text:
 |
 52013PC0315
 Priekšlikums EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS par visā ES piemērojamā sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu /* COM/2013/0315 final - 2013/0166 (COD) */
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1. PRIEKŠLIKUMA KONTEKSTS
 Šis priekšlikums ir Komisijas eCall
 stratēģijas daļa, kas attiecas uz ārkārtas izsaukumu
 centrāļu (ĀIC) infrastruktūru; Komisijas eCall
 stratēģijas pamatā ir trīsdaļīga
 regulatīvā pieeja, kas aptver transportlīdzeklī
 uzstādīto sistēmu, telesakaru tīklus un ĀIC.
 1.1. Vispārīgais
 konteksts
 Ceļu satiksmes drošība ir viens no
 galvenajiem Eiropas Savienības transporta politikas elementiem. 2011. gadā
 uz ES ceļiem aptuveni 1,1 miljonā ceļu satiksmes
 negadījumu gāja bojā apmēram 30 000 tūkstoši
 cilvēku, bet vairāk nekā 1,5 miljoni cilvēku tika
 savainoti. Līdztekus traģiskajiem dzīvības zaudējumiem
 un traumām šie negadījumi rada arī ekonomisko slogu —
 ikgadējas izmaksas sabiedrībai aptuveni 130 miljardu euro
 apmērā. ES ir cieši apņēmusies samazināt ceļu
 satiksmes negadījumu skaitu (negadījumu novēršana jeb
 aktīvā drošība), kā arī mazināt notikušo
 negadījumu negatīvās sekas (pasīvā drošība) un
 uzlabot neatliekamās palīdzības pakalpojumu un
 pēcnegadījuma medicīniskās aprūpes efektivitāti
 (terciārā drošība). Šajā kontekstā eCall var
 ievērojami palīdzēt samazināt satiksmes negadījumos
 bojāgājušo skaitu un mazināt ceļu satiksmes negadījumu
 traumatismu.
 Pēc neatliekamās
 palīdzības izsaukuma uz satiksmes negadījumu ik minūte ir
 izšķirīga, glābjot dzīvību un samazinot traumu
 smagumu. eCall ierīces brīdina palīdzības dienestus
 nekavējoties, pat ja autovadītājs vai pasažieris ir
 bezsamaņā vai cita iemesla dēļ nespēj piezvanīt,
 un, kā aprēķināts, paātrina glābēju
 ierašanos par aptuveni 40 % pilsētu teritorijās un 50 %
 lauku teritorijās. eCall var arī būtiski samazināt
 sastrēgumus, ko izraisa satiksmes negadījumi, un
 tādējādi arī sastrēgumus uz Eiropas ceļiem
 kopumā.
 Tāpēc sadarbspējīga eCall
 pakalpojuma saskaņota īstenošana visā ES ir bijusi Komisijas
 darba kārtībā kopš 2005. gada, un nu tā ir
 kļuvusi par prioritāru darbību ceļu satiksmes drošības
 uzlabošanā un ITS ieviešanā Eiropā.
 Brīvprātīgas ieviešanas pieejas
 ietvaros Komisija savā 2005. gada paziņojumā "eCall
 nodrošināšana iedzīvotājiem"[1]
 aktīvi aicināja valstu un reģionu valdības rīkoties un
 veikt ieguldījumus vajadzīgās eCall neatliekamās
 palīdzības infrastruktūras izveidē ar mērķi 2009. gadā
 ieviest pakalpojumu visas Eiropas mērogā. Komisija arī
 lūdza Eiropas standartizācijas organizācijas (ETSI, CEN)
 sagatavot vajadzīgos kopīgos Eiropas standartus un sniedza tām
 attiecīgu atbalstu.
 2009. gada 21. augusta
 paziņojumā "eCall: laiks ieviest"[2] tā ziņoja par eCall
 ieviešanā paveikto un secināja, ka brīvprātīgā
 pieeja nav bijuši pietiekama. Komisija norādīja: ja līdz 2009. gada
 beigām netiks panākts ievērojams progress, tā apsvērs
 regulējošus pasākumus, lai nodrošinātu, ka eCall
 standarta aprīkojums tiek uzstādīts visos jaunajos
 transportlīdzekļos Eiropā, sākot ar konkrētām
 kategorijām (pasažieru automobiļi un vieglie kravas automobiļi).
 2010. gada augustā stājās
 spēkā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija
 Direktīva 2010/40/ES par pamatu inteliģento transporta sistēmu
 ieviešanai autotransporta jomā un saskarnēm ar citiem transporta
 veidiem[3],
 kurā viena no sešām prioritārajām darbībām, kas
 identificētas specifikāciju pieņemšanai, bija
 "saskaņoti nodrošināt visā ES piemērojamu
 sadarbspējīgu eCall sistēmu".
 Savā neleģislatīvajā
 rezolūcijā "Ziņojums par eCall — jaunu
 tālruņa līnijas 112 pakalpojumu iedzīvotājiem"[4], kas tika pieņemta 2012. gada
 3. jūlijā, Eiropas Parlaments pauda viedokli, ka tas:
 –
 "uzskata, ka eCall jābūt
 publiskai visu ES aptverošai transportlīdzeklī uzstādītai
 neatliekamās palīdzības zvanu sistēmai, kuras pamatā
 ir zvans 112 un kopīgi Eiropas mēroga standarti";
 –
 "atgādina, ka Komisijas ietekmes
 novērtējumā ir konstatēts, ka regulatīvu pasākumu
 pieņemšana nolūkā nodrošināt obligātu eCall
 ieviešanu patlaban ir vienīgais veids, kā sasniegt visus vēlamos
 rezultātus";
 –
 "mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu
 Direktīvas 2007/46/EK kontekstā, lai nodrošinātu publiskas eCall
 sistēmas, kuras pamatā ir zvans 112, obligātu
 uzstādīšanu līdz 2015. gadam visos jaunajos
 automobiļos, kam piešķirts tipa apstiprinājums, un visās dalībvalstīs";
 –
 "atzinīgi vērtē Komisijas 2011. gada
 8. septembra ieteikumu un mudina dalībvalstis un mobilo sakaru
 tīklu operatorus (MSTO) vēlākais līdz 2014. gada
 beigām ieviest ieteikumā ietvertos vajadzīgos pasākumus un
 uzlabojumus"; "tomēr pauž nožēlu, ka savlaicīgi
 rīkojās tikai 18 dalībvalstis; aicina
 pārējās dalībvalstis to darīt pēc iespējas
 ātrāk";
 –
 "mudina Komisiju līdz 2012. gada
 beigām ITS direktīvas ietvaros pieņemt kopējas ĀIC
 specifikācijas un iesniegt priekšlikumu direktīvai par eCall
 ieviešanu".
 eCall ieviešana
 arī īstenos rīcības plānu "CARS 2020",
 kas ir iekļauts 2012. gada 8. novembra paziņojumā
 "CARS 2020 — rīcības plāns
 konkurētspējīgai un ilgtspējīgai Eiropas
 autobūves nozarei"[5].
 2012. gada 26. novembrī
 Komisija pieņēma Deleģēto regulu (ES) Nr. 305/2013, ar ko
 Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina
 attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall
 pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu[6],
 kura nosaka specifikācijas ārkārtas izsaukumu centrāļu
 (ĀIC) infrastruktūras modernizācijai, kas vajadzīga eCall
 izsaukumu pienācīgai saņemšanu un apstrādei, lai
 nodrošinātu saskaņotā ES mēroga eCall pakalpojuma
 savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību.
 1.2. Priekšlikuma pamatojums
 Ņemot vērā, ka līdz 2009. gada
 beigām, izmantojot eCall brīvprātīgas ieviešanas
 pieeju, netika gūtas vērā ņemamas sekmes, Komisija
 nolēma veikt ietekmes novērtējumu, lai noskaidrotu, kurš
 politikas risinājums būtu vispiemērotākais Eiropas Savienības
 mēroga eCall pakalpojuma ieviešanai Eiropā.
 Kā paskaidrots ietekmes
 novērtējumā[7],
 eCall ir nepieciešami trīs veidu pasākumi: konkrētas
 sistēmas uzstādīšana transportlīdzekļos, mobilo sakaru
 tīklu operatoru spēja pārraidīt konkrēta formāta
 ziņojumus un, visbeidzot, neatliekamās palīdzības izsaukumu
 centrāļu (jeb ĀIC — ārkārtas izsaukumu
 centrāļu) spēja apstrādāt šos ziņojumus.
 Sistēma var būt darbspējīga tikai tad, ja vienlaikus
 darbojas visas trīs daļas.
 Ietekmes novērtējumā tika
 secināts, ka vislabākais risinājums eCall efektīvai
 ieviešanai ir "regulatīvā" pieeja. eCall pamatā
 būtu vienotā Eiropas neatliekamās palīdzības dienesta
 numura 112 izsaukšanai vajadzīgā aprīkojuma ar tipa
 apstiprinājumu uzstādīšana visos transportlīdzekļos
 Eiropā, sākot ar konkrētu kategoriju
 transportlīdzekļiem, kā arī sistēma eCall
 izsaukumu apstrādei telesakaru tīklos un ĀIC. Šī pieeja
 darītu eCall pieejamu visiem Eiropas pilsoņiem kā ES
 mēroga pakalpojumu, paātrinātu eCall lietošanas
 sākšanu un atraisītu visu šā pakalpojuma potenciālu
 glābt dzīvību un mazināt traumu smagumu. Attīstot
 līnijas 112 standarta rūpnīcas iekārtas vai darbojoties
 līdzās tām, lietotājam var sniegt papildu
 ārkārtas un/vai pievienotās vērtības pakalpojumus, kas
 dod papildu drošību un ekonomisko labumu.
 Līdz ar to Komisija 2011. gada 8. septembrī
 nāca klajā ar regulatīvu pasākumu stratēģiju eCall
 ieviešanai un pieņēma pirmo šās stratēģijas daļu,
 ko veidoja Komisijas ieteikums[8]
 par atbalstu visu ES aptverošiem eCall pakalpojumiem elektronisko sakaru
 tīklos neatliekamās palīdzības zvanu
 pārraidīšanai no transportlīdzekļa, pamatojoties uz 112 zvanu
 (eCall).
 Lai pabeigtu savu eCall
 stratēģijas īstenošanu un nodrošinātu, ka trīs
 iesaistītās ieinteresēto personu grupas (mobilo sakaru
 tīklu operatori, valstu neatliekamās palīdzības dienesti un
 automobiļu ražošanas nozare) līdz 2015. gadam laicīgi un
 paralēli ieviesīs eCall pakalpojumu, kura pamatā ir
 tālruņa numura 112 izsaukums, Komisija plāno pieņemt
 šādus pasākumus:
 –
 Transportlīdzeklī iebūvētā
 sistēma — priekšlikums saskaņā ar shēmu, kas paredzēta
 Direktīvā 2007/46/EK, nosakot eCall obligātu ieviešanu
 visos jaunos M1 un N1 kategorijas transportlīdzekļu tipos (pasažieru
 automobiļos un vieglajos kravas automobiļos).
 –
 Mobilo sakaru tīkli — iepriekš minētais
 Komisijas ieteikums attiecībā uz eCall.
 –
 Ārkārtas izsaukumu centrāles —
 iepriekš minētās deleģētās regulas pieņemšana
 saskaņā ar Direktīvu 2010/40/ES, lai noteiktu ĀIC
 specifikācijas.
 Direktīvas 2010/40/ES 6. panta 2. punkts
 nosaka, ka Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus pēc tam,
 kad pieņemtas vajadzīgās specifikācijas prioritārajai
 darbībai, attiecīgā gadījumā un pēc tam, kad
 tā ir veikusi ietekmes novērtēšanu, kurā iekļauta
 izmaksu un ieguvumu analīze, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam un
 Padomei priekšlikums saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību (LESD) 294. pantu par šās prioritārās
 darbības ieviešanu.
 Tas ir konkrētais mērķis šim
 priekšlikumam, kas papildina Komisijas eCall stratēģijas
 "ĀIC" daļu.
 Šie dažādie teksti ir papildinoši, un
 kopā tie ļaus līdz 2015. gada 1. oktobrim padarīt
 līnijas 112 eCall pakalpojumu pilnīgi darbspējīgu.
 2. APSPRIEŠANĀS AR
 IEINTERESĒTAJĀM PERSONĀM UN IETEKMES NOVĒRTĒJUMU
 REZULTĀTI
 2.1. Apspriedes ar
 ieinteresētajām personām
 Šā priekšlikuma sagatavošanas
 procesā ir veikta izvērsta apspriešanās ar galvenajām
 ieinteresētajām personām.
 Tajā ņemtas vērā visas eCall
 ietekmes novērtēšanas gaitā veiktās konsultācijas.
 Saistībā ar tām īpaši jāmin, piemēram,
 būtisks to ieinteresēto personu ieguldījums, kuras
 līdzdarbojās vairākos forumos, piemēram, Eiropas eCall
 īstenošanas platformā (EeĪP), eCall ĀIC ekspertu
 grupā un eCall ieviešanas grupā e-drošības un
 i-mobilitātes foruma ietvaros, kā arī sabiedriskajā
 apspriešanā par eCall ieviešanu no 2010. gada 19. jūlija
 līdz 19. septembrim.
 Priekšlikumā tiek ņemtas
 vērā arī diskusijas sanāksmēs ar ekspertiem no dalībvalstīm,
 EEZ valstīm un Šveices 2011. gada 13. oktobrī, 2012. gada
 29. maijā, 19. jūnijā un 3. jūlijā,
 kurās gatavoja specifikācijas ĀIC. Šajās
 sanāksmēs piedalījās arī pārstāvji no
 Eiropas Parlamenta un Eiropas datu aizsardzības uzraudzītāja[9].
 Visbeidzot, šajā priekšlikumā ir
 ņemts vērā arī Eiropas ITS konsultatīvās grupas 25 dalībnieku
 atzinums; minēto grupu veido ITS pakalpojumu sniedzēju,
 lietotāju apvienību, transporta un iekārtu operatoru, ražošanas
 nozares pārstāvju, sociālo partneru, profesionālo
 apvienību, vietējo iestāžu un citu saistītu forumu augsta
 līmeņa pārstāvji[10].
 2.2. Ietekmes
 novērtējums un izmaksu un ieguvumu analīze
 Veicot eCall ietekmes
 novērtējumu attiecībā uz trim ierosinātajiem
 risinājumiem, tostarp vēlamāko — regulatīvo
 pasākumu — risinājumu, tika veikta izvērsta izmaksu un
 ieguvumu analīze.
 Attiecībā uz izraudzītā
 risinājuma (3. risinājuma) izmaksu un ieguvumu analīzi
 trīs plānotie eCall regulatīvie pasākumi
 (transportlīdzeklī uzstādāmas iekārtas, telesakaru
 nodrošinājums, ĀIC) nav cits no cita nošķirami. ĀIC
 izmaksas var aplēst atsevišķi no eCall iniciatīvas
 transportlīdzeklī uzstādāmo iekārtu un telesakaru
 nodrošinājuma izmaksām, taču ieguvumus var novērtēt
 tikai attiecībā uz eCall iniciatīvu kopumā.
 2.2.1. Galveno ar ĀIC saistīto
 izmaksu analīze
 Līnijas 112 eCall
 apstrādes robežizmaksas par katru ĀIC, kas pienācīgi
 aprīkota, lai varētu apstrādāt tālruņa
 numura 112 izsaukumus ar informāciju par atrašanās vietu —
 E112 izsaukumus — (šādu pienākumu nosaka Universālā
 pakalpojuma direktīva[11]), ietver šādas izmaksas:
 –
 izmaksas par iekšjoslas modemu serveri (no
 EUR 3000 līdz EUR 20 000 atkarā no eCall
 skaita);
 –
 izmaksas par programmatūru minimālā
 datu kopuma (MDK) dekodēšanai un par integrēšanu ĀIC
 programmatūrā;
 –
 izmaksas par apmācību.
 Šīm izmaksām jāpieskaita
 ikgadējās izmaksas par ekspluatāciju. Kad eCall
 izsaukumus saņems ĀIC, kas saņem arī citus
 neatliekamās palīdzības izsaukumus, lielākā daļa
 šo izmaksu būs ietvertas parastajās darbības izmaksās.
 Citādi tās būs atkarīgas no tā, cik operatoru būs
 nepieciešams paredzamā eCall zvanu skaita apstrādei[12].
 Saskaņā ar aplēsēm
 ĀIC modernizēšanas aptuvenās izmaksas varētu būt
 vidēji 1,1 miljons euro uz dalībvalsti[13]. Šīs aplēses ir
 iegūtas, veicot klasteru analīzi, kuras pamatā ir valsts
 iedzīvotāju blīvums, ceļu satiksmes negadījumu
 tipoloģija, ceļu un neatliekamās palīdzības sniegšanas
 infrastruktūra un citu veidu vispārīga statistika. Dažādu
 valstu izmaksas būtiski atšķiras atkarā ne vien no ĀIC
 skaita, bet arī no ĀIC modernizēšanai izraudzītā tehniskā
 risinājuma.
 Papildu informāciju sniedza
 pirmsieviešanas izmēģinājuma projekts HeERO[14] (no 2011. gada
 janvāra līdz 2013. gada janvārim), kurā
 iesaistījās deviņu dalībvalstu un asociēto valstu
 iestādes, kā arī četrdesmit partneri. Projekta
 mērķis bija sagatavoties vajadzīgās infrastruktūras
 ieviešanai, tostarp tādas sadarbspējīgas un saskaņotas
 transportlīdzeklī uzstādītas neatliekamās
 palīdzības izsaukumu sistēmas ieviešanai, kuras pamatā ir
 tālruņa numura 112 izsaukums. Projektam sekos
 izmēģinājuma projekts HeERO2, kas sākts 2013. gada
 sākumā un kas ilgs 24 mēnešus, iesaistot vēl deviņas
 dalībvalstis un asociētās valstis.
 HeERO
 izmēģinājuma projekts ir palīdzējis
 pierādīt, ka inovatīvi risinājumi var samazināt
 izmaksas salīdzinājumā ar visai konservatīvo pieeju, kas
 tika izmantota eCall ietekmes novērtējumā, it īpaši
 attiecībā uz tām dalībvalstīm, kurās ir daudz
 ĀIC. Tajā arī apstiprinājās, ka ieviešanas
 aplēstās un faktiskās izmaksas ir paredzētajās
 robežās.
 2.2.2. Galveno ieguvumu analīze
 Ieguvumi, kas tika konstatēti ietekmes
 novērtējumā un vairākos pētījumos, tostarp valstu
 pētījumos, ir, piemēram, šādi:
 –
 bojāgājušo skaita samazinājums (ja
 visi transportlīdzekļi būtu aprīkoti ar eCall —
 no 1 % līdz 10 % atkarā no valsts iedzīvotāju
 blīvuma un ceļu un neatliekamās palīdzības sniegšanas
 infrastruktūras)[15];
 –
 ievainojumu nopietnības samazinājums (par
 2–15 %)[16];
 –
 ceļu satiksmes negadījumu izraisīto
 satiksmes sastrēgumu radīto izmaksu samazinājums. Tā
 iemesls ir efektīvāka negadījumu pārvaldība — par
 negadījumu nekavējoties tiek paziņots ĀIC, tāpēc
 par to var paziņot tālāk attiecīgajam ceļu satiksmes
 vadības kontroles centram, kas var nekavējoties par to informēt
 citus ceļu satiksmes dalībniekus, tādējādi
 palīdzot samazināt sekundāro negadījumu skaitu;
 –
 glābšanas dienestu darbības atvieglošana
 un lielāka glābēju (piemēram, ugunsdzēsēju
 brigādes) drošība, kad no transportlīdzekļiem tiek
 atbrīvoti tajos iesprostoti cilvēki, jo MDK sniedz arī
 informāciju par degvielas veidu;
 –
 mazāka avārijas izsaukumu infrastruktūra
 autoceļu malās, jo katrs ceļu satiksmes dalībnieks
 varēs veikt neatliekamās palīdzības izsaukumu no sava
 transportlīdzekļa.
 2.2.3. Izmaksu un ieguvumu
 attiecība
 Ieguvumu apmērs ir aprēķināts
 arī monetāri, un ir veikta gan dažādo risinājumu, gan dažādo
 ietekmes kategoriju izmaksu un ieguvumu analīze[17]. Aprēķini ir veikti
 par laikposmu līdz 2033. gadam, jo ir paredzams, ka
 vēlamākā politikas risinājuma īstenošanas
 gadījumā minētais gads būs eCall pakalpojuma
 pilnīgas izplatības gads.
 || 1. politikas risinājums ES neveic pasākumus || 2. politikas risinājums Brīvprātīgas rīcības pieeja || 3. politikas risinājums Regulatīvie pasākumi
 Ieguvumu un izmaksu attiecība || 0,29 || 0,68 || 1,74
 3. PRIEKŠLIKUMA JURIDISKIE ASPEKTI
 3.1. Juridiskais pamats
 Direktīvas 2010/40/ES 6. panta 2. punktā
 ir noteikts, ka vēlākais dienā, kad pagājuši 12 mēneši
 pēc to specifikāciju pieņemšanas, kas vajadzīgas noteiktai
 prioritārai darbībai, Komisija, iepriekš veikusi ietekmes
 novērtējumu, ietverot izmaksu un ieguvumu analīzi,
 attiecīgā gadījumā saskaņā ar LESD 294. pantu
 iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei priekšlikumu par šo specifikāciju
 ieviešanu.
 3.2. Subsidiaritāte un
 proporcionalitāte
 Saskaņā ar subsidiaritātes
 principu (Līguma par Eiropas Savienību 5. panta 3. punkts)
 ES līmeņa pasākumi var notikt tikai tad, ja dalībvalstis
 pašas nevar pietiekami labi īstenot paredzētos mērķus,
 līdz ar to atbilstoši ierosinātās darbības mērogam vai
 iedarbībai tie ir labāk sasniedzami ES līmenī.
 Ceļu satiksmes drošība ir
 ārkārtīgi nozīmīgs jautājums visā Eiropas
 Savienībā un visiem tās iedzīvotājiem — 500 miljoni
 pilsoņu 27 dalībvalstīs izmanto vairāk nekā 230
 miljonus transportlīdzekļu uz vairāk nekā 5 miljoniem km
 ceļu. Sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma
 iniciatīvas galīgais mērķis ir visos Eiropas
 transportlīdzekļos ieviest minimālās funkcijas, kas
 ļautu nodrošināt to, ka neatliekamās palīdzības
 dienesti pienācīgi apstrādātu neatliekamās
 palīdzības izsaukumus. Šobrīd autobraucienu ikgadējais
 skaits visās dalībvalstīs pārsniedz 100 miljonus, un
 šis skaits pieaug, jo Eiropas Savienības konsolidācija
 kļūst aizvien izteiktāka (brīvas preču aprites,
 personu brīvas pārvietošanās un pakalpojumu brīvas aprites
 ietekmē). Pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību
 visā Eiropā nevar pienācīgi panākt atsevišķas
 dalībvalstis vienas pašas, tāpēc ir jāīsteno
 pasākumi ES līmenī. Turklāt rīcība ES
 līmenī, izmantojot kopējus Eiropas eCall standartus, ko
 apstiprinājušas Eiropas standartizācijas organizācijas (CEN un
 ETSI), nodrošinās neatliekamās palīdzības pakalpojuma
 efektīvu sniegšanu visā Eiropā — piemēram,
 gadījumos, kad transportlīdzeklis atrodas ārvalstīs, —
 un palīdzēs izvairīties no tirgus sadrumstalotības (kas
 varētu rasties, ja parādītos daudzi dažādi valstu un/vai
 patentēti privātā sektora risinājumi, kuri tiktu
 īstenoti dažādos veidos).
 Tāpat kā pakalpojumu 112 un E112
 ieviešanas gadījumā ES līmeņa eCall ir
 izstrādāts tā, lai ierobežotu ietekmi uz
 ieinteresētajām personām vērtības radīšanas
 ķēdē (automobiļu rūpniecības nozari, mobilo
 sakaru tīklu operatoriem, dalībvalstīm, ĀIC) un šo ietekmi
 sadalītu taisnīgi.
 Pašreizējais priekšlikums aicina
 dalībvalstis ieviest nepieciešamo eCall ĀIC
 infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall zvanu
 pienācīgai saņemšanai un apstrādei to teritorijā,
 saskaņā ar specifikācijām, kas noteiktas Komisijas 2012. gada
 26. novembra Deleģētajā regulā (ES) Nr. 305/2013,
 ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina
 attiecībā uz sadarbspējīga ES mēroga eCall
 pakalpojuma saskaņotu nodrošināšanu, lai nodrošinātu ES mēroga
 eCall pakalpojuma sadarbspēju, savietojamību un
 nepārtrauktību. Tiek plānots panākt, lai valstu un
 reģionālo iestāžu finansiālās un
 administratīvās izmaksas būtu pēc iespējas mazākas
 un atbilstu sasniedzamajiem mērķiem. Būtiska ieviešanas
 daļa (ĀIC organizēšana) ir atstāta valsts
 lēmējiestāžu ziņā. Dalībvalstis modernizēs
 ĀIC infrastruktūru tādā veidā, kas ir
 vispiemērotākais valsts/lokālajai arhitektūrai, un tādējādi
 tiks ņemtas vērā katrai dalībvalstij raksturīgās
 grūtības un apstākļi. Katra dalībvalsts varēs
 organizēt savus neatliekamās palīdzības dienestus izmaksu
 ziņā maksimāli efektīvi un atbilstīgi tās
 vajadzībām, ieskaitot iespēju filtrēt zvanus, kas nav
 ārkārtas izsaukumi un kurus nedrīkst apstrādāt eCall
 ĀIC, jo īpaši attiecībā uz manuāli aktivizētajiem
 eCall zvaniem.
 3.3. Sīkāks priekšlikuma
 skaidrojums
 1. pants liek dalībvalstīm
 līdz 2015. gada 1. oktobrim ieviest nepieciešamo eCall
 ĀIC infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall izsaukumu
 pienācīgai saņemšanai un apstrādei to teritorijā.
 2. pants liek dalībvalstīm
 ziņot Komisijai par šā lēmuma īstenošanā paveikto ne
 vēlāk kā 18 mēnešus pēc tam, kad šis lēmums
 stājies spēkā.
 Lēmuma 3. pantā ir noteikts, ka
 tas stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tā
 publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 4. IETEKME UZ BUDŽETU
 Priekšlikums neietekmē ES budžetu.
 5. IZVĒLES ELEMENTI
 ·
 Eiropas Ekonomikas zona
 Ierosinātais tiesību akts attiecas
 uz EEZ svarīgu jautājumu, tādēļ tas būtu
 jāattiecina arī uz Eiropas Ekonomikas zonu.
 2013/0166 (COD)
 Priekšlikums
 EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS
 par visā ES piemērojamā
 sadarbspējīgā eCall pakalpojuma ieviešanu
 (Dokuments attiecas uz EEZ)
 EIROPAS PARLAMENTS UN EIROPAS
 SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par
 Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 91. pantu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas
 priekšlikumu,
 pēc leģislatīvā akta
 projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas
 un sociālo lietu komitejas atzinumu[18],
 ņemot vērā Reģionu
 komitejas atzinumu[19],
 saskaņā ar parasto likumdošanas
 procedūru,
 tā kā:
 (1) Saskaņā ar Eiropas
 Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvas 2010/40/ES
 par pamatu inteliģento transporta sistēmu ieviešanai autotransporta
 jomā un saskarnēm ar citiem transporta veidiem[20] 3. panta d) punktu
 viena no prioritārajām darbībām, kas identificētas
 specifikāciju un standartu izstrādei un lietošanai, ir saskaņoti
 nodrošināt visā ES piemērojamu sadarbspējīgu eCall
 pakalpojumu.
 (2) Direktīvas 2010/40/ES 6. pants
 nosaka, ka Komisijai ir jāpieņem deleģētie akti par
 specifikācijām, kas vajadzīgas, lai nodrošinātu
 intelektisku transporta sistēmu (ITS) ieviešanas un izmantošanas
 savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību
 attiecībā uz prioritārajām darbībām.
 (3) Komisijas 2012. gada 26. novembra
 Deleģētā regula (ES) Nr. 305/2013, ar ko Eiropas Parlamenta un
 Padomes Direktīvu 2010/40/ES papildina attiecībā uz
 sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu
 nodrošināšanu[21],
 nosaka specifikācijas ārkārtas izsaukumu centrāļu
 (ĀIC) infrastruktūras modernizācijai, kas vajadzīga eCall
 izsaukumu pienācīgai saņemšanu un apstrādei, lai
 nodrošinātu saskaņotā ES mēroga eCall pakalpojuma
 savietojamību, sadarbspēju un nepārtrauktību.
 (4) Direktīvas 2010/40/ES 6. panta
 2. punkts nosaka, ka Komisijai ne vēlāk kā 12 mēnešus
 pēc tam, kad pieņemta iepriekš minētā
 deleģētā regula, attiecīgā gadījumā un
 pēc tam, kad tā ir veikusi ietekmes novērtēšanu, kurā
 iekļauta izmaksu un ieguvumu analīze, ir jāiesniedz Eiropas Parlamentam
 un Padomei priekšlikums saskaņā ar Līguma par Eiropas
 Savienības darbību 294. pantu par šo specifikāciju ieviešanu.
 (5) Ir paredzams, ka
 sadarbspējīgais ES mēroga eCall pakalpojums, samazinot
 neatliekamās palīdzības dienestu reaģēšanas laiku,
 samazinās ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu
 Savienībā, kā arī tajos gūto traumu smagumu. Ir arī paredzams, ka sadarbspējīgais
 ES mēroga eCall pakalpojums nodrošinās sabiedrībai
 ietaupījumus, uzlabojot negadījumu pārvaldību un samazinot
 satiksmes sastrēgumus un sekundāro negadījumu skaitu.
 (6) Lai nodrošinātu
 pakalpojuma sadarbspēju un nepārtrauktību visā
 Savienībā un samazinātu īstenošanas izmaksas
 Savienībai kopumā, ir vajadzīgs, lai visas dalībvalstis
 ieviestu eCall prioritāro darbību saskaņā ar
 kopīgajām specifikācijām, kas noteiktas
 Deleģētajā regulā (ES) Nr. 305/2013. Tam nebūtu
 jāskar katras dalībvalsts tiesības izmantot papildu tehniskos
 līdzekļus, lai apstrādātu citus ārkārtas
 izsaukumus.
 (7) Kā jau pieredzēts
 ar citām neatliekamās palīdzības izsaukumu
 sistēmām, manuāli aktivizēto eCall izsaukumu
 starpā var būt arī palīdzības izsaukumi. Ja
 nepieciešams, dalībvalstis var īstenot visus tehniskos un
 organizatoriskos līdzekļus šo palīdzības izsaukumu
 filtrēšanai, lai nodrošinātu, ka eCall ĀIC
 apstrādā tikai patiesus neatliekamās palīdzības
 zvanus.
 (8) Ņemot vērā to,
 ka šās direktīvas mērķi — proti, nodrošināt
 sadarbspējīga ES mēroga eCall pakalpojuma saskaņotu
 ieviešanu un garantēt pakalpojuma sadarbspēju un
 nepārtrauktību visā Eiropā — nevar pietiekami labi sasniegt
 atsevišķās dalībvalstīs un/vai privātajā
 sektorā, un to, ka minētās rīcības mēroga un
 iedarbības dēļ šo mērķi var labāk sasniegt
 Savienības līmenī, Savienība var pieņemt
 pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5.
 pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar
 minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šis
 lēmums nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai
 nepieciešamo,
 IR PIEŅĒMUŠI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Dalībvalstis ne vēlāk kā 2015. gada
 1. oktobrī ievieš nepieciešamo eCall ĀIC
 infrastruktūru, kas vajadzīga visu eCall izsaukumu
 pienācīgai saņemšanai un apstrādei, kuri vajadzības
 gadījumā ir attīrīti no zvaniem, kas nav ārkārtas
 izsaukumi, savā teritorijā saskaņā ar
 specifikācijām, kas noteiktas Deleģētajā regulā
 (ES) Nr. 305/2013, lai nodrošinātu visā ES piemērojamā
 sadarbspējīgā eCall pakalpojuma savietojamību,
 sadarbspēju un nepārtrauktību. Tas neskar katras
 dalībvalsts tiesības organizēt savus neatliekamās
 palīdzības dienestus izmaksu ziņā maksimāli
 efektīvi un atbilstīgi tās vajadzībām, ieskaitot
 iespēju filtrēt zvanus, kas nav ārkārtas izsaukumi un kurus
 nedrīkst apstrādāt eCall ĀIC, it īpaši
 attiecībā uz manuāli aktivizētajiem eCall zvaniem.
 2. pants
 Ne vēlāk kā 18 mēnešus
 pēc šā lēmuma stāšanās spēkā
 dalībvalstis ziņo Komisijai par šā lēmuma
 īstenošanā paveikto. Ziņojumā
 ir jāietver vismaz to kompetento iestāžu saraksts, kuras
 novērtē eCall ĀIC darbību atbilstību
 Deleģētās regulas (ES) Nr. 305/2013 3. punktā
 uzskaitītajām prasībām, eCall ĀIC saraksts un
 apkalpotā ģeogrāfiskā teritorija, atbilstības testu
 apraksts un privātuma un datu aizsardzības protokolu apraksts.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā
 divdesmitajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas
 Savienības Oficiālajā Vēstnesī.
 4. pants
 Šis lēmums ir adresēts
 dalībvalstīm.
 Briselē,
 Eiropas Parlamenta vārdā – Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs priekšsēdētājs
 [1] COM(2005) 431 galīgā
 redakcija.
 [2] COM (2009) 434.
 [3] OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.
 [4] P7_TA(2012)0274.
 [5] COM(2012) 636 final.
 [6] OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.
 [7] SEC(2011) 1019
 galīgā redakcija.
 [8] 2011/750/ES.
 [9] Darba kārtību un protokola kopsavilkumu sk.
 http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=1941.
 [10] http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetail&groupID=2736.
 [11] Direktīvas 2002/22/EK 26. pants.
 [12] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija, III pielikums.
 [13] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija,
 XIV pielikums.
 [14] http://ec.europa.eu/information_society/apps/projects/factsheet/index.cfm?project_ref=270906.
 [15] SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO pētījumi.
 Aprēķinu sīkāku analīzi sk. eCall ietekmes
 novērtējuma IV pielikumā.
 [16] SEiSS, E-MERGE, eIMPACT, AINO pētījumi.
 Aprēķinu sīkāku analīzi sk. eCall ietekmes
 novērtējuma IV pielikumā.
 [17] SEC(2011) 1019 galīgā redakcija, IV un
 XIV pielikums.
 [18] OV C [..], [..],
 [..]. lpp.
 [19] OV C [..], [..],
 [..]. lpp.
 [20] OV L 207, 6.8.2010., 1. lpp.
 [21] OV L 91, 3.4.2013., 1. lpp.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 30.6.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 163/1
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1018
 af 29. juni 2015
 om opstilling af en liste, der klassificerer begivenheder inden for civil luftfart, som skal indberettes i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014
 (EØS-relevant tekst)
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 376/2014 af 3. april 2014 om indberetning og analyse af samt opfølgning på begivenheder inden for civil luftfart, ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 996/2010 og ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/42/EF, Kommissionens forordning (EF) nr. 1321/2007 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1330/2007 (1), særlig artikel 4, stk. 5, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til forordning (EU) nr. 376/2014 skal der på organisationsniveau, medlemsstatsniveau og EU-niveau indføres ordninger for indberetning af begivenheder, der gør det muligt at indberette, indsamle, opbevare, beskytte, udveksle, videregive, analysere og følge op på alle relevante oplysninger vedrørende den civile luftfartssikkerhed. I samme forordning fastsættes der desuden bestemmelser, som begrænser anvendelsen af de oplysninger, der indsamles med henblik på at øge luftfartssikkerheden, og som yder indberetteren og andre personer, der er nævnt i indberetningen af begivenheder, passende beskyttelse med henblik på at sikre, at der til stadighed er adgang til sikkerhedsoplysninger. Forordning (EU) nr. 376/2014 gælder for alle luftfartøjer, der er defineret i og omfattet af forordningen, også bemandede luftfartøjer og fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS).
 (2)
 I henhold til artikel 4, stk. 5, første afsnit, i forordning (EU) nr. 376/2014 skal Kommissionen vedtage en liste, der klassificerer begivenheder, som der skal henvises til ved indberetning via de obligatoriske indberetningsordninger, der indføres i henhold til forordningen, af begivenheder, som falder ind under de kategorier, der er omhandlet i forordningens artikel 4, stk. 1. I henhold til artikel 4, stk. 5, andet afsnit, i forordning (EU) nr. 376/2014 skal der opstilles en separat liste, der indeholder en klassificering af begivenheder, som skal gælde for andre luftfartøjer end komplekse motordrevne luftfartøjer. Denne separate liste skal i fornødent omfang tilpasses de særlige forhold, der gælder for denne del af luftfartssektoren.
 (3)
 Den opdeling i kategorier af begivenheder, som skal indberettes, der er fastsat i forordning (EU) nr. 376/2014, blev fastlagt for at gøre det muligt for de personer, der er udpeget i henhold til forordningen, at identificere de begivenheder, som de skal indberette. Listerne over begivenheder bør med dette for øje opdeles efter de kategorier, som indberetterne bør henvise til, afhængigt af deres respektive situation, jf. forordning (EU) nr. 376/2014.
 (4)
 Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat ved artikel 65 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 (2) —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Den detaljerede klassifikation af begivenheder, der skal henvises til ved indberetning via de obligatoriske indberetningsordninger af begivenheder i henhold til artikel 4, stk. 1, i forordning (EU) nr. 376/2014, er fastsat i bilag I-V til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Den anvendes fra den 15. november 2015.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 29. juni 2015.
 På Kommissionens vegne
 Jean-Claude JUNCKER
 Formand
 (1) EUT L 122 af 24.4.2014, s. 18.
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2008 af 20. februar 2008 om fælles regler for civil luftfart og om oprettelse af et europæisk luftfartssikkerhedsagentur, og om ophævelse af Rådets direktiv 91/670/EØF, forordning (EF) nr. 1592/2002 og direktiv 2004/36/EF (EUT L 79 af 19.3.2008, s. 1).
 BILAG I
 BEGIVENHEDER RELATERET TIL OPERATION AF LUFTFARTØJET
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er dette bilag struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås sådan, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 1. FLYVEOPERATIONER
 1.1. Forberedelse af flyvning
 1)
 Anvendelse af ukorrekte data eller indlæsning af forkerte oplysninger i udstyr, der anvendes til navigation eller ydeevneberegninger, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 2)
 Transport eller forsøgt transport af farligt gods i modstrid med gældende lovgivning, herunder ukorrekt mærkning, pakning og håndtering af farligt gods.
 1.2. Klargøring af luftfartøjet
 1)
 Ukorrekt brændstoftype eller forurenet brændstof
 2)
 Manglende, ukorrekt eller utilstrækkelig afisning/forebyggelse af overisning.
 1.3. Start og landing
 1)
 Afkørsel af rullevej eller bane
 2)
 Faktisk eller potentiel indtrængen på rullevej eller bane
 3)
 Indtrængen på endeligt indflyvnings- og startområde (FATO)
 4)
 Afbrudt start
 5)
 Manglende evne til at nå den krævede eller forventede ydeevne under start, go-around eller landing
 6)
 Faktisk eller forsøgt start, indflyvning eller landing med ukorrekt luftfartøjskonfiguration
 7)
 Stød på hale, propel, rotorblad/vingespids eller motorcelle under start eller landing
 8)
 Fortsættelse af indflyvning i modstrid med operatørens kriterier for stabil indflyvning
 9)
 Fortsættelse af instrumentindflyvning, som ikke overholder de offentliggjorte minima og uden tilstrækkelige visuelle referencer
 10)
 Sikkerhedslanding eller nødlanding
 11)
 Kort og lang landing
 12)
 Hård landing.
 1.4. Enhver flyvefase
 1)
 Kontroltab
 2)
 Ubalance i luftfartøjets flyvestilling, der overstiger den normale stignings-/nedstigningsvinkel, eller flyvehastighed, der ikke er afpasset efter forholdene
 3)
 Højdeafvigelse
 4)
 Udløsning af stall-alarm, »stick shaker«, »stick pusher« og automatiske beskyttelsesmekanismer i tilfælde af overskridelse af de operationelle begrænsninger
 5)
 Utilsigtet afvigelse fra valgt eller tildelt flyvevej med den laveste værdi af enten to gange den krævede navigationsnøjagtighed eller 10 sømil
 6)
 Overskridelse af de begrænsninger, der er angivet i luftfartøjets flyvehåndbog
 7)
 Flyvning med forkert højdemålerindstilling
 8)
 Begivenheder, hvor lufttrykket fra en jetmotor, rotor eller propel har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 9)
 Fejlfortolkning af automatiserede funktionstilstande eller af cockpitinformationerne til flyvebesætningen, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 1.5. Andre typer begivenheder
 1)
 Utilsigtet frigørelse af last eller andet udstyr, der er anbragt udenfor luftfartøjets krop
 2)
 Tab af situationsbevidsthed (herunder bevidstheden om omgivelser, funktionstilstand og systemer, rumlig eller tidsmæssig desorientering)
 3)
 Enhver begivenhed, hvor den menneskelige præstation direkte har bidraget eller kunne have bidraget til et havari eller en alvorlig hændelse.
 2. TEKNISKE BEGIVENHEDER
 2.1. Selve luftfartøjet og dets systemer
 1)
 Tab af enhver del af luftfartøjets struktur under flyvningen
 2)
 Systemtab
 3)
 Redundanstab i et system
 4)
 Lækage af enhver væske, som resulterede i brandfare eller mulig farlig forurening af luftfartøjet, dets systemer eller udstyr, eller som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 5)
 Fejl eller mangler i brændstofsystemet, som har indvirket på brændstoftilførsel og/eller -fordeling
 6)
 Fejlfunktion eller defekt i ethvert indikationssystem, som resulterer i vildledende indikationer over for besætningen
 7)
 Unormal funktion i styregrej, f.eks. asymmetri eller blokeret styregrej (f.eks. anordninger til opdrift (flaps/slats), modstand (spoilere) eller højdekontrol (krængeror, højderor, sideror).
 2.2. Drivkraft (inkl. motorer, propeller og rotorsystemer) og hjælpeaggregater (APU'er)
 1)
 Svigt eller alvorlig fejlfunktion i enhver del til eller i styringen af propel, rotor eller kraftaggregat
 2)
 Skade på eller svigt i hoved-/halerotor, transmissions- og/eller lignende systemer
 3)
 Udsætning, standsning under flyvning af enhver motor eller APU, når dette er krævet (f.eks. i forbindelse med langdistanceflyvning med tomotorede luftfartøjer (ETOPS — Extended range Twin engine aircraft Operations), minimumsudstyrsliste (MEL — Minimum Equipment List)
 4)
 Overskridelse af en motors operationelle begrænsninger, herunder overskridelse af den maksimalt tilladte omdrejningshastighed eller manglende evne til at kontrollere omdrejningshastigheden på en hurtigt roterende komponent (f.eks. APU, luftstarter, køleturbine, turbinegenerator, propel eller rotor)
 5)
 Svigt eller fejl i enhver del af en motor, et kraftaggregat, en APU eller et transmissionssystem, som resulterer i én eller flere af følgende hændelser:
 a)
 drivkraftreverseringssystemet fungerer ikke, som det skal
 b)
 manglende evne til at styre motorkraft, drivkraft eller omdrejninger i minuttet
 c)
 fejl, hvor komponenter løsnes fra hovedenheden.
 3. INTERAKTION MED LUFTFARTSTJENESTER (ANS) OG LUFTTRAFIKSTYRING (ATM)
 1)
 Usikker lufttrafikkontrol-(ATC)-klarering
 2)
 Længerevarende udfald af kommunikation med en lufttrafiktjeneste-(ATS)-eller en lufttrafikstyrings-(ATM)-enhed
 3)
 Indbyrdes modstridende instrukser fra forskellige lufttrafiktjeneste-(ATS)-enheder med risiko for manglende adskillelse
 4)
 Fejlfortolkning af radiokommunikation, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 5)
 Forsætlig fravigelse af ATC-instrukser, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 4. NØDSITUATIONER OG ANDRE KRITISKE SITUATIONER
 1)
 Enhver hændelse, der medfører afgivelse af nødmelding (»MAYDAY« eller »PAN«)
 2)
 Enhver svidning, smeltning, røg, dampe, gnistdannelse, overophedning, brand eller eksplosion
 3)
 Forurenet luft i cockpittet eller i passagerkabinen, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 4)
 Flyvebesætningens eller kabinepersonalets manglende anvendelse af korrekte procedurer i unormale situationer og nødsituationer
 5)
 Anvendelse af nødudstyr eller procedurer for unormale situationer, der har indvirkning på selve flyvningen eller landingen
 6)
 Svigt i nød- eller redningssystemer eller -udstyr, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 7)
 Ukontrollerbart kabinetryk
 8)
 Kritisk lav brændstofbeholdning eller brændstofbeholdning ved destination, som ikke opfylder kravet til endeligt reservebrændstof
 9)
 Enhver situation, hvor besætningen anvender besætningsiltudstyret
 10)
 Uarbejdsdygtighed hos et medlem af flyve- eller kabinebesætningen, som resulterer, at certificeringens krav til mindsteantal besætningsmedlemmer ikke er opfyldt
 11)
 Træthed hos besætningen, som har eller kan have indflydelse på besætningsmedlemmernes evne til sikker udøvelse af deres opgaver under flyvningen.
 5. DET YDRE MILJØ OG METEOROLOGI
 1)
 En kollision eller nær-kollision på jorden eller i luften med et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (1)
 2)
 Advarsel i forbindelse med et antikollisionssystem (ACAS RA — Airborne Collision Avoidance System, Resolution Advisory)
 3)
 Aktivering af et regulært terrænnærhedsadvarselssystem, som f.eks. GPWS (Ground Proximity Warning System) eller TAWS (Terrain Awareness and Warning System)
 4)
 Kollisioner med dyr, herunder fuglekollisioner
 5)
 Skader fra fremmedlegemer (FOD)
 6)
 Uventet dårlig overfladetilstand på baner
 7)
 Wake turbulence
 8)
 Anslag mod luftfartøjet med skydevåben, fyrværkeri, flyvende drager, laserlys, kraftigt lys, lasere, fjernstyrede flysystemer (RPAS), modelfly eller lignende
 9)
 Lynnedslag, som har resulteret i skade på luftfartøjet eller udfald af eller fejl i ethvert luftfartøjssystem
 10)
 Hagl, som har resulteret i skade på luftfartøjet eller udfald af eller fejl i ethvert luftfartøjssystem
 11)
 Kraftig turbulens eller andre episoder, der har resulteret i, at ombordværende er kommet til skade, eller som anses for at kræve »turbulenskontrol« af luftfartøjet
 12)
 Et markant, pludseligt vindretningsskift eller tordenbyge, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 13)
 Overisning, der resulterer i manøvreringsvanskeligheder, skade på luftfartøjet eller udfald af eller fejl i ethvert luftfartøjssystem
 14)
 Vulkanaske.
 6. SIKKERHED/SECURITY
 1)
 Bombetrussel eller kapring
 2)
 Vanskeligheder med at styre berusede, voldelige eller uregerlige passagerer
 3)
 Opdagelse af en blind passager.
 (1) Hindringer omfatter køretøjer.
 BILAG II
 BEGIVENHEDER RELATERET TIL LUFTFARTØJETS TEKNISKE TILSTAND, VEDLIGEHOLDELSE OG REPARATION
 1. FABRIKATION
 Materiel, dele eller apparatur, der er frigivet af produktionsorganisationen, og som afviger fra de gældende konstruktionsdata på en måde, som kunne bringe luftfartøjet i en usikker tilstand som identificeret af indehaveren af typecertifikatet eller konstruktionsgodkendelsen.
 2. KONSTRUKTION
 Svigt, mangler, fejl eller andre begivenheder relateret til materiel, dele eller apparatur, som har resulteret i eller har kunnet resultere i en usikker tilstand.
 Bemærkning: Denne liste gælder for begivenheder, der påvirker materiel, dele eller apparatur, der er omfattet af et typecertifikat, begrænset typecertifikat, supplerende typecertifikat, ETSO-godkendelse, godkendelse af større konstruktionsreparationer eller enhver anden relevant godkendelse, som anses for at være udstedt i henhold til Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 (1).
 3. STYRING AF VEDLIGEHOLD OG FORTSAT LUFTDYGTIGHED
 1)
 Alvorlig strukturel skade på luftfartøjet (f.eks. revner, varig deformation, afskalning, delaminering, overophedning, stærk slitage eller korrosion), der konstateres i forbindelse med vedligeholdelse af luftfartøjet eller en komponent
 2)
 Alvorlig lækage eller forurening af væsker (f.eks. hydraulisk væske, brændstof, olie, gas eller andre væsker)
 3)
 Svigt eller fejlfunktion i enhver motordel eller et kraftaggregat og/eller et transmissionssystem, som medfører én eller flere af følgende:
 a)
 fejl, hvor genstande/komponenter forlader hovedenheden
 b)
 svigt i motormonteringsstruktur
 4)
 Skade, svigt eller defekt i propel, som kan medføre separation af propellen eller en større del af propellen under flyvning og/eller funktionsfejl ved propelkontrol
 5)
 Skade, svigt eller defekt i hovedrotorgearkasse/-montering, der kan medføre separation af rotorsamlingen under flyvning og/eller funktionsfejl ved rotorkontrol
 6)
 Alvorlig funktionsfejl ved et sikkerhedsmæssigt kritisk system eller udstyr, herunder nødsystemer eller -udstyr under vedligeholdelsesprøvning eller manglende aktivering af disse systemer efter vedligehold
 7)
 Ukorrekt samling eller installation af luftfartøjskomponenter konstateret under en inspektion eller prøveprocedure, der ikke var beregnet til dette specifikke formål
 8)
 Fejlvurdering af en alvorlig defekt eller alvorlig manglende overholdelse af minimumsudstyrslisten (MEL) og procedurerne i den tekniske logbog
 9)
 Alvorlig skade på elektriske kabler og indbyrdes sammenkobling (Electrical Wiring Interconnection System (EWIS))
 10)
 Enhver defekt i en levetidsbestemt kritisk del, som forårsager, at delen trækkes tilbage før udløbet af dens fulde levetid
 11)
 Anvendelse af materiel, komponenter eller materialer af ukendt, mistænkelig oprindelse eller ubrugelige kritiske komponenter
 12)
 Misvisende, ukorrekte eller mangelfulde vedligeholdelsesdata eller procedurer, der kan føre til alvorlige fejl i vedligeholdelsen, herunder sprogproblemer
 13)
 Ukorrekt kontrol eller anvendelse af luftfartøjets vedligeholdelsesgrænser eller planlagt vedligeholdelse
 14)
 Frigivelse til service af et luftfartøj efter vedligehold i tilfælde af manglende overholdelse, som bringer flyvesikkerheden i fare
 15)
 Alvorlig beskadigelse af et luftfartøj under vedligeholdelsesaktiviteter, der skyldes ukorrekt vedligeholdelse eller anvendelse af uhensigtsmæssigt eller ubrugeligt jordbaseret støtteudstyr, og som kræver yderligere vedligeholdelsesaktioner
 16)
 Begivenheder, hvor der konstateres svidning, smeltning, røg, gnistdannelse, overophedning eller brand
 17)
 Enhver begivenhed, hvor den menneskelige præstation, herunder personalets træthed, direkte har bidraget eller kunne have bidraget til et havari eller en alvorlig hændelse
 18)
 Betydelig fejlfunktion, stabilitetsproblemer eller tilbagevendende problemer med kvaliteten af et flight recorder system (flight data recorder, data link system eller cockpit voice recorder) eller mangel på oplysninger, der er nødvendige for at sikre, at flight recorder-systemet fungerer fejlfrit.
 (1) Kommissionens forordning (EU) nr. 748/2012 af 3. august 2012 om gennemførelsesbestemmelser for luftdygtigheds- og miljøcertificering af luftfartøjer og hermed forbundet materiel, dele og apparatur og for certificering af konstruktions- og produktionsorganisationer (EUT L 224 af 21.8.2012, s. 1).
 BILAG III
 BEGIVENHEDER RELATERET TIL LUFTFARTSTJENESTER OG -FACILITETER
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er dette bilag struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås således, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 1. BEGIVENHEDER RELATERET TIL LUFTFARTØJER
 1)
 En kollision eller nær-kollision på jorden eller i luften mellem et luftfartøj og et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (1), herunder kontrolleret flyvning i terræn (near CFIT)
 2)
 Manglende overholdelse af adskillelsesminima (2)
 3)
 Utilstrækkelig adskillelse (3)
 4)
 ACAS RA (Airborne Collision Avoidance System, Resolution Advisory)
 5)
 Kollisioner med dyr, herunder fuglekollisioner
 6)
 Afkørsel af rullevej eller bane
 7)
 Faktisk eller potentiel indtrængen på rullevej eller bane
 8)
 Indtrængen på slutindflyvnings- og startområde (FATO)
 9)
 Luftfartøjets afvigelse fra ATC-klarering
 10)
 Luftfartøjets afvigelse fra gældende lufttrafikstyrings-(ATM)-bestemmelser:
 a)
 luftfartøjets afvigelse fra gældende offentliggjorte ATM-procedurer
 b)
 indtrængen i reguleret luftrum, herunder uautoriseret indflyvning i luftrum, hvor en tilladelse er krævet
 c)
 afvigelser, når det gælder medbringelse og anvendelse af ATM-relateret luftfartøjsudstyr som fastlagt herfor i gældende bestemmelser
 11)
 Begivenheder relateret til misforståelser i forbindelse med kaldesignaler.
 2. FORRINGELSE ELLER FULDSTÆNDIGT TAB AF TJENESTER ELLER FUNKTIONER
 1)
 Manglende evne til at yde ATM-tjeneste eller til at udføre ATM-funktioner:
 a)
 manglende evne til at yde lufttrafiktjeneste eller til at udføre lufttrafiktjenestefunktioner
 b)
 manglende evne til at yde luftrumsstyringstjeneste eller til at udføre luftrumsstyringsfunktioner
 c)
 manglende evne til at yde lufttrafikregulerings- og kapacitetsstyringstjeneste eller til at udøve lufttrafikregulerings- og kapacitetsstyringsfunktioner
 2)
 Manglende eller i væsentlig grad ukorrekte, falske, mangelfulde eller vildledende oplysninger fra en støttetjeneste (4), herunder også dårlig overfladetilstand på baner
 3)
 Svigt i kommunikationstjenester
 4)
 Svigt i overvågningstjenester
 5)
 Svigt i databehandlings- og -distributionsfunktioner eller -tjenester
 6)
 Svigt i navigationstjenester
 7)
 Sikkerhedssvigt i ATM-system, som havde eller kunne have haft en direkte negativ indvirkning på sikker udøvelse af tjenesterne
 8)
 Betydelig overbelastning af ATS-sektor/ATS-position, som kan føre til en forringelse i ydelsen af tjenesterne
 9)
 Forkert modtagelse eller fortolkning af vigtig kommunikation, herunder manglende forståelse af det anvendte sprog, hvis dette har eller kunne have haft en direkte negativ indvirkning på sikker udøvelse af tjenesterne
 10)
 Langvarigt tab af kommunikation med et luftfartøj eller med andre ATS-enheder.
 3. ANDRE BEGIVENHEDER
 1)
 Afgivelse af nødmelding (»MAYDAY« eller »PAN«)
 2)
 Markant forstyrrelse udefra i luftfartstjenester (f.eks. radiosendestationer, der sender på FM-båndet og dermed interfererer med ILS (instrumentlandingssystemet), VOR (VHF rundstrålende radiofyr) og kommunikation)
 3)
 Anslag mod et luftfartøj, en ATS-enhed eller transmission af radiokommunikation, herunder med skydevåben, fyrværkeri, flyvende drager, laserlys, kraftige lasere, fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS), modelfly eller lignende
 4)
 Dumpning af brændstof
 5)
 Bombetrussel eller kapring
 6)
 Træthed, der har eller kan have en indvirkning på evnen til sikker udøvelse af flyvesikrings- eller lufttrafikopgaver
 7)
 Enhver begivenhed, hvor den menneskelige præstation direkte har bidraget eller kunne have bidraget til et havari eller en alvorlig hændelse.
 (1) Hindringer omfatter køretøjer.
 (2) Der er tale om en situation med manglende overholdelse af de fastsatte adskillelsesminima mellem luftfartøjer eller mellem luftfartøjer og luftrum, som der er fastsat adskillelsesminima for.
 (3) En situation uden fastsatte adskillelsesminima, hvor opfattelsen er, at luftfartøjer passerer for tæt på hinanden til, at piloterne kan sørge for sikker adskillelse.
 (4) For eksempel: lufttrafiktjenester (ATS), automatisk terminalinformationstjeneste (ATIS), vejrtjenester, navigationsdatabaser, kort, diagrammer, luftfartsinformationstjeneste (AIS) og håndbøger.
 BILAG IV
 BEGIVENHEDER RELATERET TIL FLYVEPLADSER OG GROUNDSERVICES
 1. FLYVESIKKERHEDSSTYRING I LUFTHAVNEN
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er denne afdeling struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås således, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 1.1. Begivenheder relateret til luftfartøjer og hindringer
 1)
 En kollision eller nær-kollision på jorden eller i luften med et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (1)
 2)
 Kollisioner med dyr, herunder fuglekollisioner
 3)
 Afkørsel af rullevej eller bane
 4)
 Faktisk eller potentiel indtrængen på rullevej eller bane
 5)
 Indtrængen på eller afvigelse fra slutindflyvnings- og startområde (FATO)
 6)
 Luftfartøjets eller køretøjets manglende overholdelse af klarering, instrukser eller restriktioner under operation/kørsel på flyvepladsens manøvreområde (f.eks. forkert bane, rullevej eller adgangsbegrænset del af en flyveplads)
 7)
 Fremmed genstand på flyvepladsens manøvreområde, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 8)
 Tilstedeværelse af hindringer på flyvepladsen eller i nærheden af flyvepladsen, som ikke er offentliggjort i AIP (Aeronautical Information Publication), ved NOTAM (Notice to Airmen), og/eller som ikke er markeret eller ordentligt oplyst
 9)
 Et køretøjs, et udstyrs eller en persons forstyrrelse af et luftfartøj under push-back, power-back eller kørsel
 10)
 Passagerer eller ikke-autoriserede personer efterladt uden opsyn på forpladsen
 11)
 Hændelse, der skyldes virkningen af lufttrykket fra jetmotor, rotorblade eller propel
 12)
 Afgivelse af nødmelding (»MAYDAY« eller »PAN«).
 1.2. Forringelse eller fuldstændigt tab af tjenester eller funktioner
 1)
 Tab af eller svigt i kommunikationen mellem:
 a)
 flyveplads, køretøj eller andet jordpersonel og lufttrafiktjenesteenheden eller forpladstjenesteenheden
 b)
 forpladstjenesteenheden og luftfartøjet, køretøjet eller lufttrafiktjenesteenheden
 2)
 Signifikant svigt, fejlfunktion eller defekt i flyvepladsudstyr eller -systemer, som har eller kunne have bragt luftfartøjet eller de ombordværende i fare
 3)
 Betydelige mangler vedrørende belysning, markering eller skiltning på flyveplads
 4)
 Svigt i flyvepladsens alarmeringssystem
 5)
 Brand- og redningstjenester, der ikke er til rådighed i henhold gældende krav.
 1.3. Andre begivenheder
 1)
 Brand, røg eller eksplosioner i faciliteter og udstyr på flyvepladsen eller i dens nærhed, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Security-relaterede begivenheder på flyvepladsen (f.eks. ulovlig indtrængen, sabotage eller bombetrussel)
 3)
 Manglende indberetning af betydelige ændringer i flyvepladsens driftsforhold, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 4)
 Manglende, ukorrekt eller utilstrækkelig afisning/forebyggelse af overisning
 5)
 Betydeligt brændstofspild under brændstofpåfyldning
 6)
 Påfyldning af forurenet eller forkert brændstoftype eller andre vigtige væsker (inkl. ilt, nitrogen, olie og drikkevand)
 7)
 Manglende udbedring af dårlig overfladetilstand på baner
 8)
 Enhver begivenhed, hvor den menneskelige præstation direkte har bidraget eller kunne have bidraget til havari eller en alvorlig hændelse.
 2. GROUNDHANDLING AF ET LUFTFARTØJ
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er denne afdeling struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås sådan, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 2.1. Begivenheder relateret til luftfartøjer og flyvepladser
 1)
 En kollision eller nær-kollision på jorden eller i luften med et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (2)
 2)
 Indtrængen på bane eller rullevej
 3)
 Afkørsel af bane eller rullevej
 4)
 Betydelig forurening af luftfartøjets struktur, dets systemer og udstyr, der stammer fra transport af bagage, post eller fragt
 5)
 Et køretøjs, et udstyrs eller en persons forstyrrelse af et luftfartøj under push-back, power-back eller kørsel
 6)
 Fremmed genstand på flyvepladsens manøvreområde, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 7)
 Passagerer eller ikke-autoriserede personer efterladt uden opsyn på forpladsen
 8)
 Brand, røg eller eksplosioner i faciliteter og udstyr på flyvepladsen eller i dens nærhed, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 9)
 Security-relaterede begivenheder på flyvepladsen (f.eks. ulovlig indtrængen, sabotage eller bombetrussel).
 2.2. Forringelse eller fuldstændigt tab af tjenester eller funktioner
 1)
 Tab af eller svigt i kommunikationen med et luftfartøj, et køretøj, en lufttrafiktjenesteenhed eller en forpladstjenesteenhed
 2)
 Signifikant svigt, fejlfunktion eller defekt i flyvepladsudstyr eller -systemer, som har eller kunne have bragt luftfartøjet eller de ombordværende i fare
 3)
 Betydelige mangler vedrørende belysning, markering eller skiltning på flyveplads.
 2.3. Specifikke begivenheder relateret til ground handling
 1)
 Ukorrekt behandling og lastning af passagerer, bagage, post eller fragt, der kan få betydelig indflydelse på luftfartøjets masse og/eller balance (herunder væsentlige fejl i loadsheet-beregningerne)
 2)
 Boardingudstyr fjernet til fare for de ombordværende
 3)
 Ukorrekt stuvning eller fastgørelse af bagage, post eller fragt, der på nogen måde kan bringe luftfartøjet, dets udstyr eller de ombordværende i fare eller besværliggøre en nødevakuering
 4)
 Transport, forsøgt transport eller håndtering af farligt gods, som har eller kunne have bragt sikkerheden i forbindelse med transporten eller håndteringen i fare eller ført til usikre forhold (f.eks. hændelse med farligt godt eller havari med farligt gods som defineret i ICAO's tekniske instruktioner (3))
 5)
 Manglende overholdelse af procedurerne for sammenkædning af bagage og passagerer
 6)
 Manglende overholdelse af de obligatoriske procedurer for groundhandling og servicering af luftfartøjer, især afisning, brændstofpåfyldning eller lastning, herunder forkert placering eller fjernelse af udstyr
 7)
 Betydeligt brændstofspild under brændstofpåfyldning
 8)
 Påfyldning af ukorrekt brændstofmængde, som kan have en betydelig indvirkning på den maksimale flyvetid, som tankkapaciteten tillader, luftfartøjets præstation, balance eller konstruktionsstyrke
 9)
 Påfyldning af forurenet eller forkert brændstoftype eller andre vigtige væsker (inkl. ilt, nitrogen, olie og drikkevand)
 10)
 Svigt, fejlfunktion eller defekt i jordbaseret udstyr, der anvendes til groundhandling, som medfører eller kunne medføre skader på luftfartøjet (f.eks. trækbom eller Ground Power Unit (GPU))
 11)
 Manglende, ukorrekt eller utilstrækkelig afisning/forebyggelse af overisning
 12)
 Skader på luftfartøjet forårsaget af groundhandlingudstyr eller køretøjer, herunder skader, der ikke allerede er indberettet
 13)
 Enhver begivenhed, hvor den menneskelige præstation har direkte bidraget eller kunne have bidraget til havari eller en alvorlig hændelse.
 (1) Hindringer omfatter køretøjer.
 (2) Hindringer omfatter køretøjer.
 (3) Tekniske instruktioner for sikker lufttransport af farligt gods (ICAO — Doc 9284).
 BILAG V
 BEGIVENHEDER RELATERET TIL ANDRE LUFTFARTØJER END KOMPLEKSE MOTORDREVNE LUFTFARTØJER, HERUNDER SVÆVEFLY OG LETTERE END-LUFTFARTØJER
 I dette bilag forstås ved:
 a) »andre luftfartøjer end komplekse motordrevne luftfartøjer«: ethvert luftfartøj bortset fra luftfartøjer som defineret i artikel 3, litra j), i forordning (EF) nr. 216/2008
 b) »svævefly«: svævefly som defineret i artikel 2, nr. 117), i Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 (1)
 c) »lettere end luftfartøjer«: lettere end luftfartøjer som omhandlet i punkt ML10 i afdelingen »Definitioner og udtryk, der anvendes i denne liste« i bilaget til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF (2).
 1. ANDRE LUFTFARTØJER END KOMPLEKSE MOTORDREVNE LUFTFARTØJER, BORTSET FRA SVÆVEFLY OG LETTERE END LUFTFARTØJER
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er denne afdeling struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås sådan, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 1.1. Flyveoperationer
 1)
 Utilsigtet tab af kontrol
 2)
 Landing uden for det påtænkte landingsområde
 3)
 Manglende evne til eller mislykket forsøg på at nå den krævede ydeevne, der forventes under normale forhold i forbindelse med start, stigning eller landing
 4)
 Indtrængen på baner
 5)
 Afkørsel af baner
 6)
 Enhver flyvning, der er foretaget med et luftfartøj, som ikke var luftdygtigt, eller for hvilken forberedelse til flyvning ikke blev afsluttet, hvilket har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 7)
 Utilsigtet flyvning ind i et område med instrumentvejrforhold (IMC — Instrument Meteorological Conditions) med et luftfartøj, der ikke er certificeret til instrumentflyvning (IFR — Instrument Flight Rules), eller en pilot, der ikke er kvalificeret til IFR-flyvning, hvilket har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 (8)
 Utilsigtet frigørelse af last (3).
 1.2. Tekniske begivenheder
 1)
 Unormalt kraftige vibrationer (f.eks. vibrationer i krænge- eller højderor eller i en propel)
 2)
 Styregrej, der ikke fungerer korrekt eller er koblet fra
 3)
 Svigt i eller betydelig forringelse af selve luftfartøjets konstruktion
 4)
 Tab af enhver del af luftfartøjets struktur eller indretninger under flyvningen
 5)
 Svigt i motor, rotor, propel, brændstofsystem eller andre væsentlige systemer
 6)
 Lækage af enhver væske, som resulterede i brandfare eller mulig farlig forurening af selve luftfartøjet og dets systemer eller udstyr, eller som er til fare for de ombordværende.
 1.3. Interaktion med ANS (luftfartstjenester) og ATM (lufttrafikstyring)
 1)
 Interaktion med luftfartstjenester (f.eks. ydelse af forkerte tjenester, afgivelse af modstridende meddelelser eller afvigelse fra klarering) som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Uautoriseret indtrængen i reguleret luftrum.
 1.4. Nødsituationer og andre kritiske situationer
 1)
 Enhver begivenhed, der medfører et nødopkald
 2)
 Brand, eksplosion, røg, giftige gasser eller dampe i luftfartøjet
 3)
 Uarbejdsdygtighed hos pilot, der har ledt til, at vedkommende ikke er i stand til at udføre nogen som helt opgave.
 1.5. Det ydre miljø og meteorologi
 1)
 En kollision på jorden eller i luften med et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (4)
 2)
 En nær-kollision på jorden eller i luften med et andet luftfartøj, terræn eller en hindring (4), som nødvendiggør en undvigemanøvre for at undgå sammenstød
 3)
 Kollisioner med dyr, herunder fuglekollisioner, som har beskadiget luftfartøjet eller forårsaget tab af eller svigt i vigtige funktioner
 4)
 Anslag mod luftfartøjet med skydevåben, fyrværkeri, flyvende drager, laserlys, kraftige lasere, fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS), modelfly eller lignende
 5)
 Lynnedslag, som beskadiger luftfartøjet eller forårsager svigt i luftfartøjets funktioner
 6)
 Kraftig turbulens, der medfører ombordværendes tilskadekomst eller nødvendiggør efterfølgende kontrol af skade på luftfartøjet som følge af turbulens
 7)
 Overisning, herunder karburatoris, som har eller kunne have bragt luftfartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 2. SVÆVEFLY
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er denne afdeling struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås sådan, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 2.1. Flyveoperationer
 1)
 Utilsigtet tab af kontrol
 2)
 En begivenhed, hvor en svæveflypilot ikke kunne frikoble start-wiren eller slæbetovet og derfor måtte anvende nødprocedurer for at gennemføre frikoblingen
 3)
 Frikobling af start-wire eller slæbetov, som har eller kunne have bragt svæveflyet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 4)
 Motorsvigt under start, hvis der er tale om et motorsvævefly
 5)
 En flyvning, der er foretaget med et svævefly, som ikke var luftdygtigt, eller for hvilket en ufuldstændig flyveforberedelse har eller kunne have bragt svæveflyet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 2.2. Tekniske begivenheder
 1)
 Unormalt kraftige vibrationer (f.eks. vibrationer i krænge- eller højderor eller i en propel).
 2)
 Styregrej, der ikke fungere korrekt eller er koblet fra
 3)
 Svigt eller signifikant forringelse af svæveflyets konstruktion
 4)
 Tab af enhver del af svæveflyets struktur eller indretninger under flyvningen.
 2.3. Interaktion med ANS (luftfartstjenester) og ATM (lufttrafikstyring)
 1)
 Interaktion med luftfartstjenester (f.eks. ydelse af forkerte tjenester, afgivelse af modstridende meddelelser eller afvigelse fra klarering) som har eller kunne have bragt svæveflyet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Uautoriseret indtrængen i reguleret luftrum.
 2.4. Nødsituationer og andre kritiske situationer
 1)
 Enhver begivenhed, der medfører et nødopkald
 2)
 Enhver situation, hvor sikkert landingsområde ikke er til rådighed
 3)
 Brand, eksplosion, røg, giftige gasser eller dampe i svæveflyet
 4)
 Uarbejdsdygtighed hos pilot, der har ledt til, at vedkommende ikke er i stand til at udføre nogen som helst opgave.
 2.5. Det ydre miljø og meteorologi
 1)
 En kollision på jorden eller i luften med et luftfartøj, terræn eller en hindring (5)
 2)
 En nær-kollision på jorden eller i luften med et luftfartøj, terræn eller en hindring (5), som nødvendiggør en undvigemanøvre for at undgå sammenstød
 3)
 Anslag mod svæveflyet med skydevåben, fyrværkeri, flyvende drager, laserlys, kraftige lasere, fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS), modelfly eller lignende
 4)
 Lynnedslag, som beskadiger svæveflyet.
 3. LETTERE END LUFTFARTØJER (BALLONER OG LUFTSKIBE)
 Bemærkning: For at lette indberetningen af begivenheder er denne afdeling struktureret således, at de relevante begivenheder er knyttet sammen med de kategorier af aktiviteter, som de erfaringsmæssigt normalt observeres i forbindelse med. Denne opdeling skal dog ikke forstås sådan, at begivenheder, der finder sted uden for den aktivitetskategori, som de er knyttet sammen med i listen, ikke skal indberettes.
 3.1. Flyveoperationer
 1)
 En flyvning med et lettere end luftfartøj, som ikke var luftdygtigt, eller for hvilket en ufuldstændig flyveforberedelse har eller kunne have bragt fartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Utilsigtet vedvarende slukning af cockpitlys.
 3.2. Tekniske begivenheder
 1)
 Svigt i en af følgende dele eller styregrej: dypperør på brændstofcylinder, ballonlegemets taljetræk, styreline, fortøjning, lækage fra gasbrænderventil, lækage fra brændstofcylinderventil, karabinhager, skade på brændstofrør, opdriftsgasventil, ballonlegeme eller hylster, blæser, trykventil (gasballon), spil (fortøjede gasballoner (standballoner))
 2)
 Betydelig lækage eller tab af opdriftsgas (f.eks. porøsitet, løse opdriftsgasventiler).
 3.3. Interaktion med ANS (luftfartstjenester) og ATM (lufttrafikstyring)
 1)
 Interaktion med luftfartstjenester (f.eks. ydelse af forkerte tjenester, afgivelse af modstridende meddelelser eller afvigelse fra klarering) som har eller kunne have bragt fartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Uautoriseret indtrængen i reguleret luftrum.
 3.4. Nødsituationer og andre kritiske situationer
 1)
 Enhver begivenhed, der medfører et nødopkald
 2)
 Brand, eksplosion, røg eller giftige dampe i fartøjet (ud over gasbrænderens normale drift)
 3)
 De ombordværende på et lettere end luftfartøj er kastet ud af kurven eller gondolen
 4)
 Uarbejdsdygtighed hos pilot, der har ledt til, at vedkommende ikke er i stand til at udføre nogen som helt opgave
 5)
 Utilsigtet opstigning eller slæbning af jordpersonale, som resulterer i dødsfald eller tilskadekomst.
 3.5. Det ydre miljø og meteorologi
 1)
 En kollision eller en nær-kollision på jorden eller i luften med et luftfartøj, terræn eller en hindring (6), som har eller kunne have bragt fartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare
 2)
 Anslag mod fartøjet med skydevåben, fyrværkeri, flyvende drager, laserlys, kraftige lasere, fjernstyrede luftfartøjssystemer (RPAS), modelfly eller lignende
 3)
 Uventede dårlige vejrforhold, som har eller kunne have bragt fartøjet, de ombordværende eller enhver anden person i fare.
 (1) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 923/2012 af 26. september 2012 om fælles regler for luftrummet og operationelle bestemmelser vedrørende luftfartstjenester og -procedurer og om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 1035/2011 og forordning (EF) nr. 1265/2007, (EF) nr. 1794/2006, (EF) nr. 730/2006, (EF) nr. 1033/2006 og (EU) nr. 255/2010 (EUT L 281 af 13.10.2012, s. 1).
 (2) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/43/EF af 6. maj 2009 om forenkling af vilkår og betingelser for overførsel af forsvarsrelaterede produkter inden for Fællesskabet (EUT L 146 af 10.6.2009, s. 1).
 (3) Dette punkt gælder kun for erhvervsmæssige operationer som omhandlet i artikel 3, litra i), i forordning (EF) nr. 216/2008.
 (4) Hindringer omfatter køretøjer.
 (5) Hindringer omfatter køretøjer.
 (6) Hindringer omfatter køretøjer.


type: other

text: Los pantallazos se han admitido como medio de prueba en diferentes pronunciamientos judiciales: i) como capturas de pantalla del contenido de los mensajes trasmitidos a través de redes sociales [1]; ii) como captura de pantalla que contiene una información que permite la denegación de una prestación por el Servicio Público de Empleo Estatal [2].El pantallazo informático lo asimilamos a la captura del contenido que se visualiza en la pantalla de un ordenador, según el diccionario de la Real Academia de la lengua española, a lo que añadimos visualización de contenido en un terminal y/o dispositivo móvil.La captura de pantalla se trata de un medio de prueba admitido en derecho además del interrogatorio de las partes, los documentos públicos y privados, el dictamen de peritos, el reconocimiento judicial y el interrogatorio de testigos de acuerdo con el artículo 299.2 de la Ley de Enjuiciamiento Civil (LEC) que reproducimos a continuación:“También se admitirán, conforme a lo dispuesto en esta Ley, los medios de reproducción de la palabra, el sonido y la imagen, así como los instrumentos que permiten archivar y conocer o reproducir palabras, datos, cifras y operaciones matemáticas llevadas a cabo con fines contables o de otra clase, relevantes para el proceso.”Asimismo, en el ámbito laboral los pantallazos se admiten como medio de prueba de acuerdo con los dispuesto en el artículo 90.1 de la Ley Reguladora de la Jurisdicción Social: “Las partes, previa justificación de la utilidad y pertinencia de las diligencias propuestas, podrán servirse de cuantos medios de prueba se encuentren regulados en la Ley para acreditar los hechos controvertidos o necesitados de prueba, incluidos los procedimientos de reproducción de la palabra, de la imagen y del sonido o de archivo y reproducción de datos, que deberán ser aportados por medio de soporte adecuado y poniendo a disposición del órgano jurisdiccional los medios necesarios para su reproducción y posterior constancia en autos”. En la esfera laboral los pantallazos de WhatsApp se han utilizado para el despido de trabajadores [3]: i) despido de un trabajador conductor de autobús que usa el móvil para el envío de mensajes de WhatsApp mientras conduce, sentencia del TSJ Cantabria de 18 de junio de 2014;ii) despido de una trabajadora directora de un centro que autoriza que uno de los empleados mande por WhatsApp fotografías que se han obtenido vulnerando derechos fundamentales, sentencia del TSJ Cataluña de 11 de julio de 2014; iii) despido de una trabajadora que es fotografiada por un compañero de trabajo mientras duerme enviando la foto al superior a través de WhatsApp, sentencia de TSJ de Canarias de 30 de septiembre de 2013. De acuerdo con las consideraciones anteriores, la naturaleza de los pantallazos como medio de prueba, así como su valoración, tiene una entidad propia y autónoma.La Sentencia del Tribunal Superior de Justicia de Cantabria de 16 diciembre de 2016 antes citada, versa sobre la denegación del subsidio en base a un pantallazo aportado por el SEPE. El afectado intenta alegar sin éxito que la “captura de pantalla” aportada por aquel, no obra en el expediente, ni se ha emitido un certificado por funcionario, por lo que no está acreditado con las suficientes garantías de que se hayan superado los límites de renta fijados por la normativa. Las capturas de pantalla deben valorarse según las reglas de la sana crítica de acuerdo con lo dispuesto en el artículo 382.1 y 382. 3 de la LEC que citamos a continuación:“1. Las partes podrán proponer como medio de prueba la reproducción ante el tribunal de palabras, imágenes y sonidos captados mediante instrumentos de filmación, grabación y otros semejantes. Al proponer esta prueba, la parte deberá acompañar, en su caso, transcripción escrita de las palabras contenidas en el soporte de que se trate y que resulten relevantes para el caso.3. El tribunal valorará las reproducciones a que se refiere el apartado 1 de este artículo según las reglas de la sana crítica”.Las reglas de la sana crítica se asimilan a un conocimiento de la razón unido a un conocimiento experimental de las cosas.Las capturas de pantalla, no tienen la naturaleza de prueba documental, sino que se trata de otro tipo de prueba con carácter independiente de acuerdo con el tratamiento diferenciado que le otorga la LEC y de acuerdo con numerosa jurisprudencia del Tribunal Supremo.Sin embargo, los documentos públicos y privados tienen una validez probatoria atribuida ex lege y donde el Juez se encuentra sometido de manera absoluta, de conformidad con lo dispuesto en los artículos 319 y 326 de la LEC respectivamente:Artículo 319 LEC“Los documentos públicos (...) harán prueba plena del hecho, acto o estado de cosas que documenten, de la fecha en que se produce esa documentación y de la identidad de los fedatarios y demás personas que, en su caso, intervengan en ella”. Artículo 326 LEC“Los documentos privados harán prueba plena en el proceso, en los términos del artículo 319, cuando su autenticidad no sea impugnada por la parte a quien perjudiquen”.En conclusión, los pantallazos, como captura de un contenido que se visualiza en la pantalla de un ordenador y/o dispositivo móvil:i) son admisibles como prueba en juicio.ii) revisten un carácter independiente y autónomo respecto la prueba documental.iii) deben ser valoradas de acuerdo con el criterio del juzgador y/o tribunal en su globalidad y de acuerdo con las reglas de la sana crítica [1] La Sala de lo penal del Tribunal Supremo ha dictado una sentencia de fecha 19 de mayo de 2015 (sentencia número 300/2015[2] Sentencia del Tribunal Superior de Justicia de Cantabria. Sala Social. De fecha 16 diciembre de 2016 [3] Las TICs en el ámbito laboral, Autores Carolina San Martín, Antonio V. Sempere Navarro.


type: contracts

text:
 19.5.2016
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 129/42
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 58/2015
 (2015. gada 20. marts),
 ar ko groza EEZ līguma XI pielikumu (Elektroniskie sakari, audiovizuālie pakalpojumi un informācijas sabiedrība) [2016/741]
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Ekonomikas zonu (“EEZ līgums”) un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 EEZ līgumā jāiekļauj Komisijas 2014. gada 1. septembra Īstenošanas lēmums 2014/641/ES par harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai programmu gatavošanas un īpašo pasākumu bezvadu skaņas iekārtās Savienībā (1).
 (2)
 Tādēļ būtu attiecīgi jāgroza EEZ līguma XI pielikums,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 EEZ līguma XI pielikumā pēc 5.czi punkta (Komisijas Īstenošanas lēmums 2012/688/ES) iekļauj šādu punktu:
 “5.czj
 32014 D 0641: Komisijas 2014. gada 1. septembra Īstenošanas lēmums 2014/641/ES par harmonizētajiem tehniskajiem nosacījumiem radiofrekvenču spektra izmantošanai programmu gatavošanas un īpašo pasākumu bezvadu skaņas iekārtās Savienībā (OV L 263, 3.9.2014., 29. lpp.).”
 2. pants
 Īstenošanas lēmuma 2014/641/ES teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2015. gada 21. martā, ja ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar EEZ līguma 103. panta 1. punktu (*).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un tā EEZ papildinājumā.
 Briselē, 2015. gada 20. martā
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 Gianluca GRIPPA
 (1) OV L 263, 3.9.2014., 29. lpp.
 (*) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


text:
 15.5.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 130/1
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) Nr. 441/2013 VAN DE COMMISSIE
 van 7 mei 2013
 tot wijziging of intrekking van bepaalde verordeningen betreffende de indeling van goederen in de gecombineerde nomenclatuur
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EEG) nr. 2658/87 van de Raad van 23 juli 1987 met betrekking tot de tarief- en statistieknomenclatuur en het gemeenschappelijk douanetarief (1), en met name artikel 9, lid 1, onder a),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bepaalde verordeningen van de Commissie betreffende de indeling van goederen, die zijn aangenomen om de uniforme toepassing van de bij Verordening (EEG) nr. 2658/87 vastgestelde gecombineerde nomenclatuur te garanderen, verwijzen naar codes, aantekeningen of toelichtingen die niet meer bestaan of niet langer geldig zijn. Zij moeten derhalve worden gewijzigd om rekening te houden met de toepasselijke codes dan wel de geldende aantekeningen of toelichtingen.
 (2)
 De indeling van goederen zoals vastgesteld in bepaalde andere verordeningen is verouderd, niet langer relevant of geldig, onder meer als gevolg van wijzigingen in de omschrijvingen van goederen en de bijbehorende codes in het geharmoniseerd systeem of in de gecombineerde nomenclatuur. Deze verordeningen dienen derhalve te worden gewijzigd of ingetrokken.
 (3)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Comité douanewetboek,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De verordeningen die zijn vermeld in kolom (2) van de tabel in bijlage I bij deze verordening, worden overeenkomstig het bepaalde in die bijlage gewijzigd.
 Artikel 2
 De verordening die is vermeld in kolom (2) van de tabel in bijlage II bij deze verordening, wordt overeenkomstig het bepaalde in die bijlage gewijzigd.
 Artikel 3
 De verordeningen die zijn vermeld in bijlage III bij deze verordening, worden ingetrokken.
 Artikel 4
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 7 mei 2013.
 Voor de Commissie, namens de voorzitter,
 Algirdas ŠEMETA
 Lid van de Commissie
 (1) PB L 256 van 7.9.1987, blz. 1.
 BIJLAGE I
 (als bedoeld in artikel 1)
 In de onderstaande tabel worden de in kolom (3) vermelde GN-codes, aantekeningen, toelichtingen, zinsdelen of zinnen van de in kolom (2) genoemde verordeningen vervangen door de in kolom (4) vermelde GN-codes, aantekeningen, toelichtingen, zinsdelen of zinnen.
 Nr.
 Verordening van de Commissie/Uitvoeringsverordening van de Commissie
 Vervang
 Door
 (1)
 (2)
 (3)
 (4)
 1
 (EEG) nr. 1669/77 (PB L 186 van 26.7.1977, blz. 23):
 in artikel 1:
 0207 36 11
 0207 36 15
 0207 45 10
 0207 55 10
 0207 60 10
 2
 (EEG) nr. 3558/81 (PB L 356 van 11.12.1981, blz. 28):
 in artikel 1:
 7117 19 91
 7117 19 00
 (EEG) nr. 1220/84 (PB L 117 van 3.5.1984, blz. 20):
 3
 a)
 in artikel 1, lid 1:
 9405 91 11
 9405 91 10
 4
 b)
 in artikel 1, lid 2:
 9405 91 11
 9405 91 10
 5
 c)
 in artikel 1, lid 3:
 9405 91 11
 9405 91 10
 6
 (EEG) nr. 1030/86 (PB L 95 van 10.4.1986, blz. 13):
 in artikel 1:
 7326 20 80
 7326 20 00
 7
 (EEG) nr. 2275/88 (PB L 200 van 26.7.1988, blz. 10):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1008 90 90
 1008 90 00
 b)
 in kolom (3):
 1008 90 90
 1008 90 00
 1104 29 18
 1104 29 17
 8
 (EEG) nr. 1260/89 (PB L 126 van 9.5.1989, blz. 12):
 in het tweede punt van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2930 90 85
 2930 90 99
 b)
 in kolom (3):
 2930 90 85
 2930 90 99
 (EEG) nr. 2061/89 (PB L 196 van 12.7.1989, blz. 5):
 9
 a)
 in punt 1 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... GS-toelichting op GN-code 2106)
 ... aantekening op post 2106
 10
 b)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... GS-toelichting op GN-code 2106)
 ... aantekening op post 2106
 11
 c)
 in punt 3 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... GS-toelichting op GN-code 2106)
 ... aantekening op post 2106
 12
 d)
 in punt 4 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... GS-toelichting op GN-code 2106)
 ... aantekening op post 2106
 13
 e)
 in punt 5 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 3004 50 10
 3004 50 00
 ii)
 in kolom (3):
 3004 50 10
 3004 50 00
 14
 f)
 in punt 6 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 3004 90 19
 3004 90 00
 ii)
 in kolom (3):
 3004 90 19
 in DA, DE, ES, FI, FR, IT, NL en PT
 3004 90 91
 in BG, CS, EN, EL, ET, HU, LV, LT, MT, PL, RO, SK, SL en SV
 3004 90 00
 15
 (EEG) nr. 2141/89 (PB L 205 van 18.7.1989, blz. 22):
 in artikel 1, lid 2:
 4810 14 80 of 4810 19 90
 4810 14 00 of 4810 19 00
 16
 (EEG) nr. 3482/89 (PB L 338 van 22.11.1989, blz. 9):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 0305 30 90
 0305 32 90
 b)
 in kolom (3):
 0305 30
 0305 32
 0305 30 90
 0305 32 90
 0305 30 11 tot en met 0305 30 90
 0305 31 00 tot en met 0305 39 90
 0304 21 00 tot en met 0304 29 99
 0304 61 00 tot en met 0304 89 90
 17
 (EEG) nr. 650/90 (PB L 71 van 17.3.1990, blz. 11):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 4602 19 91
 4602 19 90
 b)
 in kolom (3):
 4602 19 91
 4602 19 90
 (EEG) nr. 3044/90 (PB L 292 van 24.10.1990, blz. 5):
 18
 a)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage, in kolom (1):
 ... de titels 1 en 2 van bijlage I van Richtlijn 72/199/EEG van de Commissie, (PB nr. L 123 van 29.5.1972, blz. 6).
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen L en C.
 ... deel 1 en in werkwijze A van deel 4 van de bijlage van Richtlijn 71/393/EEG van de Commissie (PB nr. L 279 van 20.12.1971, blz. 7)
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen H en A.
 19
 b)
 in punt 3 van de tabel in de bijlage, in kolom (1):
 ... de titels 1 en 2 van bijlage I van Richtlijn 72/199/EEG van de Commissie (PB nr. L 123 van 29.5.1972, blz. 6).
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen L en C.
 ... deel 1 en in werkwijze A van deel 4 van de bijlage van Richtlijn 71/393/EEG van de Commissie (PB nr. L 279 van 20.12.1971, blz. 7)
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen H en A.
 20
 c)
 in punt 4 van de tabel in de bijlage, in kolom (1):
 ... de titels 1 en 2 van bijlage I van Richtlijn 72/199/EEG van de Commissie (PB nr. L 123 van 29.5.1972, blz. 6).
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen L en C.
 ... deel 1 en in werkwijze A van deel 4 van de bijlage van Richtlijn 71/393/EEG van de Commissie (PB nr. L 279 van 20.12.1971, blz. 7)
 ... Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie, bijlage III, respectievelijk de delen H en A.
 21
 (EEG) nr. 442/91 (PB L 52 van 27.2.1991, blz. 11):
 in punt 3 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 4602 19 91
 4602 19 90
 b)
 in kolom (3):
 4602 19 91
 4602 19 90
 22
 (EEG) nr. 1214/91 (PB L 116 van 9.5.1991, blz. 44):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3907 99 19 of 3907 99 98
 3907 99 90
 b)
 in kolom (3):
 3907 99 19 of 3907 99 98
 3907 99 90
 23
 (EEG) nr. 2084/91 (PB L 193 van 17.7.1991, blz. 16):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2309 90 95
 2309 90 96
 b)
 in kolom (3):
 2309 90 95
 2309 90 96
 (EEG) nr. 509/92 (PB L 55 van 29.2.1992, blz. 80):
 24
 a)
 in punt 1 van de tabel in de bijlage, in kolom (1):
 ... vermeld in titel 1 van bijlage I van Richtlijn 72/199/EEG van de Commissie (1)
 ... beschreven in deel L van bijlage III bij Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie
 ... vermeld in titel 2 van bijlage I van Richtlijn 72/199/EEG
 ... beschreven in deel C van bijlage III bij Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie
 ...de methode A vermeld in deel I van de bijlage van Richtlijn 84/4/EEG van de Commissie (2)
 ... de methode beschreven in deel H van bijlage III bij Verordening (EG) nr. 152/2009 van de Commissie
 25
 b)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 2309 90 99
 2309 90 96
 ii)
 in kolom (3):
 2309 90 99
 2309 90 96
 26
 (EEG) nr. 1533/92 (PB L 162 van 16.6.1992, blz. 5):
 in punt 4 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2309 90 99
 2309 90 96
 b)
 in kolom (3):
 2309 90 99
 2309 90 96
 27
 (EG) nr. 731/93 (PB L 75 van 30.3.1993, blz. 7):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... van GN-code 0307 beschouwd te worden.
 ... van GN-code 0307 of 0308 beschouwd te worden.
 28
 (EG) nr. 3295/93 (PB L 296 van 1.12.1993, blz. 43):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7 c) ....
 ... aantekening 7 d)...
 29
 (EG) nr. 1785/94 (PB L 186 van 21.7.1994, blz. 20):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2614 00 10
 2614 00 00
 b)
 in kolom (3):
 2614 00 10
 2614 00 00
 30
 (EG) nr. 1966/94 (PB L 198 van 30.07.1994, blz. 103):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 5705 00 90
 5705 00 80
 b)
 in kolom (3):
 5705 00 90
 5705 00 80
 31
 (EG) nr. 3176/94 (PB L 335 van 23.12.1994, blz. 56):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (1):
 ...niet-regelmatig wasbare...
 ...doorgaans niet wasbare...
 b)
 in kolom (2):
 6307 90 99
 6307 90 98
 c)
 in kolom (3):
 6307 90 99
 6307 90 98
 32
 (EG) nr. 2696/95 (PB L 280 van 23.11.1995, blz. 17):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2309 90 99
 2309 90 96
 b)
 in kolom (3):
 2309 90 99
 2309 90 96
 33
 (EG) nr. 2802/95 (PB L 291 van 6.12.1995, blz. 5):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3004 90 19
 3004 90 00
 b)
 in kolom (3):
 ... 3004, 3004 90 en 3004 90 19. ...
 ... 3004 en 3004 90 00. ...
 34
 (EG) nr. 214/96 (PB L 28 van 6.2.1996, blz. 7):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 0905 00 00
 0905 10 00
 b)
 in kolom (3):
 0905 00 00
 0905 10 00
 35
 (EG) nr. 241/96 (PB L 31 van 9.2.1996, blz. 14):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 9018 90 85
 9018 90 84
 b)
 in kolom (3):
 9018 90 85
 9018 90 84
 36
 (EG) nr. 902/96 (PB L 122 van 22.5.1996, blz. 1):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 8708 90 90
 in BG, CS, EN, ET, LT, LV, MT, PL, SK en SL
 8708 93 90
 37
 (EG) nr. 2494/96 (PB L 338 van 28.12.1996, blz. 38):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3215 90 80
 3215 90 00
 b)
 in kolom (3):
 3215 90 80
 3215 90 00
 38
 (EG) nr. 4/97 (PB L 3 van 7.1.1997, blz. 1):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 1, onder d), ...
 ... aantekening 1, onder e), ...
 39
 (EG) nr. 2510/97 (PB L 345 van 16.12.1997, blz. 45):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1104 29 11
 1104 29 17
 b)
 in kolom (3):
 1104 29 19
 1104 29 17
 40
 (EG) nr. 169/1999 (PB L 19 van 26.1.1999, blz. 6):
 in punt 7 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3707 90 30
 3707 90 20
 b)
 in kolom (3):
 3707 90 30
 3707 90 20
 41
 (EG) nr. 1218/1999 (PB L 148 van 15.6.1999, blz. 9):
 in punt 6 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 6306 91 00
 6306 90 00
 b)
 in kolom (3):
 6306 91 00
 6306 90 00
 42
 (EG) nr. 1529/1999 (PB L 178 van 14.7.1999, blz. 10):
 in punt 3 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 6307 90 99
 6307 90 98
 b)
 in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 ... 6307 90 99. ...
 ... 6307 90 98. ...
 43
 (EG) nr. 710/2000 (PB L 84 van 5.4.2000, blz. 8):
 in punt 4 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2005 99 90
 2005 99 80
 b)
 in kolom (3):
 2005 99 90
 2005 99 80
 (EG) nr. 738/2000 (PB L 87 van 8.4.2000, blz. 10):
 44
 a)
 in punt 3 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8705 90 90
 8705 90 80
 ii)
 in kolom (3):
 8705 90 90
 8705 90 80
 45
 b)
 in punt 5 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8428 90 95
 8428 90 90
 ii)
 in kolom (3):
 8428 90 95
 8428 90 90
 46
 c)
 in punt 6 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8428 90 95
 8428 90 90
 ii)
 in kolom (3):
 8428 90 95
 8428 90 90
 47
 (EG) nr. 1508/2000 (PB L 174 van 13.7.2000, blz. 3):
 in punt 4 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 9504 10 00
 9504 50 00
 b)
 in kolom (3):
 9504 10 00
 9504 50 00
 48
 (EG) nr. 1564/2000 (PB L 180 van 19.7.2000, blz. 5):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 49
 (EG) nr. 2354/2000 (PB L 272 van 25.10.2000, blz. 10):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2309 90 99
 2309 90 96
 b)
 in kolom (3):
 2309 90 99
 2309 90 96
 50
 (EG) nr. 305/2001 (PB L 44 van 15.2.2001, blz. 22):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 6914 90 10
 6914 90 00
 b)
 in kolom (3):
 6914, 6914 90 en 6914 90 10
 6914 en 6914 90 00
 51
 (EG) nr. 471/2002 (PB L 75 van 16.3.2002, blz. 13):
 in punt 5 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 6306 91 00
 6306 90 00
 b)
 in kolom (3):
 ... aantekeningen 7, onder e),
 ... aantekeningen 7, onder f), ...
 ... 6306 91 00.
 ... 6306 90 00.
 Andere...
 Andere ...
 52
 (EG) nr. 763/2002 (PB L 117 van 4.5.2002, blz. 3):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3917 32 99
 3917 32 00
 b)
 in kolom (3):
 3917 32 99
 in BG, CS DA, DE, EL, EN, ES, ET, FI, FR, HU, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL,
 3917 39 99 in SV
 3917 32 00
 53
 (EG) nr. 1017/2002 (PB L 155 van 14.6.2002, blz. 23):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 6307 90 99
 6307 90 98
 b)
 in kolom (3):
 ... en e),
 ... en f),
 in BG, DA, DE, EL, EN, ES, ET, FI, FR, HU, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, SV
 in BG, DA, DE, EL, EN, ES, ET, FI, FR, HU, IT, LV, LT, MT, NL, PL, PT, RO, SK, SL, SV
 ... písm. c) ...
 ... písm. a) a f) ...
 alleen in CS
 alleen in CS
 ... 6307 90 99. ...
 ... 6307 90 98. ...
 54
 (EG) nr. 627/2003 (PB L 90 van 8.4.2003, blz. 34):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2005 99 90
 2005 99 80
 b)
 in kolom (3):
 2005 99 90
 2005 99 80
 55
 (EG) nr. 2345/2003 (PB L 346 van 31.12.2003, blz. 41):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 56
 (EG) nr. 231/2004 (PB L 39 van 11.2.2004, blz. 15):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 2710 19 41
 2710 19 43
 2710 19 46
 2710 19 47
 b)
 in kolom (3):
 2710 19 41
 2710 19 43, 2710 19 46 en 2710 19 47
 ... onderverdeling 2710 19 41.
 ... de GN-codes 2710 19 43, 2710 19 46 en 2710 19 47.
 (EG) nr. 926/2004 (PB L 163 van 30.4.2004, blz. 105):
 57
 a)
 in punt 1 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekeningen 7, onder f), ...
 ... aantekeningen 7, onder g), ...
 58
 b)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 59
 (EG) nr. 1414/2004 (PB L 257 van 4.8.2004, blz. 4):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3004 90 19
 3004 90 00
 b)
 in kolom (3):
 3004, 3004 90 en 3004 90 19
 3004 en 3004 90 00
 60
 (EG) nr. 1559/2004 (PB L 283 van 2.9.2004, blz. 9):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e),...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 61
 (EG) nr. 634/2005 (PB L 106 van 27.4.2005, blz. 7):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 8518 40 89
 8518 40 80
 b)
 in kolom (3):
 8518 40 89
 8518 40 80
 62
 (EG) nr. 1199/2005 (PB L 195 van 27.7.2005, blz. 3):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 4412 99 70
 4412 99 40
 b)
 in kolom (3):
 4412 99 70
 4412 99 40
 63
 (EG) nr. 1967/2005 (PB L 316 van 2.12.2005, blz. 7):
 in punt 3 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3917 32 39
 3917 32 00
 b)
 in kolom (3):
 3917, 3917 32 en 3917 32 39
 3917 en 3917 32 00
 64
 (EG) nr. 338/2006 (PB L 55 van 25.2.2006, blz. 3):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder c), ...
 ... aantekening 7, onder d), ...
 65
 (EG) nr. 166/2007 (PB L 52 van 21.2.2007, blz. 3):
 in punt 5 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 8705 90 90
 8705 90 80
 b)
 in kolom (3):
 8705 90 90
 8705 90 80
 66
 (EG) nr. 324/2007 (PB L 85 van 27.3.2007, blz. 5):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 9504 90 90
 9504 90 80
 b)
 in kolom (3):
 9504 90 90
 9504 90 80
 67
 (EG) nr. 901/2007 (PB L 196 van 28.7.2007, blz. 31):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1212 99 70
 1212 99 95
 b)
 in kolom (3):
 1212 99 70
 1212 99 95
 68
 (EG) nr. 323/2008 (PB L 98 van 10.4.2008, blz. 3):
 in punt 3 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1001 90 99
 1001 99 00
 b)
 in kolom (3):
 1001, 1001 90 en 1001 90 99
 1001 en 1001 99 00
 (EG) nr. 1156/2008 (PB L 310 van 21.11.2008, blz. 9):
 69
 a)
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8528 59 90
 8528 59 40
 ii)
 in kolom (3):
 8528 59 90
 8528 59 40
 70
 b)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8528 59 90
 8528 59 40
 ii)
 in kolom (3):
 8528 59 90
 8528 59 40
 71
 (EG) nr. 1172/2008 (PB L 317 van 27.11.2008, blz. 4):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 8528 59 90
 8528 59 40
 b)
 in kolom (3):
 8528 59 90
 8528 59 40
 72
 (EG) nr. 446/2009 (PB L 132 van 29.5.2009, blz. 3):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1202 20 00
 1202 42 00
 b)
 in kolom (3):
 1202 20 00
 1202 42 00
 73
 (EG) nr. 594/2009 (PB L 178 van 9.7.2009, blz. 14):
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 3904 69 90
 3904 69 80
 b)
 in kolom (3):
 3904 69 90
 3904 69 80
 74
 (EU) nr. 692/2010 (PB L 201 van 3.8.2010, blz. 23):
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 5705 00 90
 5705 00 80
 b)
 in kolom (3):
 5705 00 90
 5705 00 80
 75
 (EU) nr. 716/2010 (PB L 210 van 11.8.2010, blz. 22):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 8539 32 10
 8539 32 20
 b)
 in kolom (3):
 8539 32 10
 8539 32 20
 (EU) nr. 731/2010 (PB L 214 van 14.8.2010, blz. 2):
 76
 a)
 in punt 1 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 8523 40 51
 8523 49 51
 ii)
 in kolom (3):
 ... 8523 40 en 8523 40 51 ...
 ... 8523 49 en 8523 49 51 ...
 ... 8523 40 51.
 ... 8523 49 51.
 77
 b)
 in punt 2 van de tabel in de bijlage:
 i)
 in kolom (2):
 9405 10 28
 9405 10 40
 ii)
 in kolom (3):
 9405 10 28
 9405 10 40
 78
 (EU) nr. 1066/2010 (PB L 304 van 20.11.2010, blz. 9):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 8518 40 89
 8518 40 80
 b)
 in kolom (3):
 8518 40 89
 8518 40 80
 79
 (EU) nr. 756/2011 (PB L 199 van 2.8.2011, blz. 35):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 1604 19 98
 1604 19 97
 b)
 in kolom (3):
 1604 19 98
 1604 19 97
 80
 (EU) nr. 762/2011 (PB L 200 van 3.8.2011, blz. 4):
 in de tabel in de bijlage:
 a)
 in kolom (2):
 7317 00 90
 7317 00 80
 b)
 in kolom (3):
 7317 00 90
 7317 00 80
 81
 (EU) nr. 873/2011 (PB L 227 van 2.9.2011, blz. 5):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 82
 (EU) nr. 297/2012 (PB L 99 van 5.4.2012, blz. 9):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 83
 (EU) nr. 298/2012 (PB L 99 van 5.4.2012, blz. 12):
 in de tabel in de bijlage, in kolom (3):
 ... aantekening 7, onder e), ...
 ... aantekening 7, onder f), ...
 84
 (EU) nr. 401/2012 (PB L 124 van 11.5.2012, blz. 15):
 uitsluitend in de versie NL:
 in de tabel in de bijlage, in kolom 3:
 6505 90 00
 6505 00 90
 BIJLAGE II
 (als bedoeld in artikel 2)
 In de onderstaande tabel wordt het in kolom 2 genoemde punt in de desbetreffende verordening geschrapt.
 Nr.
 Verordening van de Commissie
 (1)
 (2)
 1
 Punt 3 in de tabel in de bijlage bij Verordening (EG) nr. 1308/96 van de Commissie (PB L 167 van 6.7.1996, blz. 19)
 BIJLAGE III
 (als bedoeld in artikel 3)
 Nr.
 Verordening van de Commissie/Uitvoeringsverordening van de Commissie
 (1)
 (2)
 1
 Verordening (EEG) nr. 2858/86 van de Commissie (PB L 265 van 17.9.1986, blz. 5)
 2
 (EEG) nr. 313/90 (PB L 35 van 7.2.1990, blz. 7)
 3
 (EG) nr. 977/2008 (PB L 266 van 7.10.2008, blz. 8)
 4
 (EU) nr. 1302/2011 (PB L 330 van 14.12.2011, blz. 15)


text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 21999D0722(08)
 Úradný vestník L 189 , 22/07/1999 S. 0062 - 0062
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 89/98z 25. septembra 1998,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické nariadenia, normy, skúšanie a certifikácia) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, upravenú Protokolom upravujúcim Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda" a najmä na jej článok 98,keďže príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 72/98 z 31. júla 1998 [1];keďže sa do dohody má zahrnúť smernica Rady 97/73/ES z 15. decembra 1997, ktorou sa zahŕňa aktívna látka (imazalil) do prílohy I k smernici Rady 91/414/EHS týkajúcej sa uvádzania prípravkov na ochranu rastlín na trh [2],ROZHODOL TAKTO:Článok 1"— 397 L 0073: smernica Rady 97/73/ES z 15. decembra 1997 (Ú. v. ES L 353, 24.12.1997, s. 26.)"Článok 2Znenia smernice 97/73/ES v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 26. septembra 1998, ak budú dovtedy predložené Spoločnému výboru EHP všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1.Článok 4Toto rozhodnutie bude uverejnené v oddiele EHP a v doplnku EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev.V Bruseli 25. septembra 1998Za Spoločný výbor EHPpredsedaN. v. Liechtenstein[1] Ú. v. ES L 172, 8.7.1999, s. 51.[2] Ú. v. ES L 353, 24.12.1997, s. 26.--------------------------------------------------