā uz līgumattiecībām. Tomēr ir jānosaka daži minimālie standarti, lai iekšējais tirgus un kopējā lauksaimniecības organizācija varētu pienācīgi darboties, ņemot vērā tām raksturīgo pārrobežu pazīmi.Šos mērķus vislabāk var panākt ES, jo atsevišķas dalībvalstis paredzētos mērķus attiecībā uz konkurences tiesībām nevar sasniegt, un ir vajadzīgi minimālie standarti, kas attiecas uz konkurences tiesībām, lai nodrošinātu iekšējā tirgus un kopējās lauksaimniecības organizācijas pienācīgu darbību.Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu. ES līmenī jautājums par līgumattiecībām netiek reglamentēts. Dalībvalstis var brīvi izvēlēties noteikt vai nenoteikt obligātu sistēmu. ES līmenī regulē tikai četrus līgumu aspektus, ja dalībvalsts ir izvēlējusies savā teritorijā noteikt līgumu obligātu piemērošanu, lai nodrošinātu iekšējā tirgus un kopējās lauksaimniecības organizācijas pienācīgu darbību.Attiecībā uz noteikumiem par piensaimnieku sarunu pilnvaru pastiprināšanu, tiek ierosināts piemērot ierobežojumu 3,5 % apmērā no ES piena ražošanas apjoma, kas ļautu veikt sarunas ar ražošanas organizācijām, kuras ir aptuveni tikpat lielas kā lielākie piena pārstrādes uzņēmumi. Tiek ierosināts arī noteikt ierobežojumu, kas atbilst noteiktai valsts ražošanas apjoma daļai, lai nodrošinātu konkurenci svaigpiena piegādē valsts līmenī. Iespēja attiecīgajām konkurences iestādēm iejaukties atsevišķos nepieciešamos un pamatotos gadījumos ļautu novērst attiecīgajā valsts teritorijā kaitējumu maziem un vidējiem piena pārstrādes uzņēmumiem.Noteikumi par starpnozaru organizācijām lielā līdzinās tiem noteikumiem, kādus piemēro augļu un dārzeņu nozarē, un to mērķis ir nodrošināt šo organizāciju darbību tiesisko noteiktību.Precīzi formulēta juridiskā pamata pievienošana, kas paredz dalībvalstīm apkopot ikmēneša informāciju par svaigpiena piegādēm, attiecas uz tirgus dalībniekiem pieejamajiem datiem un neradītu būtisku slogu ne piena pārstrādātājiem, nedz dalībvalstīm.Lai vēl vairāk uzlabotu piedāvājuma koncentrāciju, būtu jāveicina arī ražotāju organizācijas saskaņā ar ieteikumiem Komisijas paziņojumā “Labāka pārtikas apgādes ķēdes darbība Eiropā”. Tiek paredzēts paplašināt pašreizējo noteikumu, kas paredz atbalstīt ražotāju grupu izveidi un administratīvo darbību, kuru jaunajās dalībvalstīs jau piemēro gandrīz visās nozarēs saistībā ar lauku attīstības politiku, un iekļaut ES–15 dalībvalstis. Tomēr nebūtu jāpieļauj iespēja atbalstīt ražotāju grupas augļu un dārzeņu nozarē, jo atbalstīt minētās nozares darbības jau ir iespējams saskaņā ar vienotās TKO regulas 103.b–103.g pantu. Attiecīgo noteikumu grozīšana ir daļa no uzdevuma, lai lauksaimniecības regulu pamatu pielāgotu Lisabonas līgumam.Attiecībā uz citiem ALEG ieteikumiem ir paredzēts, ka ALEG apspriesto jautājumu par “ražošanas vietu” izskatīs kā daļu no tā dēvētās “kvalitātes paketes”. Saskaņā ar šo jauno sistēmu tiks ieviests juridiskais pamats lauksaimnieciskās ražošanas vietas obligātai marķēšanai visās nozarēs. Tas ļaus Komisijai, pamatojoties uz pienācīgi veiktu ietekmes novērtējumu un katru gadījumu izskatot atsevišķi, pieņemt deleģētos aktus attiecībā uz lauksaimnieciskās ražošanas vietas iespējamu obligātu marķēšanu atbilstīgā ģeogrāfiskajā līmenī, lai apmierinātu patērētāju prasības pārredzamības un informācijas jautājumos. Viena no pirmajām izpētāmajām nozarēm būs piena nozare. Tiks ņemti vērā Padomes un Parlamenta apspriešanās rezultāti par Komisijas regulas priekšlikumu par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem [COM(2008)40].Tiks risināti jautājumi par iespējamām izmaiņām tirgus instrumentos, pētniecībā un inovācijā saskaņā ar KLP pēc 2013. gada, lai paplašinātu apspriešanos visu lauksaimniecība produktu plašākā kontekstā un lai nodrošinātu saskaņotu politikas pieeju.2010/0362 (COD)PriekšlikumsEIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULAIar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1234/2007 attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarēEIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu,ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu[1],pēc tiesību akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu[2],saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru[3],tā kā:(1) Padomes 2007. gada 22. oktobra Regulā (EK) Nr. 1234/2007, ar ko izveido lauksaimniecība tirgu kopīgu organizāciju un paredz īpašus noteikumus dažiem lauksaimniecības produktiem (Vienotā TKO regula)[4]pašlaik iekļauto piena un piena produktu tirgus kopīgas organizācijas kārtējo reformu mērķis bija veicināt orientāciju uz tirgu (t. i., mudināt lauksaimniekus lemt par ražošanas apjomu un veidu atkarībā no cenu izmaiņām), lai pastiprinātu piena nozares konkurences situāciju un tās ilgtspējību saistībā ar tirdzniecības globalizāciju. Tāpēc ar Padomes 2009. gada 19. janvāra Regulu (EK) Nr. 72/2009 par izmaiņām kopējā lauksaimniecības politikā, izdarot grozījumus Regulās (EK) Nr. 247/2006, (EK) Nr. 320/2006, (EK) Nr. 1405/2006, (EK) Nr. 1234/2007, (EK) Nr. 3/2008 un (EK) Nr. 479/2008 un atceļot Regulas (EEK) Nr. 1883/78, (EEK) Nr. 1254/89, (EEK) Nr. 2247/89, (EEK) Nr. 2055/93, (EK) Nr. 1868/94, (EK) Nr. 2596/97, (EK) Nr. 1182/2005 un (EK) Nr. 315/2007[5] (reformas 2008.–2009. gada “veselības pārbaude”) tika nolemts, ka bija nepieciešams pakāpeniski palielināt kvotas, lai nodrošinātu piena kvotu sistēmas vienmērīgu izbeigšanu 2015. gadā.(2) 2007.–2009. gadā piena un piena produktu nozares tirgi piedzīvoja ārkārtējus notikumus. Pirmām kārtām tie bija ārkārtēji laikaapstākļi Okeānijā, kas izraisīja ievērojamu samazinājumu piegādēs, kam sekoja ātrs un ievērojams cenu kāpumu. Lai gan pasaules līmenī piegādes sāka atjaunoties un cenas sāka atgriezties normālākā līmenī, sekojošā finanšu un ekonomiskā krīze negatīvi ietekmēja ES piena un piena produktu ražotājus, pastiprinot cenu nestabilitāti. Augstākas izejvielu cenas izraisīja pirmām kārtām barības un citu ražošanai nepieciešamo resursu, tostarp enerģijas izmaksu ievērojamu kāpumu. Sekojoši pieprasījuma kritums pasaulē, kā arī ES, tostarp attiecībā uz pienu un piena produktiem, lai gan ES ražošana bija stabila, izraisīja ievērojamu ES cenu kritumu līdz viszemākajam drošības tīkla līmenim. Straujais piena un piena produktu cenu kritums pilnībā neatsaucās zemākās cenās pienam un piena produktiem patērētāju līmenī, kas lielākajā daļā valstu un attiecībā uz lielāko daļu piena un piena produktu nozarē ražoto produktu apakšnozarēs izraisīja bruto seguma palielināšanos un neļāva pieprasījumu pēc šiem produktiem pielāgot zemām izejvielu cenām, palēninot cenu atgūšanos un saasinot zemu cenu ietekmi uz piena ražotājiem.(3) 2009. gada oktobrī, ņemot vērā sarežģīto piena tirgus situāciju, izveidoja Augsta līmeņa ekspertu grupu (“ALEG”) ar mērķi apspriest vidēja termiņa un ilgtermiņa pasākumus piena un piena produktu nozarē, ņemot vērā piena kvotu izbeigšanu 2015. gadā. Vienlaikus ievērojot veselīguma pārbaudes rezultātu, ALEG uzdevums bija izstrādāt regulatīvo sistēmu, kas jāievieš, lai veicinātu tirgus un ražotāju ienākumu stabilizāciju un uzlabotu tirgus pārredzamību.(4) ALEG saņēma mutisku un rakstisku ieguldījumu no lielākajām Eiropas ieinteresēto personu grupām piena produktu piegādes ķēdē, kas pārstāv lauksaimniekus, piena pārstrādātājus, piena tirgotājus, mazumtirgotājus un patērētājus. Turklāt ALEG saņēma ieguldījumu no pieaicinātajiem akadēmiskajiem ekspertiem, trešo valstu pārstāvjiem, valstu konkurences iestādēm un Komisijas dienestiem. 2010. gada 26. martā notika arī piena un piena produktu ražošanas nozares ieinteresēto personu konference, kas plašākam skaitam piegādes ķēdes dalībnieku deva iespēju paust savus viedokļus. ALEG 2010. gada 15. jūnijā sniedza ziņojumu, kurā bija iekļauta piena nozares pašreizējās situācijas analīze un doti vairāki ieteikumi.(5) ALEG atzīmēja, ka piena ražošanas un pārstrādes nozares dalībvalstu starpā ļoti atšķiras. Arī atsevišķās dalībvalstīs irpastāv ievērojamas atšķirības starp nozares dalībniekiem un nozares dalībnieku veidiem. Bet daudzos gadījumos piegādes koncentrācija ir ļoti zema, kas izraisa nelīdzsvarotību lauksaimnieku un piena pārstrādes uzņēmumu spējā aizstāvēt savas intereses piegādes ķēdē. Šāda nelīdzsvarotība var izraisīt negodīgu komercdarbības praksi. Proti lauksaimnieki piegādes laikā nezina, kāda būs piena cena, jo piena pārstrādes uzņēmumi bieži vien to nosaka vēlāk, pamatojoties uz iegūto pievienoto vērtību, ko lauksaimnieks, kas nav iesaistījies kooperatīvā, nevar ietekmēt.(6) Visā ķēdē pastāv cenu pārneses problēma, jo īpaši attiecībā uz lauku saimniecību cenām. Piemēram, 2009. gadā piena piedāvājums nereaģēja uz pieprasījuma samazināšanos. Tā dažās lielākajās piena ražotājās dalībvalstīs, reaģējot uz zemākām cenām, lauksaimnieki pat palielināja ražošanu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu. Attiecībā uz pievienoto vērtību, tā vairāk koncentrējās piegādes ķēdes apakšnozarēs, īpaši piena pārstrādes uzņēmumos.(7) Attiecībā uz piena pārstrādes uzņēmumiem apjomi, kas tiks piegādāti sezonas laikā, ne vienmēr ir pienācīgi plānoti. Pat attiecībā uz piensaimnieku kooperatīviem (kas pieder lauksaimniekiem, kuriem ir pārstrādes iekārtas, kurās tiek pārstrādāti 58 % no svaigpiena ES), ir iespējams, ka trūkst spējas piedāvājumu pielāgot pieprasījumam, — lauksaimniekiem savam kooperatīvam ir jāpiegādā viss piens un kooperatīvam viss piens ir jāpieņem.(8) Oficiālu rakstisku līgumu izmantošana, kuros būtu iekļauti vismaz pamatelementi un kas noslēgti pirms piegādes, nav plaši izplatīta. Tomēr šādi līgumi varētu palielināt piena produktu ķēdē iesaistīto dalībnieku informētību un atbildību, lai labāk ņemtu vērā tirgus signālus, uzlabotu cenu pārnesi un piedāvājumu pielāgotu pieprasījumam, kā arī dažkārt palīdzētu izvairīties no negodīgas komercdarbības prakses.(9) Ņemot vērā, ka nav ES tiesību aktu par šādiem līgumiem, dalībvalstis var savās saistību tiesību sistēmās noteikt šādu līgumu izmantošanu par obligātu ar nosacījumu, ka, to darot, ievēro ES tiesību aktus un jo īpaši, ka nodrošina iekšējā tirgus un tirgus kopējās organizācijas pienācīgu darbību. Ņemot vērā šajā sakarā dažādās situācijas ES, ievērojot subsidiaritātes principu, šāda lēmuma pieņemšana ir jāatstāj dalībvalstu ziņā. Tomēr, lai panāktu, ka šādi līgumi atbilst pienācīgiem minimāliem standartiem, un lai nodrošinātu labu iekšējā tirgus un tirgus kopējās organizācijas darbību, ES līmenī ir jānosaka daži pamatnosacījumi šādu līgumu izmantošanai. Ņemot vērā, ka dažu piensaimniecības kooperatīvu statūtos varētu būtu paredzēti līdzīgi noteikumi, vienkāršības apsvērumu dēļ tādā gadījumā tie būtu jāizslēdz no prasības par līgumu noslēgšanu. Lai šāda sistēma darbotos arī gadījumā, kad pārstrādātājiem piegādājamo pienu no lauksaimniekiem pieņem starpnieki, tā būtu analoģiski jāpiemēro arī minētajā situācijā.(10) Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. pantā paredzēts, ka ES noteikumi par konkurenci attiecas uz lauksaimniecības produktu ražošanu un tirdzniecību, tikai ciktāl to noteicis Eiropas Parlaments un Padome atbilstīgi LESD 43. panta 2. punktam, kas paredz izveidot lauksaimniecības tirgu kopīgo organizāciju lauksaimniecības produktiem.(11) Lai nodrošinātu ražošanas racionālu attīstību un arī lai nodrošinātu pietiekami augstu dzīves līmeni piena ražotājiem, ir jāpastiprina viņu spējas aizstāvēt savas intereses sarunās ar pārstrādātājiem, kas nodrošinātu taisnīgāku pievienotās vērtības sadali visā piegādes ķēdē. Tāpēc, lai īstenotu šos kopējās lauksaimniecības politikas mērķus, ir jāpieņem noteikums saskaņā ar LESD 42. pantu un 43. panta 2. punktu, lai ražotāju organizācijām, kuras veido piensaimnieki vai to asociācijas, ļautu ar piena pārstrādes uzņēmumu kolektīvi apspriest līguma noteikumus, tostarp cenu, attiecībā uz tās locekļu visu ražošanas apjomu vai daļu no tā. Lai saglabātu efektīvu konkurenci piena tirgū, ir jānosaka ka šādai iespējai būtu piemērojami attiecīgi kvantitatīvie ierobežojumi. Tāpēc šādām ražotāju organizācijām būtu jāparedz tiesības tikt atzītām saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1234/2007 122. pantu. Saskaņā ar LESD 290. pantu Komisijai ir jādod pilnvaras deleģētu aktu pieņemšanai attiecībā uz nosacījumiem ražotāju organizāciju asociāciju apstiprināšanai.(12) Dažās nozarēs starpnozaru organizācijām ir ieviesti noteikumi ES līmenī. Šīm organizācijām var būt lietderīga loma dialoga veicināšanā starp piegādes ķēdes dalībniekiem un labākās prakses un tirgus pārredzamības sekmēšanā. Šādi noteikumi būtu jāpiemēro arī piena un piena produktu nozarē, vienlakus paredzot noteikumus, kas precizē šādu organizāciju statusu saskaņā ar konkurences tiesībām, vienlaikus nodrošinot, ka tie neizkropļo konkurenci vai iekšējo tirgu, vai neietekmē tirgus kopīgās organizācijas pienācīgu darbību.(13) Lai ņemtu vērā tirgus attīstību, Komisijai ir nepieciešama savlaicīga informācija par piegādātā svaigpiena apjomiem. Regulas (EK) Nr. 1234/2007 192. pantā ir paredzēts pamats informācijas apmaiņai starp dalībvalstīm un Komisiju. Tomēr ir vajadzīgs noteikums, lai nodrošinātu, ka pārstrādātāji šādu informāciju dalībvalstīm sniedz regulāri. Komisijai ir jādod pilnvaras deleģētu aktu pieņemšanai saskaņā ar LESD 290. pantu, attiecībā uz šādu deklarāciju apjomu, saturu, veidu un grafiku.(14) Šajā regulā noteiktos pasākumus pamato piena tirgus pašreizējie ekonomiskie apstākļi un piegādes ķēdes struktūra. Tāpēc tie jāpiemēro pietiekami ilgu periodu (gan pirms, gan pēc piena kvotu atcelšanas), lai ļautu tiem būt pilnībā efektīviem. Tomēr, ņemot vērā to plašo mērogu, tiem ir jābūt pagaidu pasākumiem, un tie ir jāpārskata, lai izvērtētu to darbību un nepieciešamību tos turpināt. Šis jautājums jāaplūko līdz 2014. gada 30.jūnijam un 2018.gada 31. decembrim iesniedzamajos Komisijas ziņojumos par piena tirgus attīstību, īpaši ietverot iespējamās iniciatīvas, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus.(15) Saskaņā ar LESD 290. pantu Komisijai būtu jādod pilnvaras deleģētu aktu pieņemšanai, lai papildinātu vai grozītu dažus nebūtiskus šajā regulā paredzētos elementus. Ir jāprecizē elementi, uz kuriem minētās pilnvaras var attiecināt, kā arī šādas deleģēšanas nosacījumi.(16) Lai garantētu šajā regulā noteikto pasākumu vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs, Komisijai ir jādod pilnvaras pieņemt īstenošanas aktus saskaņā ar LESD 291. pantu. Ja nav skaidri norādīts citādāk, šādi īstenošanas akti Komisijai jāpieņem saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. [xxxx/yyyy] par...(17) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1234/2007,IR PIEŅĒMUŠI ŠO REGULU.1. pants Grozījumi Regulā (EK) Nr. 1234/2007Regulu (EK) Nr. 1234/2007 groza šādi.1) Iekļauj šādu jaunu 4.a pantu:“ 4.a pantsDeleģēto aktu un īstenošanas aktu pieņemšanaJa vien šajā regulā nav nepārprotami paredzēts citādi, tad gadījumos, kad Komisijai ir piešķirtas pilnvaras, attiecībā uz deleģētiem aktiem tā rīkojas saskaņā ar 196.a pantā minēto procedūru, bet attiecībā uz īstenošanas aktiem – saskaņā ar 196.b pantā minēto procedūru.”2) Regulas 122. panta pirmās daļas a) punktam aiz iii) apakšpunkta pievieno šādu apakšpunktu:“iii a ) piens un piena produkti;”3) Regulas 123. pantam pievieno šādu punktu:“4. Dalībvalstis var atzīt arī starpnozaru organizācijas, kas:a) sastāv no pārstāvjiem, kuri veic ekonomiskas darbības saistībā ar piena un piena produktu nozares produktu ražošanu, tirdzniecību vai pārstrādi;b) ir izveidotas pēc visu vai dažu pārstāvju iniciatīvas, kas ir minēti a) punktā;c) veic vienu vai vairākas no turpmāk minētajām darbībām vienā vai vairākos Savienības reģionos, ņemot vērā patērētāju intereses:i) uzlabo ražošanas un tirgus zināšanas un pārredzamību, tostarp publicējot statistikas datus par cenu, apjomiem un darbības ilgumu līgumie, kuri noslēgti par svaigpiena piegādi, un sniedzot analīzi par iespējamo turpmāko tirgus attīstību reģionālajā vai valsts līmenī,ii) palīdz labāk koordinēt, kā piena un piena nozares produkti tiek laisti tirgū, īpaši izmantojot pētījumus un tirgus izpēti,iii) izstrādā standartlīgumus, kas atbilst Savienības tiesību aktiem,iv) sniedz informāciju un veic izpēti, kas vajadzīga, lai ražošanu pielāgotu produktiem, kuri vairāk atbilst tirgus prasībām un patērētāju gaumei un cerībām, jo īpaši attiecībā uz produktu kvalitāti un vides aizsardzību,v) meklē paņēmienus dzīvnieku veselības aprūpes produktu un citu vielu izmantošanas ierobežošanai,vi) izstrādā metodes un līdzekļus, lai uzlabotu produktu kvalitāti visos ražošanas un tirdzniecības posmos,vii) izmanto bioloģiskās lauksaimniecības potenciālu un aizsargā un popularizē šādu lauksaimniecību, kā arī cilmes vietas nosaukumus, kvalitātes marķējumus un ģeogrāfiskās izcelsmes norādes unviii) veicina integrētu ražošanu vai citas videi nekaitīgas ražošanas metodes.”4) Regulas II daļas II sadaļas II nodaļā iekļauj šādu IIa iedaļu:“IIA iedaļaRažotāju organizācijas piena un piena produktu nozarē126.A PANTS Līgumslēgšanas sarunas piena un piena produktu nozarē1. Līgumus par lauksaimnieka svaigpiena piegādēm svaigpiena pārstrādātājam vai savācējam 185.f panta 1. punkta otrās daļas nozīmē var pārrunāt saskaņā ar 122. pantu atzīta piena un piena produktu nozares ražotāju organizācija ražotāju vārdā, kas ir tās locekļi, attiecībā uz visu vai daļu no to kopējā ražošanas apjoma.2. Ražotāju organizācijas sarunas var notikt:a) neatkarīgi no tā, vai lauksaimnieki īpašumtiesības uz svaigpienu nodod ražotāju organizācijai,b) neatkarīgi no tā, vai pārrunātā cena ir tāda pati attiecībā uz visu vai dažu lauksaimnieku, kuri ir ražotāju organizācijas locekļi, kopējo ražošanas apjomu,c) ja kopējais svaigpiena apjoms, par kuru konkrētā ražotāju organizācija veic sarunas, nepārsniedz:i) 3,5 % no kopējā Savienības ražošanas apjoma unii) 33 % no kādas konkrētās dalībvalsts kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas, uniii) 33 % no visu dalībvalstu kopējā valsts ražošanas apjoma, par kuru minētā ražotāju organizācija veic sarunas,d) ja attiecīgie lauksaimnieki nav citas ražotāju organizācijas locekļi, kura to vārdā arī veic sarunas par šādiem līgumiem, une) ja ražotāju organizācija informē tās dalībvalsts vai dalībvalstu kompetentās iestādes, kurās tā darbojas.3. Šajā pantā atsauces uz ražotāju organizācijām attiecas arī uz šādu ražotāju organizāciju asociācijām. Lai nodrošinātu, ka šīs asociācijas var pienācīgi uzraudzīt, Komisija, izmantojot deleģētos aktus, var pieņemt noteikumus par nosacījumiem šādu asociāciju atzīšanai.4. Lai piemērotu 2. punkta c) apakšpunktu, Komisija ar līdzekļiem, kurus tā uzskata par piemērotiem, publisko svaigpiena ražošanas apjomus Savienībā un dalībvalstīs, izmantojot visjaunāko pieejamo informāciju.5. Atkāpjoties no 2. punkta c) apakšpunkta ii) un iii) punkta, pat ja 33 % ierobežojums nav pārsniegts, otrajā daļā minētā konkurences iestāde var atsevišķā gadījumā nolemt, ka ražotāju organizācija sarunas neveiks, ja konkurences iestāde uzskata, ka tas ir nepieciešams, lai novērstu konkurences izslēgšanu vai novērstu nopietnu kaitējumu svaigpiena pārstrādes MVU, kas darbojas tās teritorijā.Pirmajā daļā minēto lēmumu pieņem Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 195. panta 1.punktā minētās Komitejas palīdzības attiecībā uz sarunām, kas skar ražošanu vairākās dalībvalstīs. Citos gadījumos to pieņem tās dalībvalsts konkurences iestāde, par kuras ražošanu notiek sarunas.Pirmajā un otrajā daļā minētos lēmumus nepiemēro pirms datuma, kad tie paziņoti attiecīgajiem uzņēmumiem.6. Šā panta nolūkā:a) “valsts konkurences iestāde“ ir iestāde, kas minēta 5. pantā Regulā (EK) Nr. 1/2003 par to konkurences noteikumu īstenošanu, kas noteikti Līguma 81. un 82. pantā[6];b) “MVU” ir mikrouzņēmums, mazais vai vidējais uzņēmums atbilstīgi Komisijas 2003. gada 6. maija Ieteikumam 2003/361/EK par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju[7].5) Regulas 175. pantā vārdus “ievērojot šīs regulas 176. un 177. pantu” aizstāj ar vārdiem “ievērojot šīs regulas 176. līdz 177.a pantu”.6) Tiek pievienots šāds 177.a pants:“177.a pants Nolīgumi un saskaņotas darbības piena un piena produktu nozarē1. LESD 101. panta 1. punkts neattiecas uz atzītu starpnozaru organizāciju nolīgumiem, lēmumiem un saskaņotām darbībām, kuru mērķis ir veikt šīs regulas 123. panta 4. punkta c) apakšpunktā minētās darbības.2. Šā panta 1. punktu piemēro vienīgi ar noteikumu, ka:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotās darbības ir paziņotas Komisijai;b) trīs mēnešu laikā pēc visas nepieciešamās informācijas saņemšanas Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, bez 195. panta 1. punktā minētās Komitejas palīdzības nav konstatējusi, ka nolīgumi, lēmumi vai saskaņotās darbības neatbilst Savienības noteikumiem.3. Nolīgumus, lēmumus un saskaņotas darbības nevar ieviest pirms nav beidzies 2. punkta b) apakšpunktā norādītais laikposms.4. Par Savienības noteikumiem neatbilstošiem jebkurā gadījumā jāuzskata šādi nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības:a) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas Savienībā var izraisīt jebkāda veida tirgu sadalīšanu;b) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var apdraudēt tirgus organizācijas netraucētu darbību;c) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt konkurences kropļojumus un kas nav vajadzīgi to kopīgās lauksaimniecības politikas mērķu sasniegšanai, uz kuriem vērsta starpnozaru organizācijas darbība;d) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas ietver cenu fiksēšanu;e) nolīgumi, lēmumi un saskaņotas darbības, kas var radīt diskrimināciju vai likvidēt konkurenci attiecībā uz konkrēto produktu ievērojamu daudzumu.5. Ja pēc 2. punkta b) apakšpunktā minētā trīs mēnešu laikposma beigām Komisija atzīst, ka nav izpildīti nosacījumi 1. punkta piemērošanai, tā, izmantojot īstenošanas aktus, bez 195. panta 1. punktā minētās Komitejas palīdzības pieņem lēmumu, paziņojot, ka attiecīgajam nolīgumam, lēmumam vai saskaņotai darbībai piemēro LESD 101. panta 1. punktu.Minētais Komisijas lēmums nestājas spēkā pirms dienas, kad tas paziņots attiecīgajai starpnozaru organizācijai, ja vien šī starpnozaru organizācija nav iesniegusi nepareizu informāciju vai ļaunprātīgi izmantojusi 1. punktā minēto atvieglojumu.6. Daudzgadu nolīgumu gadījumā paziņošana par pirmo gadu ir spēkā turpmākajiem nolīguma gadiem. Tomēr šādā gadījumā Komisija pēc savas iniciatīvas vai pēc citas dalībvalsts lūguma jebkurā laikā var paziņot, ka konstatēta neatbilstība.”7) Regulas 179. pantu aizstāj ar šādu pantu:“179. pants Īstenošanas pilnvaras attiecībā uz nolīgumiem un saskaņotām darbībāmKomisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt visus nepieciešamos pasākumus saistībā ar 176.a līdz 178. pantu.”8) Regulas 184. pantā iekļauj šādu punktu:“10) līdz 2014. gada 30. jūnijam un 2018. gada 31. decembrim – Eiropas Parlamentam un Padomei par tirgus situāciju piena un piena produktu nozarē un īpaši par 122. panta pirmās daļas iiia) apakšpunkta darbību un 123. panta 4. punkta, 126.a, 177.a, 185.e un 185.f panta darbību, kas īpaši attiecas uz iespējamām iniciatīvām, lai lauksaimniekus rosinātu noslēgt kopīgas ražošanas nolīgumus, un pievieno attiecīgus priekšlikumus.”9) Iekļauj šādu 185.e un 185.f pantu:“185.e pants Obligātie paziņojumi piena un piena produktu nozarē1. Svaigpiena pārstrādātāji valsts kompetentajai iestādei paziņo svaigpiena apjomu, kas tiem piegādāts katru mēnesi.2. Lai nodrošinātu šādu paziņojumu lietderīgumu un savlaicīgumu tirgus pārvaldības nolūkā, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt noteikumus par šādu paziņojumu apjomu, saturu, veidu un grafiku.185.f pants Līgumattiecības piena un piena produktu nozarē1. Ja dalībvalsts nolemj, ka par katru lauksaimnieka svaigpiena piegādi svaigpiena pārstrādātājam ir jābūt starp abām pusēm noslēgtam rakstiskam līgumam, šādam līgumam ir jāatbilst 2. punktā izklāstītajiem nosacījumiem.Pirmajā daļā aprakstītajā gadījumā attiecīgā dalībvalsts arī nolemj, ka, ja svaigpiena piegādi veic ar viena vai vairāku piena savācēju starpniecību, šādam līgumam starp pusēm ir jābūt noslēgtam par katru piegādes posmu. Saistībā ar to “savācējs” ir uzņēmums, kas no lauksaimnieka vai cita savācēja saņemto svaigpienu transportē svaigpiena pārstrādātājam vai nākamajam savācējam, kas nozīmē katrā no sīem gadījumiem nodot īpašumtiesības uz svaigpienu.2. Līgumu:a) noslēdz pirms piegādes,b) sagatavo rakstiski unc) īpaši iekļauj šādus elementus:i) cenu, kas maksājama par piegādāto svaigpienu, kura:- ir nemainīga un noteikta līgumā, un/vai- Mainās atkarībā no līgumā noteiktajiem faktoriem, jo īpaši tādiem kā tirgus situācijas attīstība, pamatojoties uz tirgus rādītājiem, piegādātais apjoms un piegādātā svaigpiena kvalitāte vai sastāvs,ii) apjomu, kuru var piegādāt un/vai kas jāpiegādā, un piegāžu grafiku, uniii) līguma darbības ilgumu, kas var būt bezteriņa līgums ar izbeigšanas klauzulām.3. Atkāpjoties no 1. punkta, līgums nav vajadzīgs, ja lauksaimnieks svaigpienu piegādā tādam svaigpiena pārstrādātājam, kurš ietilpst kooperatīvā, kura loceklis ir arī lauksaimnieks, un ja kooperatīva statūtos ir iekļauti noteikumi, kuriem ir tādi paši nosacījumi kā tie, kas noteikti 2. panta a), b) un c) punktā.4. Puses brīvi pārrunā visus lauksaimnieku, savācēju vai svaigpiena pārstrādātāju par svaigpiena piegādi noslēgto līgumu elementus, tostarp tos elementus, kas norādīti 2. punkta c) apakšpunktā.5. Lai nodrošinātu šā panta vienādu piemērošanu, Komisija, izmantojot īstenošanas aktus, var pieņemt nepieciešamos pasākumus.”10) Regulas VII daļas I nodaļā iekļauj šādu 196.a un 196.b pantu:“196.a pantsDeleģētie akti1. Komisijai uz nenoteiktu laiku tiek piešķirtas pilnvaras pieņemt šajā regulā minētos deleģētos aktus.Tiklīdz Komisija ir pieņēmusi deleģēto aktu, tā par to vienlaikus paziņo Eiropas Parlamentam un Padomei.2. Eiropas Parlaments vai Padome var jebkurā laikā atsaukt pilnvaru deleģēšanu, kas minēta 1. punktā.Iestāde, kura ir uzsākusi iekšējo procedūru, lai pieņemtu lēmumu par to, vai atcelt deleģētās pilnvaras, apņemas informēt pārējās iestādes un Komisiju pieņemamā termiņā pirms galīgā lēmuma pieņemšanas, norādot, kuras deleģētās pilnvaras varētu tikt atceltas, kā arī atcelšanas iespējamos iemeslus.Lēmums par atsaukšanu izbeidz šajā lēmumā minēto pilnvaru deleģēšanu. Lēmums stājās spēkā nekavējoties vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neietekmē jau spēkā esošo deleģēto aktu spēkā esamību. Lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .3. Eiropas Parlaments un Padome var izteikt iebildumus par deleģēto aktu divu mēnešu laikā no tā paziņošanas dienas. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu var pagarināt par vienu mēnesi.Ja, minētajam termiņam beidzoties, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus pret deleģēto aktu, to publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas stājas spēkā tajā norādītajā dienā.Deleģēto aktu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī , un tas stājas spēkā pirms minētā termiņa beigām, ja gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējusi Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus.Ja Eiropas Parlaments vai Padome iebilst pret deleģēto aktu, tas nestājas spēkā. Iestāde, kas izsaka iebildumus pret deleģēto aktu, izklāsta to pamatojumu.196.b pantsĪstenošanas aktiJa īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar šo regulu, Komisijai palīdz šīs regulas 195. pantā minētā Komiteja un piemēro Regulas (ES) Nr. [xxxx/gggg] [5]. pantā paredzēto procedūru.”11) Regulas 204. pantam pievieno šādu punktu:“6. Attiecībā uz piena un piena produktu nozari 122. panta pirmās daļas iiia) apakšpunktu un 123. panta 4. punktu, 126.a, 177.a, 185.e un 185.f pantu piemēro līdz 2020. gada 30. jūnijam.”2. pants Stāšanās spēkāŠī regula stājas spēkā trešajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs. To piemēro no [...].Briselē,Eiropas Parlamenta vārdā — Padomes vārdā —Priekšsēdētājs priekšsēdētājsFINANŠU PĀRSKATS | Indic/10/744996(SM/tm) 6.142.2010.1 |DATUMS: 07.10.2010. |1. | BUDŽETA POZĪCIJA 05 02 12 943.1 | APPROPRIĀCIJAS miljoni EUR (2010. gada budžets) |2. | NOSAUKUMS Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikums regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1234/2007 (Vienotā TKO regula) attiecībā uz līgumattiecībām piena un piena produktu nozarē. |3. | JURIDISKAIS PAMATS Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. un 43. pants. |4. | MĒRĶI Ātri reaģēt uz ALEG ieteikumiem, kurus izskatīja Padome un pieņēma ar prezidentvalsts secinājumiem 2010. gada 27. septembrī. Būtībā šis priekšlikums attiecas uz līgumattiecībām, līgumslēdzēju spēju aizstāvēt savas intereses, starpnozaru organizācijām un pārredzamību. |5. | FINANSIĀLĀS SEKAS | 12 MĒNEŠU PERIODS (miljoni EUR) | KĀRTĒJAIS FINANŠU GADS 2010. (miljoni EUR) | NĀKAMAIS FINANŠU GADS 2011. (miljoni EUR) |5.0 | IZDEVUMI, – KO SEDZ NO ES BUDŽETA (KOMPENSĀCIJAS/ INTERVENCES PASĀKUMI) – VALSTS IESTĀDES – CITI | – | – | – |5.1 | IEŅĒMUMI – ES PAŠU RESURSI (ATSKAITĪJUMI/MUITAS NODOKĻI) – VALSTS LĪMENĪ | – | – | – |2012. | 2013. | 2014. | 2015. |5.0.1 | PAREDZĒTIE IZDEVUMI | – | – | – | – |5.1.1 | PAREDZĒTIE IEŅĒMUMI | – | – | – | – |5.2 | APRĒĶINA METODE |6.0 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT NO APROPRIĀCIJĀM, KAS IERAKSTĪTAS KĀRTĒJĀ BUDŽETA ATTIECĪGAJĀ NODAĻĀ? | JĀ NĒ |6.1 | VAI PROJEKTU VAR FINANSĒT, VEICOT KĀRTĒJĀ BUDŽETA STARPNODAĻU PĀRVEDUMUS? | JĀ NĒ |6.2 | VAI BŪS VAJADZĪGS PAPILDU BUDŽETS? | JĀ NĒ |6.3 | VAI APROPRIĀCIJAS BŪS JĀIERAKSTA NĀKAMO GADU BUDŽETOS? | JĀ NĒ |PIEZĪMES Ierosinātajiem pasākumiem, kas vidējā termiņā un ilgtermiņā var dot ieguldījumu tirgus un ražotāju ieņēmumu stabilizēšanā, nav tiešas ietekmes uz ES budžetu. Izmaiņas Regulā (EK) Nr. 1698/2005, lai ļautu atbalstīt ražotāju organizācijas ES–15 dalībvalstīs, jau tika iekļautas COM(2010)537. |[1] OV C [...], [...], [...]. lpp.[2] OV C [...], [...], [...]. lpp.[3] OV C [...], [...], [...]. lpp.[4] OV L 299, 16.11.2007., 1. lpp.[5] OV L 230, 2.9.2009., 6. lpp.[6] OV L 1, 4.1.2003., 1. lpp.[7] OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.


text:
 11.9.2004
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 228/43
 Monique Negenman 2004 m. birželio 21 d. pareikštas ieškinys Europos Bendrijų Komisijai
 (Byla T-255/04)
 (2004/C 228/98)
 Bylos kalba: prancūzų
 2004 m. birželio 21 d. Europos Bendrijų Pirmosios instancijos teisme buvo pareikštas Monique Negenman, gyvenančios Roosendaal (Olandija), atstovaujamos advokato Lucas Vogel ieškinys Europos Bendrijų Komisijai.
 Pareiškėjas Pirmosios instancijos teismo prašo:
 —
 panaikinti 2004 m. kovo 8 d. AIPN sprendimą (apie kurį buvo pranešta 2004 m. kovo 11 d.), kuriuo buvo atmestas pareiškėjos 2003 m. lapkričio 25 d. skundas dėl 2003 m. spalio 23 d. ir spalio 30 d. administracinių sprendimų, kurias buvo nustatyta pareiškėjos motinystės atostogų pradžios ir pabaigos datos.
 —
 priteisti iš atsakovo 10 000 eurų žalos atlyginimui, su galimybe vėliau padidinti, sumažinti arba patikslinti šią sumą;
 —
 priteisti iš atsakovo bylinėjimosi išlaidas.
 Teisiniai pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Pareiškėja šioje byloje teigia, kad AIPN klaidingai apskaičiavo motinystės atostogų pradžios ir pabaigos datas.
 Grįsdama savo reikalavimus ji tvirtina, buvo pažeistas Pareigūnų tarnybos nuostatų 58 straipsnis (pagal jo formuluotę iki 2004 m. gegužės 1 d.) ir teisėtų lūkesčių principas, numatytas, visų pirma, tų pačių nuostatų 35 straipsnyje, dėl to, kad AIPN nustatė motinystės atostogų pradžią ir pabaigą atsižvelgdama tik į realią gimdymo datą, tuo tarpu Pareigūnų tarnybos nuostatų 58 straipsnis numato, kad motinystės atostogos prasideda likus šešioms savaitėms iki numatytos ir pažymoje nurodytos gimdymo dienos.