type: legislation

text:
 |
 52011PC0809
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení Horizontu 2020 – rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020) /* KOM/2011/0809 v konečném znění - 2011/0401 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Soubor návrhů zavádějících program
 „Horizont 2020“, který byl vypracován zcela souladu se sdělením
 Komise „Rozpočet – Evropa 2020“[1]
 plně podporuje strategii Evropa 2020, podle níž mají výzkum a inovace
 ústřední význam pro dosažení cílů inteligentního a udržitelného
 růstu podporujícího začlenění. Tento soubor se skládá
 z návrhů:
 1) rámcového programu
 Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie);
 2) jediného souboru pravidel pro
 účast a šíření výsledků (Smlouva o fungování Evropské unie);
 3) jediného zvláštního programu
 k provedení programu Horizont 2020 (Smlouva o fungování Evropské unie);
 a
 4) jediného návrhu pro části
 programu Horizont 2020, které odpovídají Smlouvě o Euratomu.
 Celkový politický kontext a východiska
 těchto legislativních návrhů jsou uvedeny ve sdělení Komise
 přijatém spolu s nimi, které se zabývá řadou významných
 průřezových aspektů, jako je zjednodušení či způsob
 posílení přístupu k inovacím.
 Program Horizont 2020 přímo přispívá
 k řešení velkých společenských výzev popsaných ve strategii
 Evropa 2020 a jejích stěžejních iniciativách. Zároveň
 přispěje k vytvoření vedoucího postavení evropského
 průmyslu. Zvýší rovněž excelenci vědecké základny, která je
 nezbytná pro udržitelnost, dlouhodobou prosperitu a dobré životní podmínky
 v Evropě. Za účelem dosažení těchto cílů zahrnují
 návrhy úplnou řadu podpůrných opatření, která jsou
 začleněna do celého cyklu výzkumu a inovací. Program Horizont 2020 tudíž
 soustřeďuje a posiluje činnosti, které jsou v současnosti
 financovány v rámci sedmého rámcového programu pro výzkum, částí
 rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace týkajících se inovací a
 Evropského inovačního a technologického institutu. Tímto
 způsobem mají návrhy rovněž zajistit podstatné zjednodušení pro
 účastníky.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 V rámci příprav uvedených
 čtyř návrhů byly plně zohledněny odpovědi na
 rozsáhlou veřejnou konzultaci založenou na zelené knize „Učiňme
 z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému
 rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“, KOM(2011) 48. Své
 názory vyjádřily Evropská rada, členské státy a široké spektrum
 zúčastněných stran z průmyslu, akademické sféry a
 občanské společnosti.
 Návrhy kromě toho vycházejí ze dvou
 důkladných posouzení dopadů, které čerpají z konzultací
 zúčastněných stran, vnitřních a vnějších hodnocení a
 příspěvků mezinárodních odborníků. Z posouzení
 vyplynulo, že možnost zřídit program Horizont 2020 přinese
 jasnější zaměření, nejlépe zajistí k dosažení nezbytné
 kritické míry činnosti na úrovni programu a projektů a povede
 k největšímu dopadu na cíle politiky a největším následným
 výhodám v hospodářské a sociální oblasti a oblasti konkurenceschopnosti
 a současně přispěje k zjednodušení například tím,
 že sníží administrativní zátěž pro účastníky, zracionalizuje
 použitelná pravidla a postupy, zajistí konzistentnost mezi nástroji a bude
 směřovat k nové rovnováze mezi rizikem a důvěrou.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 3.1 Právní základ
 Návrh harmonicky integruje činnosti
 v oblasti výzkumu a inovací v zájmu dosažení příslušných
 cílů politiky.
 Program Horizont 2020 jako takový bude založen
 na hlavách Smlouvy o fungování Evropské unie „Průmysl“ a „Výzkum
 a technologický rozvoj a vesmír“ (články 173 a 182). Související
 pravidla pro účast a šíření výsledků budou založena na stejných
 hlavách Smlouvy o fungování Evropské unie (články 173, 183 a 188). Základ
 v podobě hlavy „Průmysl“ se v obou případech bude
 týkat především Evropského inovačního a technologického
 institutu (dále jen „EIT“), který bude financován příspěvkem
 z programu Horizont 2020. Na úrovni zvláštního programu EIT zastoupen
 nebude.
 Připomíná se, že inovační
 činnosti byly výslovně zahrnuty do různých rámcových
 programů založených na hlavě o výzkumu Smlouvy o fungování Evropské
 unie a že současné rámcové programy rovněž zahrnují řadu
 inovačních činností. V důsledku toho bude zvláštní program,
 kterým se bude provádět program Horizont 2020, založen na hlavě Smlouvy
 o fungování Evropské unie „Výzkum a technologický rozvoj a vesmír“ (článek
 182), protože činnosti, které se v něm předpokládají, budou
 spadat do oblasti činností zahrnutých do uvedené hlavy.
 Návrh programu Euratomu pro výzkum a odbornou
 přípravu, přispívajícího k programu Horizont 2020, je
 založen na článku 7 Smlouvy o Euratomu.
 3.2 Zásady subsidiarity a
 proporcionality
 Návrhy byly připraveny tak, aby
 maximalizovaly přidanou hodnotu a dopad Unie, přičemž se
 zaměřují na cíle a činnosti, které nemohou být účinně
 prováděny samotnými členskými státy. Zásahem na úrovni Unie lze
 posílit celkový rámec pro výzkum a inovace a koordinovat výzkumné
 činnosti členských států, a tím zabránit duplicitám, zachovat
 kritickou míru v klíčových oblastech a zajistit optimální využití
 veřejného financování. Zásah na úrovni Unie umožňuje, aby byly
 nejlepší návrhy vybrány na základě soutěže v kontinentálním
 měřítku, což zvyšuje míru excelence a zajišťuje viditelnost pro
 špičkový výzkum a inovace. Tato úroveň rovněž nejlépe
 umožňuje podporu nadnárodní mobility, a tím zlepšuje odbornou
 přípravu a rozvoj kariéry výzkumných pracovníků. Program na úrovni
 Unie je lépe vybaven k realizaci vysoce rizikového a dlouhodobého VaV,
 a mohl tak sdílet riziko a dosáhnout šířky záběru a úspor z rozsahu,
 jakých by jinak nebylo možné docílit. Zásah na úrovni Unie může
 přinést dodatečné veřejné a soukromé investice do výzkumu a
 inovací, přispět k Evropskému výzkumnému prostoru,
 v němž se volně pohybují znalosti, výzkumní pracovníci a
 technologie, a urychlovat obchodní využití a šíření inovací na celém
 jednotném trhu. Programy na úrovni Unie jsou rovněž potřebné
 k tomu, aby podporovaly tvorbu politiky a cíle stanovené řadou
 politik. To je plně doloženo v průvodních posouzeních
 dopadů.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Rozpočet všech návrhů je uveden v
 běžných cenách. Rozpočtové důsledky, jakož i dopad na lidské a
 administrativní zdroje jsou uvedeny v legislativním finančním výkazu
 připojeném k tomuto návrhu. Na základě analýzy nákladů a
 přínosů může Komise k provádění programu
 Horizont 2020 využít stávající výkonné agentury, jak je stanoveno
 v nařízení Rady (ES) č. 58/2003, kterým se stanoví statut
 výkonných agentur pověřených některými úkoly správy
 programů Společenství.
 2011/0401 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o zřízení Horizontu 2020 –
 rámcového programu pro výzkum a inovace (2014–2020)
 (Text s významem pro EHP)
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování
 Evropské unie, a zejména na čl. 173 odst. 3 a čl. 182
 odst. 1 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po postoupení návrhu legislativního aktu
 vnitrostátním parlamentům,
 s ohledem na stanovisko Evropského
 hospodářského a sociálního výboru[2],
 s ohledem na stanovisko Výboru
 regionů[3],
 v souladu s řádným
 legislativním postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Cílem Unie je posílit svou vědeckou a
 technologickou základnu realizací Evropského výzkumného prostoru (dále jen
 „EVP“), v němž se volně pohybují výzkumní pracovníci,
 vědecké znalosti a technologie, a podporou větší konkurenceschopnosti
 Unie, mimo jiné v oblasti průmyslu. V rámci sledování
 těchto cílů by Unie měla provádět činnosti
 v oblasti výzkumu, technologického rozvoje a demonstrací, podporovat
 mezinárodní spolupráci, šířit a optimalizovat výsledky a podněcovat
 odbornou přípravu a mobilitu.
 (2)
 Cílem Unie je také zajistit existenci podmínek
 nezbytných pro konkurenceschopnost jejího průmyslu. Za tímto účelem
 by se její kroky měly zaměřit na podporu lepšího využívání
 průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací, výzkumu a
 technologického rozvoje.
 (3)
 Unie se zavázala k naplnění strategie
 Evropa 2020[4],
 která stanovila cíle inteligentního a udržitelného růstu podporujícího
 začlenění, zdůrazňuje úlohu výzkumu a inovací jakožto
 klíčové hybné síly společenské a hospodářské prosperity a
 udržitelnosti životního prostředí, chce dosáhnout zvýšení výdajů na
 výzkum a vývoj tak, aby do roku 2020 činily 3 % hrubého domácího
 produktu (HDP), a současně vypracovat ukazatel intenzity inovací.
 V této souvislosti představuje stěžejní iniciativa Unie inovací
 strategický a integrovaný přístup k výzkumu a inovacím a stanovuje
 rámec a cíle, k jejichž naplnění by mělo přispět
 budoucí financování výzkumu a inovací ze strany Unie. Výzkum a inovace jsou
 rovněž klíčovými činiteli pro další stěžejní iniciativy
 strategie Evropa 2020, zejména pro ty, které se týkají Evropy
 účinněji využívající zdroje, průmyslové politiky pro éru
 globalizace a digitální agendy pro Evropu. Pro dosažení cílů strategie
 Evropa 2020 souvisejících s výzkumem a inovacemi bude hrát
 klíčovou úlohu také politika soudržnosti, a to prostřednictvím
 budování kapacit a poskytováním prostředků k dosažení excelence.
 (4)
 Evropská rada na svém zasedání dne 4. února
 2011 podpořila koncepci společného strategického rámce pro
 financování výzkumu a inovací ze strany Unie pro zvýšení účinnosti
 financování výzkumu a inovací na vnitrostátní úrovni a úrovni Unie a vyzvala
 Unii, aby se urychleně zabývala zbývajícími překážkami, které brání
 přilákání talentovaných lidí a investic, aby bylo do roku 2014 možné dokončit
 EVP a dosáhnout skutečně jednotného trhu znalostí, výzkumu a inovací.
 (5)
 Evropský parlament ve svém usnesení ze dne
 11. listopadu 2010[5]
 požádal o radikální zjednodušení v oblasti financování výzkumu a inovací
 Unií; v usnesení ze dne 12. května 2011[6] zdůraznil význam Unie inovací,
 která má proměnit Evropu pro svět po krizi; ve svém usnesení ze dne
 8. června 2011[7]
 poukázal na důležité poučení, které plyne z průběžného
 hodnocení sedmého rámcového programu a v usnesení ze dne 27. září
 2011[8] podpořil koncepci
 společného strategického rámce pro financování výzkumu a inovací.
 (6)
 Rada Evropské unie dne 26. listopadu 2010
 vyzvala k tomu, aby se budoucí programy financování Unie více
 zaměřovaly na priority strategie Evropa 2020, aby se zabývaly
 společenskými výzvami a klíčovými technologiemi, aby usnadňovaly
 společný výzkum orientovaný na průmysl, zracionalizovaly nástroje,
 radikálně zjednodušily přístup, zkrátily dobu pro uvedení na trh a
 dále posílily excelenci.
 (7)
 Význam soudržného strategického přístupu je
 rovněž zdůrazněn ve stanoviscích Výboru pro Evropský výzkumný
 prostor ze dne 3. června 2011[9],
 Výboru regionů ze dne 30. června 2011[10] a Evropského
 hospodářského a sociálního výboru ze dne 13. července 2011[11].
 (8)
 V přezkumu rozpočtu Unie, který
 Komise přijala dne 19. října 2010, byly předloženy
 klíčové zásady, o něž by se měl opírat budoucí rozpočet
 Unie, zejména zaměření na nástroje s prokázanou přidanou
 hodnotou Unie, větší orientovanost na výsledky a co největší využití
 dalších veřejných a soukromých zdrojů financování, a bylo
 v něm navrženo spojit celou řadu nástrojů Unie pro výzkum a
 inovace do společného strategického rámce.
 (9)
 Zelená kniha Komise „Učiňme
 z problémů výhody: na cestě ke společnému strategickému
 rámci pro financování výzkumu a inovací v EU“[12], v níž jsou uvedeny
 klíčové otázky týkající se způsobu dosažení uvedených ambiciózních
 cílů, vedla k zahájení rozsáhlé konzultace, během níž
 zúčastněné strany a orgány Unie do značné míry souhlasily
 s myšlenkami, které obsahuje.
 (10)
 Komise ve svém sdělení „Rozpočet – Evropa
 2020“[13]
 navrhla, aby se v jediném společném strategickém rámci pro výzkum a
 inovace spojily oblasti zahrnuté v období 2007–2013 do sedmého rámcového
 programu pro výzkum a části rámcového programu pro konkurenceschopnost a
 inovace, která se týká inovací, jakož i Evropský inovační a technologický
 institut (dále jen „EIT“), aby bylo možné dosáhnout cíle strategie Evropa 2020
 spočívajícího ve zvýšení výdajů na výzkum a vývoj na 3 % HDP do
 roku 2020. V uvedeném sdělení se Komise rovněž zavázala
 k začlenění změny klimatu do výdajových programů Unie
 a vyčlenit alespoň 20 % unijního rozpočtu na cíle
 související klimatem. Opatření v oblasti klimatu a účinnost
 zdrojů představují vzájemně se doplňující cíle pro dosažení
 udržitelného rozvoje. Zvláštní cíle vztahující se k oběma oblastem by
 měly být doplněny o další zvláštní cíle programu Horizont 2020. V důsledku
 toho se očekává, že alespoň 60 % celkového rozpočtu programu
 Horizont 2020 by mělo souviset s udržitelným rozvojem. Rovněž se
 očekává, že výdaje související s klimatem, včetně vzájemně
 slučitelných opatření na zlepšení účinnosti zdrojů, by
 měly překročit 35 % rozpočtu. Komise by měla
 poskytnout informace o rozsahu a výsledcích podpory cílů v oblasti
 změny klimatu. Výdaje související s klimatem v rámci programu
 Horizont 2020 by měly být sledovány v souladu s metodikou
 uvedenou v uvedeném sdělení.
 (11)
 Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a
 inovace v Evropské unii (dále jen „program Horizont 2020“) – je
 zaměřen na tři priority, totiž na tvorbu vynikající vědy
 s cílem posílit excelenci Unie ve vědě na světové úrovni,
 na podporu vedoucího postavení v průmyslu ve prospěch
 podniků, včetně malých a středních podniků (dále jen
 „MSP“), a inovací a na řešení společenských výzev tak, aby se
 přímo reagovalo na výzvy uvedené ve strategii Evropa 2020, a to podporou
 celého spektra činností od výzkumu až po trh. Program Horizont 2020 by
 měl podporovat všechny fáze v inovačním řetězci,
 zejména činnosti v rozvinuté fázi připravenosti
 k obchodnímu využití, včetně inovačních finančních
 nástrojů, jakož i netechnologických a sociálních inovací a klade si za cíl
 uspokojit výzkumné potřeby široké škály politik Unie tím, že klade
 důraz na co nejširší využívání a šíření znalostí získaných na
 základě podporovaných činností až po jejich obchodní využití. Priority
 programu Horizont 2020 by měly být podporovány také
 prostřednictvím programu pro výzkum a odbornou přípravu
 v oblasti jaderné energie podle Smlouvy o Euratomu.
 (12)
 Společné výzkumné středisko (dále jen
 „JRC“) by mělo poskytovat na zákazníky orientovanou vědeckou a
 technickou podporu politikám Unie a přitom pružně reagovat na nové
 požadavky politiky.
 (13)
 V souvislosti se znalostním trojúhelníkem,
 který tvoří výzkum, vzdělávání a inovace, by znalostní a
 inovační společenství v rámci Evropského inovačního a
 technologického institutu měla výrazně přispět
 k realizaci cílů programu Horizont 2020, včetně
 společenských výzev, a to zejména prostřednictvím integrace výzkumu,
 vzdělávání a inovací. Aby byla zajištěna komplementarita v rámci
 celého programu Horizont 2020 a adekvátní čerpání finančních
 prostředků, měl by být finanční příspěvek
 Evropskému inovačnímu a technologickému institutu poskytnut ve dvou
 přídělech, přičemž druhý příděl podléhá
 přezkumu.
 (14)
 Program Horizont 2020 by měl v souladu se
 stěžejní iniciativou „Unie inovací“ přispět k cílům
 evropských inovačních partnerství, a spojit tak všechny příslušné
 subjekty v celém výzkumném a inovačním řetězci za
 účelem zefektivnění, zjednodušení a lepší koordinace nástrojů a
 iniciativ.
 (15)
 Jedním z ústředních cílů programu
 Horizont 2020 je zjednodušení, což by se mělo plně odrazit
 v jeho formě, pravidlech, finančním řízení a
 provádění. Program Horizont 2020 by se měl zaměřit na
 dosažení vysoké účasti vysokých škol, výzkumných středisek,
 průmyslu a zejména MSP a měl by být otevřený novým
 účastníkům, protože spojuje celé spektrum podpory výzkumu a inovací
 do jednoho společného strategického rámce, včetně
 racionalizovaného souboru forem podpory, a používá pravidla pro účast se
 zásadami použitelnými u všech akcí v rámci programu. Jednodušší pravidla
 financování by měla snížit administrativní náklady na účast a
 přispějí k omezení finančních chyb.
 (16)
 V souladu
 s čl. 182 odst. 1 Smlouvy o fungování
 Evropské unie rámcový program určuje nejvyšší
 celkovou částku a podrobnosti finanční účasti Unie na rámcovém
 programu a odpovídající podíl na každé z vymezených činností.
 (17)
 Toto nařízení by mělo stanovit pro celou
 dobu trvání programu Horizont 2020 finanční krytí, které je pro
 rozpočtový orgán hlavní referenční hodnotou při ročním
 rozpočtovém procesu ve smyslu bodu [] interinstitucionální dohody ze dne
 XX/201Z mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o spolupráci
 v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním
 řízení.
 (18)
 Je vhodné zajistit řádné ukončení
 programu Horizont 2020 a programů, které mu předcházely, zejména
 pokud jde o pokračování víceletých ujednání o jejich
 řízení, jako je financování technické a administrativní pomoci.
 (19)
 Provádění programu Horizont 2020
 může vést k doplňkovým programům s účastí jen
 některých členských států, k účasti Unie
 v programech prováděných několika členskými státy nebo
 k zakládání společných podniků nebo k jiným opatřením
 ve smyslu článků 184, 185 a 187 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 (20)
 Program Horizont 2020, jehož cílem je prohloubit
 vztah mezi vědou a společností a posílit důvěru
 veřejnosti ve vědu, by měl upřednostňovat informované
 zapojování občanů a občanské společnosti do záležitostí
 výzkumu a inovací tím, že bude podporovat vzdělávání v oblasti
 vědy, více zpřístupní vědecké znalosti, vytvoří programy
 odpovědného výzkumu a inovací, které odpovídají zájmům a
 očekáváním občanů a občanské společnosti, a usnadní
 jejich účast v činnostech programu Horizont 2020.
 (21)
 Provádění programu Horizont 2020 by
 mělo reagovat na vývoj příležitostí a potřeb v oblasti
 vědy a technologií, průmyslu, politik a společnosti. Agendy by
 proto měly být stanovovány v těsné spolupráci se
 zúčastněnými stranami ze všech dotčených odvětví a
 měla by existovat dostatečná pružnost pro nový vývoj.
 V průběhu programu Horizont 2020 by se mělo
 průběžně využívat externí poradenství, včetně využití
 příslušných struktur, jako jsou evropské technologické platformy,
 iniciativy společného plánování a evropská inovační partnerství.
 (22)
 Program Horizont 2020 by
 měl přispívat k přitažlivosti výzkumných profesí v Unii.
 Náležitá pozornost by se měla věnovat Evropské chartě pro
 výzkumné pracovníky a Kodexu chování pro přijímání výzkumných
 pracovníků[14]
 spolu s dalšími důležitými referenčními rámci stanovenými
 v rámci Evropského výzkumného prostoru, a to při respektování jejich
 dobrovolného charakteru.
 (23)
 U činností připravených v rámci
 programu Horizont 2020 by se mělo usilovat o podporu rovnosti žen a
 mužů v oblasti výzkumu a inovací, a to zejména řešením
 základních příčin genderové nevyváženosti, využíváním plného potenciálu
 jak výzkumných pracovnic, tak výzkumných pracovníků a
 začleňováním genderového rozměru do obsahu projektů
 s cílem zvyšovat kvalitu výzkumu a podněcovat inovaci. V rámci
 činností by se mělo rovněž usilovat o uplatňování zásad
 souvisejících s rovností mezi ženami a muži stanovených
 v článcích 2 a 3 Smlouvy o Evropské unii a
 článku 8 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 (24)
 Při výzkumných a inovačních
 činnostech podporovaných programem Horizont 2020 by se měly dodržovat
 základní etické zásady. Měla by být zohledňována stanoviska Evropské
 skupiny pro etiku ve vědě a nových technologiích. Při výzkumných
 činnostech by měl být rovněž brán v potaz
 článek 13 Smlouvy o fungování Evropské unie a mělo by se omezit
 využívání zvířat při výzkumu a testování s konečným cílem využívání
 zvířat nahradit. Při provádění všech činností by měl
 být zajištěn vysoký stupeň ochrany lidského zdraví v souladu
 s článkem 168 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 (25)
 Evropská komise výslovně nepodněcuje
 k používání lidských embryonálních kmenových buněk. Případné
 použití lidských kmenových buněk, ať už se jedná o buňky
 dospělých jedinců nebo o buňky embryonální, závisí na posouzení
 vědců s ohledem na cíle, kterých chtějí dosáhnout, a
 podléhá přísnému etickému přezkumu. Projekty zahrnující
 použití lidských embryonálních kmenových buněk, které nezískaly nezbytná
 schválení od členských států, by neměly být financovány. Neměla
 by být financována žádná činnost, která je zakázána ve všech
 členských státech. Činnost, která je zakázána v některém
 členském státě, by neměla být v tomto členském
 státě financována.
 (26)
 Za účelem dosažení co největšího dopadu
 by měl program Horizont 2020 rozvinout těsnou součinnost
 s dalšími programy Unie v oblastech, jako je vzdělávání, vesmír,
 životní prostředí, konkurenceschopnost a MSP, vnitřní
 bezpečnost, kultura a média, a s fondy politiky soudržnosti a
 s politikou rozvoje venkova, které mohou konkrétně přispět
 k posílení výzkumných a inovačních schopností na vnitrostátní a
 regionální úrovni v rámci strategií pro inteligentní specializaci.
 (27)
 MSP představují významný zdroj inovací a
 růstu v Evropě. V programu Horizont 2020 je tudíž
 potřebné výrazné zapojení MSP, definovaných v doporučení Komise
 2003/361/ES ze dne 6. května 2003[15].
 Měly by se tak podpořit cíle iniciativy na podporu udržitelného
 růstu a konkurenceschopnosti malých a středních podniků („Small
 Business Act“)[16].
 (28)
 Za účelem dosažení co největšího dopadu
 financování ze strany Unie má program Horizont 2020 rozvinout užší
 součinnost, případně také formou partnerství v rámci
 veřejného sektoru, s vnitrostátními a regionálními programy, které
 podporují výzkum a inovace.
 (29)
 Většího dopadu by mělo být dosaženo také
 spojením programu Horizont 2020 s finančními prostředky
 soukromého sektoru v rámci partnerství veřejného a soukromého sektoru
 v klíčových oblastech, kde by výzkum a inovace mohly
 přispět k širším evropským cílům v oblasti
 konkurenceschopnosti a mohly napomoci k řešení společenských
 výzev. Partnerství veřejného a soukromého sektoru ve formě
 společných technologických iniciativ vytvořená podle rozhodnutí
 Evropského Parlamentu a Rady č. 1982/2006/ES ze dne 18. prosince
 2006 o sedmém rámcovém programu Evropského společenství pro výzkum,
 technologický rozvoj a demonstrace (2007 až 2013)[17] mohou pokračovat
 s využitím struktur vhodněji uzpůsobených pro daný účel.
 (30)
 Program Horizont 2020 by měl podporovat
 spolupráci se třetími zeměmi založenou na společném zájmu a
 vzájemném prospěchu. Mezinárodní spolupráce ve vědě,
 technologiích a inovacích by měla být zacílena tak, aby přispívala
 k dosažení cílů strategie Evropa 2020, jež se týkají posílení
 konkurenceschopnosti, přispívala k řešení společenských
 výzev a podporovala vnější a rozvojové politiky Unie, a to mimo jiné
 prostřednictvím rozvoje synergií s vnějšími programy a
 přispíváním k plnění mezinárodních závazků Unie,
 například pokud jde o dosažení rozvojových cílů tisíciletí.
 (31)
 V zájmu zachování rovných podmínek pro všechny
 podniky, které jsou činné na vnitřním trhu, by mělo být
 financování poskytované programem Horizont 2020 koncipováno v souladu s
 pravidly státní podpory, aby se zajistila efektivita veřejných výdajů
 a zabránilo narušení trhu, jako je vytlačení soukromého financování,
 vytváření neefektivních tržních struktur nebo zachování neefektivních
 podniků.
 (32)
 Evropská rada na svém zasedání dne 4. února
 2011 uznala nutnost nového přístupu ke kontrole a řízení rizika ve
 financování výzkumu Unií, když vyzvala k nastolení nové rovnováhy mezi
 důvěrou a kontrolou a mezi podstupováním rizika a vyhýbáním se
 riziku. Evropský parlament ve svém usnesení ze dne 11. listopadu 2010 o
 zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum vyzval
 k praktickému posunu ke zjednodušení administrativy a financování a uvedl,
 že řízení financování evropského výzkumu by mělo být více založeno na
 důvěře a mělo by tolerovat rizika, pokud jde
 o účastníky. Zpráva o průběžném hodnocení sedmého rámcového
 programu pro výzkum (2007–2013) dochází k závěru, že k dosažení
 zásadního posunu ve zjednodušení je zapotřebí radikálnějšího
 přístupu a že je třeba zlepšit rovnováhu mezi rizikem a
 důvěrou.
 (33)
 Finanční zájmy Unie by měly být
 během celého výdajového cyklu chráněny prostřednictvím
 přiměřených opatření, včetně prevence, odhalování
 a vyšetřování nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
 vyplacených nebo nesprávně použitých prostředků a ve vhodných
 případech včetně sankcí. Revidovaná strategie kontroly, která
 posunuje své zaměření od minimalizace míry chyb ke kontrole založené
 na analýze rizika a k zjišťování podvodů, by měla omezit
 zátěž, kterou kontrola představuje pro účastníky.
 (34)
 Je důležité zajistit řádné finanční
 řízení programu Horizont 2020 a jeho provádění co
 nejúčinnějším a uživatelsky nejvstřícnějším způsobem a
 zároveň zajistit právní jistotu a přístupnost programů pro
 všechny účastníky. Je nezbytné zajistit soulad s nařízením (EU)
 č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení] a s požadavky na
 zjednodušení a zlepšování právní úpravy.
 (35)
 Účinné řízení výkonnosti,
 včetně hodnocení a sledování, vyžaduje vytvoření konkrétních
 ukazatelů výkonnosti, které lze v průběhu doby měřit,
 které jsou realistické a zároveň odrážejí logiku zásahu a které odpovídají
 příslušné hierarchii cílů a činností. Měly by být zavedeny
 vhodné mechanismy koordinace mezi prováděním a sledováním programu Horizont 2020
 a sledováním pokroku, výsledků a fungování EVP.
 (36)
 Jelikož cílů programu Horizont 2020
 nemůže být uspokojivě dosaženo členskými státy, pokud jde o
 posílení celkového výzkumného a inovačního rámce a o koordinaci
 činností v celé Unii, a proto jich může být z důvodu
 zamezení duplicitám, zachování kritické míry v klíčových oblastech a
 zajištění optimálního využití veřejného financování lépe dosaženo na
 úrovni Unie, může Unie přijmout opatření v souladu se
 zásadou subsidiarity uvedenou v článku 5 Smlouvy o Evropské unii.
 V souladu se zásadou proporcionality stanovenou v uvedeném
 článku nepřekračuje program Horizont 2020 rámec toho, co je
 nezbytné pro dosažení těchto cílů.
 (37)
 Z důvodu právní jistoty a jasnosti by
 mělo být zrušeno rozhodnutí č. 1982/2006/ES,
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 HLAVA I
 ZŘÍZENÍ
 Článek 1
 Předmět
 Toto nařízení zřizuje
 Horizont 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen
 „program Horizont 2020“) a určuje rámec, kterým se řídí podpora
 výzkumných a inovačních činností ze strany Unie a který podporuje
 lepší využívání průmyslového potenciálu politik v oblasti inovací,
 výzkumu a technologického rozvoje.
 Článek 2
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se rozumí:
 a) „výzkumnými a inovačními
 činnostmi“ celé spektrum činností v oblasti výzkumu,
 technologického rozvoje, demonstrací a inovací, včetně podpory
 spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi,
 šíření a optimalizace výsledků a podněcování odborné
 přípravy a mobility výzkumných pracovníků v Unii;
 b) „přímými akcemi“ výzkumné
 a inovační činnosti uskutečňované Komisí
 prostřednictvím Společného výzkumného střediska;
 c) „nepřímými akcemi“
 výzkumné a inovační činnosti, které Unie finančně podporuje
 a účastníci je uskutečňují;
 d) „partnerstvím veřejného a
 soukromého sektoru“ partnerství, v jehož rámci se partneři ze soukromého
 sektoru, Unie a ve vhodných případech i další partneři zaváží, že
 budou společně podporovat přípravu a provádění výzkumného a
 inovačního programu nebo činností;
 e) „partnerstvím v rámci
 veřejného sektoru“ partnerství, v jehož rámci se
 veřejnoprávní subjekty či subjekty pověřené výkonem
 veřejné služby na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni spolu
 s Unií zaváží, že budou společně podporovat přípravu a
 provádění výzkumného a inovačního programu nebo činností.
 Článek 3
 Zřízení programu Horizont 2020
 Zřizuje se program Horizont 2020 na
 období od 1. ledna 2014 do 31. prosince 2020.
 Článek 4
 Přidaná hodnota Unie
 Program Horizont 2020 hraje zásadní úlohu
 při realizaci strategie Evropa 2020 pro inteligentní a udržitelný
 růst podporující začlenění tím, že vytváří společný
 strategický rámec pro financování výzkumu a inovací ze strany Unie, a tedy
 působí jako prostředek k co největšímu využití soukromých
 investic, vytvoření nových pracovních příležitostí a zajištění
 dlouhodobého udržitelného růstu a konkurenceschopnosti Evropy.
 Článek 5
 Obecný cíl, priority a specifické cíle
 1. Program Horizont 2020
 přispěje k vybudování hospodářství založeného na znalostech
 a inovacích v celé Unii prostřednictvím získání dostatečného
 dalšího financování výzkumu, vývoje a inovací. Tímto způsobem podpoří
 provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
 uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru (dále jen
 „EVP“). Příslušné ukazatele výkonnosti jsou uvedeny v úvodu
 k příloze I.
 2. Tento obecný cíl se
 uskutečňuje prostřednictvím tří vzájemně se
 podporujících priorit, které jsou zaměřeny na:
 a) vynikající vědu;
 b) vedoucí postavení v průmyslu;
 c) společenské výzvy.
 Specifické cíle odpovídající každé
 z těchto tří priorit spolu s hlavními rysy činností
 jsou uvedeny v částech I až III přílohy I.
 3 Společné výzkumné
 středisko k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
 v odstavcích 1 a 2 přispěje poskytováním vědecké
 a technické podpory pro politiky Unie. Hlavní rysy příslušných
 činností jsou uvedeny v části IV přílohy I.
 4. Evropský inovační a
 technologický institut (dále jen „EIT“) zřízený nařízením Evropského
 parlamentu a Rady (EU) č. 294/2008[18]
 přispívá k realizaci obecného cíle a priorit uvedených
 v odstavcích 1 a 2 prostřednictvím specifického cíle
 integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání.
 Příslušné ukazatele výkonnosti pro Evropský inovační a technologický
 institut jsou uvedeny v úvodu k příloze I a hlavní rysy
 tohoto specifického cíle a činností jsou uvedeny
 v části V přílohy I.
 5. V rámci priorit a
 hlavních rysů uvedených v odstavci 2 lze zohlednit nové a
 nepředvídané potřeby, které vyvstanou během doby provádění
 programu Horizont 2020. Může jít například o reakce na nově
 vznikající příležitosti, krize a hrozby, na potřeby týkající se
 rozvoje nových politik Unie a na pilotní provádění akcí, s jejichž
 podporou se počítá v rámci budoucích programů.
 Článek 6
 Rozpočet
 1. Finanční krytí pro
 provedení programu Horizont 2020 činí 87 740 milionů EUR,
 přičemž nanejvýš 86 198 milionů EUR z této částky se
 přidělí na činnosti podle hlavy XIX Smlouvy o fungování
 Evropské unie.
 2. Částka na činnosti
 podle hlavy XIX Smlouvy o fungování Evropské unie se mezi priority uvedené
 v čl. 5 odst. 2 rozdělí takto:
 a) vynikající věda 27 818 milionů
 EUR;
 b) vedoucí postavení v průmyslu 20
 280 milionů EUR;
 c) společenské výzvy 35 888
 milionů EUR.
 Maximální celková částka finančního
 příspěvku Unie z programu Horizont 2020 na nejaderné přímé
 akce Společného výzkumného střediska činí 2 212 milionů EUR.
 Orientační rozdělení mezi specifické
 cíle v rámci priorit a maximální celková částka příspěvku
 na nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska jsou
 uvedeny v příloze II.
 3. Evropský inovační a
 technologický institut je financován prostřednictvím maximálního
 příspěvku z programu Horizont 2020 ve výši 3 194
 milionů EUR, jak je uvedeno v příloze II. První příděl
 ve výši 1 542 milionů EUR se poskytuje Evropskému inovačnímu a
 technologickému institutu na činnosti podle hlavy XVII Smlouvy o fungování
 Evropské unie. Druhý příděl se poskytuje do výše 1 652 milionů
 EUR s výhradou přezkumu stanoveného v čl. 26 odst. 1. Tato další
 částka se podle přílohy II poskytuje poměrným dílem
 z částky na specifický cíl „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“ v rámci priority „vedoucí postavení v průmyslu“
 uvedené v odst. 2 písm. b) a z částky na prioritu „společenské
 výzvy“ uvedené v odst. 2 písm. c).
 Financování ve dvou víceletých přídělech
 zahrnuje:
 a) v prvním přídělu:
 probíhající rozvoj současných znalostních a inovačních společenství
 a počáteční kapitál pro zahájení druhé vlny tří nových
 znalostních a inovačních společenství;
 b) ve druhém přídělu: probíhající rozvoj
 již započatých znalostních a inovačních společenství a
 počáteční kapitál pro zahájení třetí vlny tří nových
 znalostních a inovačních společenství.
 Druhý příděl se poskytuje po
 přezkumu stanoveném v čl. 26 odst. 1 zejména s ohledem na:
 a) dohodnutý časový plán vytváření
 třetí vlny znalostních a inovačních společenství;
 b) plánované finanční potřeby
 stávajících společenství podle jejich konkrétního vývoje;
 c) příspěvek Evropského
 inovačního a technologického institutu a jeho znalostních a
 inovačních společenství k cílům programu Horizont 2020.
 4. Finanční krytí programu
 Horizont 2020 může zahrnovat výdaje týkající se přípravných,
 sledovacích, kontrolních, auditních a hodnotících činností, které jsou
 potřebné pro řízení programu Horizont 2020 a dosahování jeho
 cílů, zejména studií a jednání odborníků, která souvisejí s cíli
 programu Horizont 2020, výdaje související se sítěmi
 informačních technologií zaměřenými na zpracování a výměnu
 informací, jakož i všechny ostatní výdaje na technickou a administrativní
 pomoc, které Komise vynaloží na řízení programu Horizont 2020.
 V případě potřeby lze
 prostředky pro krytí výdajů na technickou a administrativní pomoc
 zanést do rozpočtu i po roce 2020 s cílem umožnit řízení akcí
 nedokončených k 31. prosinci 2020.
 5. Aby bylo možné reagovat na
 nepředvídané situace nebo nový vývoj a nové potřeby a zohlednit
 ustanovení odstavce 3 tohoto článku, může Komise po provedení
 průběžného hodnocení programu Horizont 2020 uvedeného
 v čl. 26 odst. 1 písm. a) tohoto nařízení
 přezkoumat v rámci ročního rozpočtového procesu částky
 na priority uvedené v odstavci 2 a orientační rozdělení
 podle specifických cílů v rámci těchto priorit uvedené
 v příloze II a převést prostředky mezi jednotlivými
 prioritami a specifickými cíli až do výše 10 % původního celkového přídělu
 každé priority a až do výše 10 % původního orientačního rozdělení
 u každého specifického cíle. To se netýká částky na přímé akce
 Společného výzkumného střediska uvedené v odstavci 2 ani
 příspěvku pro Evropský inovační a technologický institut
 uvedeného v odstavci 3.
 Článek 7
 Přidružení třetích zemí
 1 Program Horizont 2020 je
 otevřený pro přidružení:
 a) přistupujících zemí, kandidátských
 zemí a potenciálních kandidátských zemí v souladu s obecnými zásadami
 a obecnými podmínkami pro účast těchto zemí v programech Unie
 stanovenými v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích
 rad přidružení nebo v podobných dohodách;
 b) vybraných třetích zemí, která
 splňují všechna tato kritéria:
 i) mají dobré schopnosti v oblasti
 vědy, technologií a inovací;
 ii) mají dobrou historii účasti ve
 výzkumných a inovačních programech Unie;
 iii) mají úzké hospodářské a
 zeměpisné vazby na Unii;
 iv) jsou členy Evropského sdružení
 volného obchodu (dále jen „ESVO“) nebo zeměmi či územími
 vyjmenovanými v příloze nařízení Evropského parlamentu a Rady
 (EU) č. XX/2012 o zřízení evropského nástroje sousedství[19].
 2. Zvláštní podmínky týkající se
 účasti přidružených zemí v programu Horizont 2020,
 včetně finančního příspěvku podle hrubého domácího
 produktu přidružené země, stanoví mezinárodní dohody mezi Unií a
 přidruženými zeměmi.
 HLAVA II
 PROVÁDĚNÍ
 KAPITOLA I
 PROVÁDĚNÍ, ŘÍZENÍ A FORMY PODPORY
 Článek 8
 Provádění formou zvláštního programu a příspěvku Evropskému
 inovačnímu a technologickému institutu
 Program Horizont 2020 se provede
 prostřednictvím konsolidovaného zvláštního programu a finančního
 příspěvku Evropskému inovačnímu a technologickému institutu.
 Zvláštní program obsahuje jednu část pro
 každou ze tří priorit uvedených v čl. 5 odst. 2 a jednu
 část pro nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska.
 Článek 9
 Řízení
 1. Program Horizont 2020 provede
 Komise v souladu s nařízením (EU) č. XXXX/2012 [nové
 finanční nařízení].
 2. Komise může také
 prováděním programu Horizont 2020 zčásti pověřit
 financující orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b)]
 nařízení (EU) č. XXXX/2012 [nové finanční nařízení].
 Článek 10
 Formy podpory Unie
 1. Program Horizont 2020
 podporuje nepřímé akce prostřednictvím jedné nebo několika
 forem financování stanovených v nařízení (EU) č. XX/2012
 [nové finanční nařízení], zejména grantů, cen, zadávání
 veřejných zakázek a finančních nástrojů.
 2. Program Horizont 2020
 rovněž podporuje přímé akce prováděné Společným výzkumným
 střediskem.
 4. Pokud přímé akce Společného
 výzkumného střediska přispívají k iniciativám stanoveným podle
 článku 185 nebo 187 Smlouvy o fungování Evropské unie, nepovažuje se
 tento příspěvek za součást finančního příspěvku
 přiděleného na tyto iniciativy.
 Článek 11
 Pravidla pro účast a šíření výsledků
 Pravidla pro účast a šíření
 výsledků stanovená v nařízení (EU) č. XX/2012
 [pravidla pro účast a šíření výsledků] se použijí pro
 nepřímé akce.
 KAPITOLA II
 PLÁNOVÁNÍ
 ODDÍL I
 OBECNÉ ZÁSADY
 Článek 12
 Externí poradenství a zapojení společnosti
 1. Při provádění
 programu Horizont 2020 se vezme v potaz poradenství a
 příspěvky, které poskytnou: poradní skupiny nezávislých
 odborníků na vysoké úrovni zřízené Komisí, struktury pro dialog
 vytvořené podle mezinárodních dohod o vědecko-technické spolupráci,
 činnosti zaměřené na budoucí vývoj, cílené veřejné
 konzultace a transparentní interaktivní procesy, které zajišťují podporu
 odpovědného výzkumu a inovací.
 2. V plné míře se
 zohlední také příslušné aspekty výzkumných a inovačních programů
 zavedených evropskými technologickými platformami, iniciativami společného
 plánování a evropskými inovačními partnerstvími.
 Článek 13
 Průřezové akce
 1. Mezi prioritami programu
 Horizont 2020 i v jejich rámci se vytvoří vazby a styčné
 body. V tomto ohledu se zvláštní pozornost věnuje rozvoji a používání
 klíčových základních a průmyslových technologií, překlenování od
 objevu až po uplatnění na trhu, mezioborovému výzkumu a inovacím,
 společenským a ekonomickým vědám a humanitním oborům,
 podpoře fungování a uskutečnění EVP, spolupráci se třetími
 zeměmi, odpovědnému výzkumu a inovacím včetně otázek
 rovnosti žen a mužů, zvýšení přitažlivosti výzkumných profesí a
 usnadňování přeshraniční a meziodvětvové mobility
 výzkumných pracovníků.
 2. Pokud se podporuje nepřímá
 akce, která má velký význam pro několik priorit uvedených
 v čl. 5 odst. 2 nebo několik specifických cílů
 v rámci těchto priorit, lze finanční částku na tuto akci
 složit z částek přidělených pro každou dotčenou
 prioritu nebo každý dotčený specifický cíl.
 Článek 14
 Vývoj povahy vědy, technologií, inovací, trhů a společnosti
 Program Horizont 2020 se provádí tak, aby se
 zajistilo, že podporované priority a akce odpovídají měnícím se
 potřebám a berou ohled na vyvíjející se povahu vědy, technologií,
 inovací, trhů a společnosti, pokud inovace zahrnují obchodní,
 organizační a společenské aspekty.
 Článek 15
 Rovnost žen a mužů
 Program Horizont 2020 zajistí účinné
 prosazování rovnosti žen a mužů a genderový rozměr v obsahu
 výzkumu a inovací.
 Článek 16
 Etické zásady
 1. Veškeré výzkumné a
 inovační činnosti prováděné v rámci programu
 Horizont 2020 jsou v souladu s etickými zásadami a
 s příslušnými vnitrostátními právními předpisy, právními
 předpisy Unie a mezinárodními právními předpisy, včetně
 Listiny základních práv Evropské unie a Evropské úmluvy o lidských právech a
 jejích dodatkových protokolů.
 Zvláštní pozornost se věnuje zásadě
 proporcionality, právu na soukromí, právu na ochranu osobních údajů, právu
 na fyzickou a duševní nedotknutelnost osoby, právu na nediskriminaci a
 potřebě zajistit vysoký stupeň ochrany lidského zdraví.
 2. Výzkumné a inovační
 činnosti prováděné v rámci programu Horizont 2020 se
 zaměří výhradně na civilní využití.
 3. Nefinancují se tyto oblasti
 výzkumu:
 a) výzkumná činnost zaměřená
 na klonování lidí k reprodukčním účelům;
 b) výzkumná činnost zaměřená
 na změny genetického dědictví člověka, která by mohla
 učinit tyto změny dědičnými;
 c) výzkumné činnosti zaměřené
 na vytvoření lidských embryí výlučně za účelem výzkumu nebo
 za účelem získání kmenových buněk, mimo jiné prostřednictvím
 přenosu jádra somatické buňky.
 4. Výzkum lidských
 dospělých a embryonálních kmenových buněk může být financován, a
 to v závislosti na obsahu vědeckého návrhu i na právním rámci daných
 členských států. Financování se neposkytne na výzkumné činnosti,
 které jsou zakázané ve všech členských státech. V členském
 státě se nefinancuje žádná činnost, která je v něm zakázána.
 5. Oblasti výzkumu uvedené
 v odstavci 3 mohou být přezkoumány s ohledem na
 vědecký pokrok v rámci průběžného hodnocení uvedeného
 v čl. 26 odst. 1.
 Článek 17
 Doplňkovost vzhledem k dalším programům Unie
 Program Horizont 2020 se provede
 způsobem, který doplňuje ostatní programy financování Unie
 včetně strukturálních fondů.
 ODDÍL II
 ZVLÁŠTNÍ OBLASTI ČINNOSTI
 Článek 18
 Malé a střední podniky
 1. Zvláštní pozornost se
 věnuje zajištění přiměřené účasti malých a
 středních podniků (dále jen „MSP“) v programu Horizont 2020
 a inovačnímu dopadu na tyto podniky. Kvantitativní a kvalitativní
 posouzení účasti MSP se provedou v rámci opatření pro hodnocení
 a sledování.
 2. Zvláštní akce se provedou
 v rámci specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“, uvedeného příloze I
 části II bodě 1, a v rámci každého ze specifických
 cílů spadajících do priority „společenské výzvy“, uvedených
 v příloze I části III bodech 1 až 6.
 Zvláštní akce mají formu specializovaného nástroje pro MSP, který je zacílen na
 všechny druhy MSP s inovačním potenciálem a který se používá
 konzistentním způsobem a je uzpůsoben potřebám MSP, jak je
 uvedeno v příloze I části II bodě 3.3
 písm. a), které se týká specifického cíle „inovace v MSP“.
 3. Předpokládá se, že
 integrovaný přístup popsaný v odstavcích 1 a 2 povede
 k tomu, že na MSP bude směřovat přibližně 15 %
 celkového spojeného rozpočtu na specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“ a na prioritu
 „společenské výzvy“.
 Článek 19
 Partnerství veřejného a soukromého sektoru
 1. Program Horizont 2020
 může být prováděn prostřednictvím partnerství veřejného a
 soukromého sektoru, ve kterých se všichni zúčastnění partneři
 zaváží k podpoře rozvoje a provádění výzkumných a inovačních
 činností, které mají strategický význam pro konkurenceschopnost Unie a
 její vedoucí postavení v průmyslu nebo k řešení konkrétních
 společenských výzev.
 2. Účast Unie
 v těchto partnerstvích může mít jednu z těchto forem:
 a) finanční příspěvky Unie
 pro společné podniky založené na základě článku 187 Smlouvy
 o fungování Evropské unie v rámci sedmého rámcového programu
 s výhradou změny jejich základních aktů, pro nová partnerství
 veřejného a soukromého sektoru založená na základě
 článku 187 Smlouvy o fungování Evropské unie a pro další financující
 orgány uvedené v čl. [55 odst. 1 písm. b) bodě v)
 nebo vii)] nařízení (EU) č. XX/2012 [nové finanční
 nařízení]. Tato forma partnerství se použije pouze v případech,
 kdy je to opodstatněno rozsahem sledovaných cílů a mírou
 potřebných zdrojů;
 b) uzavření smluvního ujednání mezi
 partnery uvedenými v odstavci 1, ve kterém se stanoví cíle
 partnerství, příslušné závazky partnerů, hlavní ukazatele výkonnosti
 a výstupy, kterých se má dosáhnout, včetně označení výzkumných a
 inovačních činností, na které se žádá podpora z programu
 Horizont 2020.
 3. Partnerství veřejného a
 soukromého sektoru se určí otevřeným a průhledným způsobem
 na základě všech těchto kritérií:
 a) přidaná hodnota akce na úrovni Unie;
 b) míra dopadu na průmyslovou
 konkurenceschopnost, udržitelný růst a socioekonomické otázky;
 c) dlouhodobý závazek všech partnerů na
 základě sdílené vize a jasně vymezených cílů;
 d) rozsah zapojených zdrojů a schopnost
 zajistit další investice do výzkumu a inovací;
 e) jasné vymezení úloh každého
 z partnerů a dohodnuté klíčové ukazatele výkonnosti na zvolené
 období.
 Článek 20
 Partnerství v rámci veřejného sektoru
 1. Program Horizont 2020
 přispívá k posilování partnerství v rámci veřejného sektoru
 v případech, kdy se v rámci Unie společně
 provádějí akce na regionální, vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni.
 Zvláštní pozornost se věnuje iniciativám
 společného plánování mezi členskými státy.
 2. Partnerství v rámci
 veřejného sektoru lze podporovat buď v rámci priorit stanovených
 v čl. 5 odst. 2, nebo mezi těmito prioritami, zejména
 prostřednictvím:
 a) nástroje ERA-NET s využitím
 grantů na podporu partnerství v rámci veřejného sektoru při
 jejich přípravě, zřizování struktur pro vytváření sítí,
 navrhování, provádění a koordinaci společných činností,
 včetně doplňkového financování jednotlivých společných
 výzev a akcí nadnárodní povahy;
 b) účasti Unie v programech
 prováděných několika členskými státy v souladu
 s článkem 185 Smlouvy o fungování Evropské unie.
 Pro účely písmene a) je doplňkové
 financování podmíněno značnými předchozími finančními
 závazky zúčastněných subjektů, pokud jde o společné výzvy a
 akce. Nástroj ERA-NET může zahrnovat cíl harmonizovat pravidla a
 způsoby provádění společných výzev a akcí. Může se také
 použít za účelem přípravy iniciativy podle článku 185 Smlouvy
 o fungování Evropské unie;
 Pro účely písmene b) se takové
 iniciativy navrhují pouze v případech, kdy nastane potřeba
 vytvořit specializovanou prováděcí strukturu a kdy se
 zúčastněné země ve vysoké míře zavázaly k integraci na
 vědecké, řídící a finanční úrovni. Návrhy iniciativ
 uvedených v písmeni b) se kromě toho určí na základě
 všech těchto kritérií:
 a) jasné vymezení sledovaného cíle a jeho
 význam pro cíle programu Horizont 2020 a obecnější cíle politiky Unie;
 b) jasné finanční závazky
 zúčastněných zemí včetně předchozích závazků
 sdružit vnitrostátní nebo regionální investice pro účely nadnárodního
 výzkumu a inovací;
 c) přidaná hodnota akce na úrovni Unie;
 d) kritická míra s ohledem na velikost
 a počet dotčených programů, podobnost činností a jejich
 podíl na příslušném výzkumu; a
 e) účinnost článku 185 Smlouvy
 o fungování Evropské unie jako nejvhodnějšího prostředku pro dosažení
 cílů.
 Článek 21
 Mezinárodní spolupráce s třetími zeměmi a mezinárodními
 organizacemi
 1. Subjekty usazené
 v třetích zemích a mezinárodní organizace jsou způsobilé
 k účasti na nepřímých akcích programu Horizont 2020 za
 podmínek uvedených v nařízení (EU) XX/XX [pravidla pro účast].
 V rámci programu Horizont 2020 se podporuje mezinárodní spolupráce
 s třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, zejména za
 účelem dosažení těchto cílů:
 a) posílení excelence a přitažlivosti
 Unie v oblasti výzkumu a inovací a také její hospodářské a
 průmyslové konkurenceschopnosti;
 b) účinné řešení globálních
 společenských výzev;
 c) podpora cílů vnější a rozvojové
 politiky Unie a doplňování vnějších a rozvojových programů.
 2. Cílené akce
 zaměřené na podporu spolupráce s konkrétními třetími
 zeměmi nebo skupinami třetích zemí se provádějí na základě
 společného zájmu a vzájemného prospěchu, s přihlédnutím
 k jejich vědeckým a technologickým schopnostem a tržním
 příležitostem a k očekávanému dopadu.
 Měl by se podporovat vzájemný přístup
 k programům třetích zemí. Pro dosažení co největšího dopadu
 se podporuje koordinace a synergie s iniciativami členských
 států a přidružených zemí.
 Priority spolupráce zohlední vývoj politiky Unie a
 příležitosti pro spolupráci s třetími zeměmi, jakož i možné
 nedostatky v systémech ochrany práv duševního vlastnictví třetí
 země.
 3. Vedle toho se v rámci
 specifického cíle programu Horizont 2020 „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“ uvedeného
 v příloze I části III bodě 6.3.2 písm. d),
 provádějí horizontální a průřezové činnosti na podporu
 strategického rozvoje mezinárodní spolupráce.
 Článek 22
 Informace, komunikace a šíření výsledků
 Evropská komise provádí
 informační a komunikační činnosti týkající se programu Horizont 2020, včetně komunikačních opatření týkajících
 se podporovaných projektů a výsledků. Rozpočet
 přidělený na komunikaci v rámci programu Horizont 2020 přispěje
 rovněž ke komunikační činnosti ohledně politických priorit
 Unie, souvisejí-li s obecným cílem tohoto nařízení.
 Činnosti zaměřené na
 šíření informací a na komunikaci jsou úkolem, který je nedílnou
 součástí všech akcí podporovaných programem Horizont 2020.
 Kromě toho se podpoří tyto zvláštní
 akce:
 a) iniciativy zaměřené na
 rozšíření povědomí a usnadnění přístupu k financování
 v rámci programu Horizont 2020, zvláště ve vztahu
 k nedostatečně zastoupeným regionům nebo typům
 účastníků;
 b) cílená pomoc pro projekty a
 konsorcia s cílem poskytnout jim přístup k dovednostem nutným
 pro optimalizaci komunikace o výsledcích a šíření výsledků;
 c) akce, které sdružují výsledky
 z řady projektů, včetně projektů
 případně financovaných z jiných zdrojů, za účelem
 vytvoření uživatelsky vstřícných databází a zpráv, jež shrnují hlavní
 výsledky;
 d) šíření výsledků mezi
 tvůrci politik, včetně orgánů pro normalizaci, s cílem
 podpořit využívání výsledků s významem pro politiku náležitými
 subjekty na mezinárodní, unijní, vnitrostátní a regionální úrovni;
 e) iniciativy na podporu dialogu a
 diskuze s veřejností o otázkách souvisejících s vědou,
 technologiemi a inovacemi, jakož i pro využití sociálních médií a dalších inovačních
 technologií a metodik.
 KAPITOLA III
 KONTROLA
 Článek 23
 Kontrola a audit
 1. Kontrolní systém
 vytvořený za účelem provádění tohoto nařízení je navržen
 tak, aby poskytoval odpovídající ujištění o dosažení náležitého
 řízení rizik týkajících se účelnosti a efektivnosti operací, jakož i
 legality a správnosti uskutečněných operací s přihlédnutím
 k víceletému charakteru programů, jakož i k povaze
 dotyčných plateb.
 2. Kontrolní systém
 zajišťuje náležitou rovnováhu mezi důvěrou a kontrolou,
 přičemž bere ohled na správní a jiné náklady na kontroly na všech
 úrovních tak, aby bylo možné dosáhnout cílů programu Horizont 2020 a
 aby tento program mohl přilákat ty nejlepší vědecké pracovníky a
 nejinovativnější podniky.
 3. Součástí kontrolního
 systému je auditní strategie pro výdaje na nepřímé akce v rámci
 programu Horizont 2020, která je založena na finančním auditu
 reprezentativního vzorku výdajů v celém rámcovém programu. Tento
 reprezentativní vzorek doplňuje výběr založený na posouzení rizik,
 která souvisejí s výdaji.
 Audity výdajů na nepřímé akce
 v rámci programu Horizont 2020 se provádějí soudržným způsobem
 v souladu se zásadami hospodárnosti, efektivnosti a účelnosti, aby se
 minimalizovala zátěž, kterou klade audit na účastníky.
 Článek 24
 Ochrana finančních zájmů Unie
 1. Komise přijme vhodná
 opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
 financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
 prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými kontrolami,
 a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
 neoprávněně vyplacených částek a případně
 účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
 2. Komise nebo její zástupci a
 Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
 dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
 grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
 subdodavatelů, kteří v rámci programu Horizont 2020 obdrželi
 finanční prostředky Unie.
 Aniž je dotčen odstavec 3, může
 Komise provádět audity až čtyři roky po vyplacení konečné
 platby.
 3. Evropský úřad pro boj
 proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na
 místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
 přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
 (Euratom, ES) č. 2185/96[20]
 s cílem zjistit, zda v souvislosti s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu
 nebo smlouvou o financování Unií nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému
 protiprávnímu jednání ohrožujícímu finanční zájmy Unie.
 4. Aniž jsou dotčeny
 odstavce 1, 2 a 3, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající
 z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr a OLAF k
 provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
 výslovně zmocňovat.
 KAPITOLA IV
 SLEDOVÁNÍ A HODNOCENÍ
 Článek 25
 Sledování
 1. Komise každoročně sleduje provádění programu
 Horizont 2020 a jeho zvláštních programů, jakož i činností
 Evropského inovačního a technologického institutu. Sledování zahrnuje
 informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost a změna
 klimatu, včetně informací o výši výdajů souvisejících s klimatem.
 2. Komise podává zprávy o
 výsledcích tohoto sledování a šíří tyto výsledky.
 Článek 26
 Hodnocení
 1. Hodnocení se provádějí dostatečně včas, aby mohla
 ovlivňovat rozhodovací proces.
 (a)
 a) Nejpozději na konci roku 2017
 provede Komise za pomoci nezávislých odborníků přezkum Evropského
 inovačního a technologického institutu. Po tomto přezkumu obdrží
 Evropský inovační a technologický institut druhý příděl
 finančních prostředků podle čl. 6 odst. 3. Přezkum
 hodnotí pokrok Evropského inovačního a technologického institutu vzhledem
 k všem těmto kritériím:
 i) úroveň čerpání prvního
 přídělu finančních prostředků podle čl. 6 odst. 3,
 s rozlišením mezi částkou peněz vynaloženou na přípravu
 první vlny znalostních a inovačních společenství a účinkem
 počátečního kapitálu pro druhou fázi a schopností Evropského
 inovačního a technologického institutu získat finanční
 prostředky od partnerů ve znalostních a inovačních společenstvích
 a ze soukromého sektoru podle nařízení XX/2012 [revidované nařízení o
 EIT];
 ii) dohodnutý časový plán vytváření
 třetí vlny znalostních a inovačních společenství a plánované
 finanční potřeby stávajících společenství podle jejich
 konkrétního vývoje; a
 iii) příspěvek Evropského
 inovačního a technologického institutu a znalostních a inovačních společenství
 k prioritě „společenské výzvy“ a specifickému cíli „vedoucí
 postavení v základních a průmyslových technologiích“ programu Horizont
 2020.
 b) Nejpozději na konci roku 2017
 Komise za pomoci nezávislých odborníků a s přihlédnutím
 k hodnocení ex post sedmého rámcového programu, které má být
 dokončeno do konce roku 2015, a k přezkumu Evropského inovačního
 a technologického institutu provede průběžné hodnocení programu
 Horizont 2020, jeho zvláštního programu, včetně Evropské rady pro
 výzkum, a činností Evropského inovačního a technologického institutu,
 jež se bude týkat dosahování cílů programu Horizont 2020 (na úrovni
 výsledků a pokroku směrem k dopadům) a další relevantnosti
 všech opatření, efektivnosti a využití zdrojů, prostoru pro další
 zjednodušení a přidané hodnoty Unie. Uvedené hodnocení vezme v potaz
 také aspekty týkající se přístupu k příležitostem pro
 financování pro účastníky ve všech regionech, pro MSP a z hlediska
 podpory genderové vyváženosti. Hodnocení rovněž zohlední
 příspěvek opatření k prioritám Unie v oblasti
 inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a
 výsledky týkající se dlouhodobého dopadu předchozích opatření.
 c) Nejpozději v roce 2023 provede
 Komise za pomoci nezávislých odborníků hodnocení ex post programu
 Horizont 2020, jeho zvláštního programu a činností Evropského
 inovačního a technologického institutu. Toto hodnocení se bude týkat
 odůvodnění, provedení a dosažených výsledků, jakož i
 dlouhodobějších dopadů a udržitelnosti daných opatření tak, aby
 z něj bylo možné vycházet při rozhodování o možném obnovení,
 změně nebo pozastavení následného opatření.
 2. Ukazatele výkonnosti pro
 obecné cíle a pro Evropský inovační a technologický institut, které jsou
 stanoveny v úvodu přílohy I tohoto nařízení, a ukazatele
 výkonnosti pro specifické cíle, které jsou stanoveny ve zvláštním programu,
 včetně příslušných referenčních úrovní, představují
 minimální základ pro posouzení míry dosažení cílů programu
 Horizont 2020.
 3. Členské státy Komisi
 poskytnou nezbytné údaje a informace umožňující sledování a hodnocení
 dotčených opatření.
 4. Komise sdělí závěry
 těchto hodnocení programu Horizont 2020 spolu se svými
 připomínkami Evropskému parlamentu, Radě, Evropskému
 hospodářskému a sociálnímu výboru a Výboru regionů.
 HLAVA III
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 27
 Zrušení a přechodná ustanovení
 1. Rozhodnutí č. 1982/2006/ES
 se zrušuje s účinkem ode dne 1. ledna 2014.
 2. Akce zahájené podle
 rozhodnutí č. 1982/2006/ES a finanční závazky související
 s těmito akcemi se však až do svého ukončení nadále řídí
 uvedeným rozhodnutím.
 3. Finanční
 příděl uvedený v článku 6 může pokrývat také
 výdaje na technickou a administrativní pomoc nezbytné pro zajištění
 přechodu mezi tímto programem a opatřeními přijatými podle
 rozhodnutí č. 1982/2006/ES.
 Článek 28
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 třetím dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské
 unie.
 Toto nařízení je závazné
 v celém rozsahu a přímo použitelné ve všech členských
 státech.
 V Bruselu dne [...].
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 PŘÍLOHA I
 Hlavní rysy specifických cílů a činností
 Obecným cílem programu Horizont 2020 je
 vybudovat v celé Unii hospodářství založené na znalostech a inovacích
 a současně přispět k udržitelnému rozvoji. Bude
 podporovat provádění strategie Evropa 2020 a dalších politik Unie a také
 uskutečnění a fungování Evropského výzkumného prostoru.
 Pro posuzování pokroku směrem
 k tomuto obecnému cíli se použijí tyto ukazatele výkonnosti:
 –
 cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 %
 HDP);
 –
 hlavní ukazatel pro inovace strategie
 Evropa 2020.
 Tento obecný cíl se uskutečňuje
 prostřednictvím tří odlišných, ovšem vzájemně se podporujících
 priorit, z nichž každá obsahuje soubor specifických cílů. Budou se
 provádět harmonickým způsobem, aby se podpořila interakce mezi
 různými specifickými cíli, aby se zamezilo zdvojování činností a aby
 se zesílil jejich spojený dopad.
 Společné výzkumné středisko
 k realizaci obecného cíle a priorit programu Horizont 2020
 přispěje prostřednictvím specifického cíle poskytovat politikám
 Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníka.
 Evropský inovační a technologický
 institut (dále jen „EIT“) k realizaci obecného cíle a priorit programu
 Horizont 2020 přispěje prostřednictvím specifického cíle
 integrovat znalostní trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání. Pro
 posuzování výkonnosti EIT se použijí tyto ukazatele:
 –
 organizace z vysokých škol, podnikové sféry a
 výzkumu, které jsou začleněny do znalostních a inovačních
 společenství;
 –
 spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku,
 jež vede k vývoji inovačních výrobků a postupů.
 V této příloze jsou uvedeny hlavní
 rysy specifických cílů a činností uvedených v čl. 5
 odst. 2, 3 a 4.
 Část I. Priorita „vynikající věda“
 Tato část se
 zaměřuje na posílení a rozšíření excelence vědecké základny
 Unie a na konsolidaci Evropského výzkumného prostoru tak, aby byl výzkumný a
 inovační systém Unie konkurenceschopnější v celosvětovém
 měřítku. Skládá se ze čtyř specifických cílů:
 a) Evropská rada pro výzkum (ERV)
 poskytne atraktivní a pružné financování, aby jednotlivým talentovaným a
 tvůrčím výzkumným pracovníkům a jejich týmům umožnila
 hledání těch nejslibnějších cest na hranicích vědy, a to na
 základě soutěže v rámci celé Unie.
 b) Budoucí a vznikající technologie je
 cíl, který podpoří výzkum založený na spolupráci s cílem
 rozšířit kapacitu Evropy pro vyspělé inovace spojené ze změnou
 paradigmatu. Podpoří vědeckou spolupráci napříč obory
 zaměřenou na naprosto nové myšlenky s vysokou mírou rizika a
 urychlí rozvoj těch nejslibnějších nově vznikajících oblastí
 vědy a technologie, jakož i utváření odpovídajících
 vědeckých komunit v celé Unii.
 c) Akce „Marie Curie“ poskytnou
 vynikající a inovační odbornou přípravu v oblasti výzkumu, jakož
 i přitažlivé kariérní příležitosti a příležitosti
 k výměně znalostí prostřednictvím přeshraniční a
 meziodvětvové mobility výzkumných pracovníků, aby byli tito
 pracovníci co nejlépe připraveni na současné i budoucí
 společenské výzvy.
 d) Výzkumná infrastruktura je
 cíl zaměřený na rozvoj evropské výzkumné infrastruktury pro rok 2020
 a následující období, na podporu jejího inovačního potenciálu a lidského
 kapitálu a na doplňování související politiky Unie a mezinárodní
 spolupráce.
 U každého z těchto cílů byla prokázána vysoká
 přidaná hodnota Unie. Společně tvoří silný a vyvážený
 soubor činností, které v souladu s činnostmi na vnitrostátní a
 regionální úrovni odpovídají šíři evropských potřeb v oblasti
 vyspělé vědy a technologií. Jejich sloučení do jediného programu
 umožní, aby fungovaly s větší soudržností, racionalizovaným,
 zjednodušeným a cílenějším způsobem a současně aby si
 zachovaly kontinuitu nezbytnou k posílení jejich účinnosti.
 Tyto činnosti jsou ve své podstatě zaměřené na
 budoucnost, dlouhodobě budují dovednosti, soustřeďují se na
 novou generaci vědy, technologií, výzkumných pracovníků a inovací a
 poskytují podporu pro nastupující talentované lidi z celé Unie,
 přidružených zemí i z celého světa. Vzhledem k jejich
 povaze orientované na vědu a k mechanismům financování
 převážně typu „zdola nahoru“, řízeným výzkumnými pracovníky,
 sehraje evropská vědecká obec velkou úlohu při určování cest,
 jimiž se výzkum v rámci programu bude ubírat.
 ČÁST II. Priorita „vedoucí postavení v
 průmyslu“
 Tato část si klade za cíl urychlit rozvoj
 technologií a inovací, které budou oporou budoucích podniků a pomohou
 inovačním evropským MSP, aby vyrostly v přední světové
 společnosti. Skládá se ze tří specifických cílů:
 a) Vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích je cíl, který poskytne specializovanou
 podporu pro výzkum, vývoj a demonstrace v oblasti IKT, nanotechnologií,
 vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé výroby a zpracování
 a vesmíru. Důraz se bude klást na interakce a sbližování napříč
 různými technologiemi a mezi nimi.
 b) Přístup k rizikovému
 financování je cíl, který usiluje o překonání nedostatků
 v dostupnosti dluhového a kapitálového financování pro společnosti a
 projekty orientované na VaV a inovace ve všech fázích rozvoje. Spolu
 s kapitálovým nástrojem programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP
 podporuje rozvoj rizikového kapitálu na úrovni Unie.
 c) Inovace v MSP je cíl,
 který podněcuje všechny formy inovací v MSP se zaměřením na
 ty, které mají potenciál k růstu a internacionalizaci na jednotném
 trhu i mimo něj.
 Tyto činnosti se řídí programem
 orientovaným na podnikání. Rozpočty specifických cílů „přístup
 k rizikovému financování“ a „inovace v MSP“ se budou řídit
 logikou orientovanou na poptávku a založenou na postupu „zdola nahoru“ bez
 předem určených priorit. Doplní je používání finančních
 nástrojů a specializovaného nástroje pro MSP na základě logiky
 orientované na politiku v rámci části týkající se „společenských
 výzev“ a specifického cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“.
 Program Horizont 2020 bude
 uplatňovat integrovaný přístup k účasti MSP, který
 může vést k tomu, že MSP bude určeno přibližně
 15 % celkových spojených rozpočtů na všechny specifické cíle
 týkající se společenských výzev a na specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“.
 Specifický cíl „vedoucí postavení
 v základních a průmyslových technologiích“ se řídí
 přístupem orientovaným na technologii, aby se rozvinuly základní
 technologie, které lze používat v mnoha oblastech, odvětvích a
 službách. Použití těchto technologií pro řešení společenských
 výzev bude podporováno společně s prioritou společenské
 výzvy.
 Část III. Priorita „Společenské výzvy“
 Tato část přímo reaguje na priority
 politiky a společenské výzvy stanovené ve strategii Evropa 2020, které se
 zaměřují se na podněcování kritické míry výzkumného a
 inovačního úsilí nutné pro dosažení cílů politiky Unie. Financování
 se zaměří na tyto specifické cíle:
 a) zdraví, demografická změna a
 dobré životní podmínky;
 b) zajišťování potravin,
 udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
 biohospodářství;
 c) bezpečná, čistá a
 účinná energie;
 d) inteligentní, ekologická a
 integrovaná doprava;
 e) oblast klimatu, účinné
 využívání zdrojů a suroviny;
 f) inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění.
 U všech těchto činností se bude
 uplatňovat přístup orientovaný na výzvy, který se zaměří na
 priority politiky, aniž by byl předem vymezen přesný výběr
 technologií nebo řešení, které by se měly rozvíjet. Důraz se
 klade na shromáždění kritické míry zdrojů a znalostí napříč
 různými oblastmi, technologiemi a vědními obory, aby se mohly dané
 výzvy řešit. Tyto činnosti se týkají celého cyklu od výzkumu až po
 trh s novým zaměřením na činnosti, které jsou spojené
 s inovacemi, jako je pilotní testování, demonstrace, testovací
 prostředí, podpora zadávání veřejných zakázek, návrhářství,
 inovace orientované na konečné uživatele, sociální inovace a přijetí
 inovací na trhu.
 V rámci řešení všech výzev
 tvoří nedílnou součást činností společenské a humanitní
 vědy. Kromě toho se podpůrný rozvoj těchto oborů
 podpoří v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“. Podpora se rovněž
 zaměří na poskytování jasných důkazů pro tvorbu politiky na
 mezinárodní, vnitrostátní a regionální úrovni i na úrovni Unie. S ohledem
 na globální povahu mnoha výzev je nedílnou součástí každé výzvy
 strategická spolupráce s třetími zeměmi. Vedle toho se
 průřezová podpora pro mezinárodní spolupráci poskytne v rámci
 specifického cíle „inovativní a bezpečné společnosti podporující
 začlenění“.
 Specifický cíl „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“ zahrnuje rovněž
 činnost zaměřenou na zmenšení mezery mezi výzkumem a inovacemi
 se zvláštními opatřeními pro dosažení excelence v méně
 rozvinutých regionech Unie.
 Nedílnou součástí programu Horizont 2020
 jsou činnosti Společného výzkumného střediska, aby se zajistila
 masivní podpora politik Unie založená na důkazech. Tento postup se bude
 řídit potřebami zákazníků a doplní jej také činnosti
 zaměřené na budoucí vývoj.
 Významnou úlohu sehraje EIT, který bude
 spojovat vynikající výzkum, vzdělávání a inovace, a integrovat tak
 znalostní trojúhelník. Toho EIT dosáhne především prostřednictvím
 znalostních a inovačních společenství. Kromě toho
 prostřednictvím cílených opatření v oblasti šíření
 výsledků a sdílení znalostí zajistí, aby byly zkušenosti sdíleny i nad
 rámec těchto společenství, a tak podpoří rychlejší zavádění
 inovačních modelů v celé Unii.
 ČÁST I
 VYNIKAJÍCÍ VĚDA
 1. Evropská rada pro výzkum (ERV)
 1.1 Specifický cíl
 Specifickým cílem je posílit excelenci,
 dynamiku a kreativitu evropského výzkumu.
 Evropa si stanovila za cíl přejít
 k novému hospodářskému modelu založenému na inteligentním,
 udržitelném růstu, který podporuje začlenění. K tomuto
 druhu přeměny bude zapotřebí více než jen postupné zlepšování
 současných technologií. Bude k němu zapotřebí mnohem
 větší inovační schopnosti, která vychází z vědy, čerpá
 ze zcela nových znalostí a umožňuje Evropě, aby zaujala vedoucí
 postavení při vytváření posunů v technologických
 paradigmatech, které budou hlavní hybnou silou růstu produktivity,
 konkurenceschopnosti, bohatství a společenského pokroku do budoucna. Tyto
 posuny v paradigmatech mají historicky tendenci vycházet
 z vědecké základny veřejného sektoru ještě předtím,
 než položí základy zcela nových průmyslových odvětví a sektorů.
 Přední světové inovace jsou úzce
 spojeny s vynikající vědou. Evropa, která kdysi
 nepochybně byla vůdčí silou, zaostala v závodě o
 provádění té nejšpičkovější vědy a ve srovnání se Spojenými
 státy americkými hrála druhořadou úlohu při všech důležitých
 událostech technického pokroku v poválečném období. Ačkoli
 Unie i nadále produkuje nejvíce vědeckých publikací na světě,
 Spojené státy americké produkují dvakrát více nejvlivnějších publikací
 (horní 1 % podle citovanosti). Mezinárodní hodnocení vysokých škol podobně
 ukazují, že na předních příčkách převažují vysoké školy
 v USA. Z USA pochází 70 % světových držitelů
 Nobelovy ceny.
 Částí tohoto
 problému je skutečnost, že zatímco Evropa a Spojené státy americké
 investují podobné částky do svých vědeckých základen ve veřejném
 sektoru, Unie má téměř třikrát tolik výzkumných pracovníků
 ve veřejném sektoru, což značně snižuje investice na jednoho
 výzkumného pracovníka. Kromě toho je
 financování v USA selektivnější, pokud jde o přidělování
 zdrojů předním výzkumným pracovníkům. Tím lze mimo
 jiné vysvětlit, proč jsou výzkumní pracovníci ve veřejném
 sektoru v Unii v průměru méně produktivní a
 celkově mají menší společný vědecký dopad než jejich mnohem
 méně početní kolegové v USA.
 Další významnou
 součástí problému je skutečnost, že v mnoha evropských zemích
 veřejný sektor stále nenabízí dostatečně přitažlivé
 podmínky pro nejlepší výzkumné pracovníky. Může trvat mnoho let, než se
 z talentovaných mladých výzkumných pracovníků mohou stát nezávislí
 vědci. To vede k dramatickému plýtvání výzkumným potenciálem Evropy,
 protože se oddaluje vznik nové generace výzkumných pracovníků, kteří
 přinášejí nové myšlenky a energii, a vynikající výzkumné pracovníky
 zahajující svou profesní dráhu to vede k úsilí o další kariérní postup
 mimo Evropu.
 Tyto faktory dále
 zhoršují relativní nepřitažlivost Evropy v celosvětové
 soutěži o vědecké talenty. Schopnost systému USA nabídnout
 více zdrojů na výzkumného pracovníka a lepší kariérní vyhlídky
 vysvětluje, proč USA i nadále přitahují nejlepší výzkumné
 pracovníky z celého světa včetně desítek tisíc z Unie.
 1.2 Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Účelem vytvoření ERV bylo zajistit
 nejlepším evropským výzkumným pracovníkům a pracovnicím potřebné
 zdroje, aby mohli lépe konkurovat na celosvětové úrovni, a to financováním
 jednotlivých týmů na základě celoevropské soutěže. ERV funguje
 autonomně, nezávislá vědecká rada složená
 z nejrenomovanějších a nejschopnějších vědců,
 inženýrů a akademiků vytváří celkovou vědeckou strategii a
 má plnou moc nad rozhodnutími o druhu výzkumu, který se má financovat. Tyto
 základní rysy ERV zaručují účinnost jejího vědeckého programu,
 kvalitu operací a procesu vzájemného hodnocení a její důvěryhodnost
 ve vědecké obci.
 Jelikož
 působí v celé Evropě na základě hospodářské soutěže,
 je ERV schopna čerpat z rozsáhlejšího zdroje talentů a myšlenek,
 než by bylo možné u kteréhokoli vnitrostátního systému. Soutěží spolu ti
 nejlepší výzkumní pracovníci a ty nejlepší myšlenky. Žadatelé vědí, že
 musí podávat výkony na nejvyšší úrovni a jejich odměnou je pružné
 financování za rovných podmínek, bez ohledu na místní překážky či na
 dostupnost vnitrostátního financování.
 Očekává se
 tudíž, že hraniční výzkum financovaný ERV bude mít podstatný přímý
 dopad v podobě pokroku na hranicích znalostí a otevře cestu
 k novým a často nečekaným vědeckým a technologickým
 výsledkům a novým oblastem pro výzkum, což může nakonec přinést
 zcela nové myšlenky, které budou hybnou silou inovací a obchodní vynalézavosti
 a budou řešit společenské výzvy. O toto spojení vynikajících
 jednotlivých vědců s inovačními myšlenkami se opírají
 všechny fáze inovačního řetězce.
 Kromě toho má
 ERV významný strukturální dopad, neboť vytváří silný podnět pro
 zvyšování kvality evropského výzkumného systému jako celku nad rámec výzkumných
 pracovníků a projektů, které ERV přímo financuje. Projekty a
 výzkumní pracovníci financovaní ERV stanovují jasný a inspirativní cíl pro
 hraniční výzkum v Evropě a zvyšují jeho viditelnost a
 přitažlivost pro nejlepší výzkumné pracovníky na celosvětové úrovni.
 Prestiž být hostitelem držitelů grantů ERV a doprovodná „známka
 excelence“ zesilují soutěž mezi evropskými vysokými školami a jinými
 výzkumnými organizacemi, pokud jde o to nabídnout nejlákavější podmínky
 pro nejlepší výzkumné pracovníky. A schopnost vnitrostátních systémů a
 jednotlivých výzkumných institucí přilákat úspěšné žadatele o granty
 ERV a být jejich hostitelem stanoví srovnávací kritérium, které jim
 umožňuje vyhodnotit své relativní silné a slabé stránky a odpovídajícím
 způsobem upravit své politiky a postupy. Financování ERV tudíž
 doplňuje trvalé úsilí na unijní, vnitrostátní a regionální úrovni o
 přeměnu, budování kapacit a uvolnění plného potenciálu a
 přitažlivosti evropského výzkumného systému.
 1.3 Hlavní rysy činností
 Základní činností ERV je poskytovat
 přitažlivé dlouhodobé financování na podporu vynikajících badatelů a
 jejich výzkumných týmů, aby mohli provádět průlomový výzkum
 s vysokou mírou rizika i přínosů.
 Financování ERV se
 poskytuje podle níže uvedených zavedených zásad. Jediným kritériem,
 podle kterého se udělují granty ERV, je vědecká excelence. ERV
 funguje „zdola nahoru“ bez předem určených priorit. Granty ERV jsou
 otevřené pro jednotlivé týmy výzkumných pracovníků každého věku
 z kterékoli země světa, kteří pracují v Evropě.
 ERV usiluje o podporu zdravé konkurence v celé Evropě.
 Zvláštní prioritou
 pro ERV je pomoc vynikajícím začínajícím výzkumným pracovníkům
 při jejich přechodu k nezávislosti tím, že se jim poskytne
 náležitá podpora v kritické fázi, kdy vytvářejí nebo posilují
 svůj vlastní výzkumný tým nebo program.
 Vědecká rada
 ERV podle potřeby poskytuje rovněž podporu nově vznikajícím
 způsobům práce ve vědeckém světě, které mohou
 přinášet průlomové výsledky, a usnadňuje zkoumání potenciálu
 výzkumu, který financuje, v oblasti obchodních a sociálních inovací.
 Do roku 2020 se
 proto ERV pokusí prokázat: že se soutěží ERV účastní nejlepší
 výzkumní pracovníci, že financování ERV přímo vedlo k vědeckým
 publikacím nejvyšší kvality a k obchodnímu využití a uplatnění
 inovačních technologií a myšlenek a že ERV významně
 přispěla k tomu, aby se Evropa stala přitažlivějším
 prostředím pro nejlepší vědce světa. Zejména se ERV
 zaměří na měřitelné zlepšení podílu Unie na horním 1 %
 nejcitovanějších publikací na světě. Kromě toho usiluje o
 podstatné zvýšení počtu vynikajících mimoevropských výzkumných
 pracovníků, které financuje, a o konkrétní zlepšení institucionálních
 postupů a vnitrostátních politik na podporu nejlepších výzkumných
 pracovníků.
 Vědecká rada ERV nepřetržitě
 sleduje operace ERV a zvažuje, jak nejlépe dosáhnout jejích cílů
 prostřednictvím grantových systémů, které zdůrazňují
 jasnost, stabilitu a jednoduchost jak pro žadatele, tak při jejich
 uplatňování a řízení, a případně jak nejlépe reagovat na
 nově vznikající potřeby. Usiluje o zachování a další vylepšení
 systému ERV pro vzájemné hodnocení, který je na světové úrovni a zakládá
 se na transparentním, spravedlivém a nestranném nakládání s návrhy, aby
 mohl rozpoznávat průlomovou vědeckou excelenci a talent bez ohledu na
 pohlaví, státní příslušnost nebo věk výzkumného pracovníka.
 Konečně ERV i nadále provádí vlastní strategické studie, aby se
 připravila na své činnosti a podporovala je, aby zachovala úzké
 kontakty s vědeckou obcí a dalšími zúčastněnými stranami a
 dohlížela na to, aby její činnosti doplňovaly výzkum prováděný
 na jiných úrovních.
 2. Budoucí a vznikající technologie (FET)
 2.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je podpořit zcela
 nové technologie prostřednictvím zkoumání nových a vysoce rizikových
 myšlenek postavených na vědeckých základech. Záměrem je rozpoznat a
 využít příležitosti s dlouhodobým přínosem pro občany,
 hospodářství a společnost, a to zajištěním pružné podpory
 výzkumu orientovaného na cíle a na mezioborovou spolupráci v různém
 rozsahu a zaváděním inovačních výzkumných postupů.
 Budoucí a vznikající technologie (dále jen
 „FET“) podpoří výzkum za hranicemi známého, přijímaného nebo
 obecně zavedeného a přispějí k rozvoji originálního a
 vizionářského myšlení, a otevřou tak slibné cesty k účinným
 novým technologiím, z nichž některé by se mohly vyvinout
 v přední technologická a intelektuální paradigmata pro příští
 desetiletí. FET podpoří snahu vyhledávat výzkumné příležitosti malého
 rozsahu ve všech oblastech, včetně nově vznikajících témat a
 velkých vědeckých a technologických výzev, které vyžadují sdružování a
 spolupráci mezi programy v celé Evropě i mimo ni. Tento přístup
 se zaměřuje na excelenci, zahrnuje zkoumání
 předkonkurenčních myšlenek za účelem utváření budoucnosti
 technologií a umožňuje společnosti těžit z víceoborové
 výzkumné spolupráce, která musí probíhat na evropské úrovni, vytvořením
 vazby mezi výzkumem, který je veden vědeckým zájmem, a výzkumem, který
 reaguje na společenské výzvy nebo potřeby průmyslové
 konkurenceschopnosti.
 2.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Radikální průlom
 s transformačním dopadem stále více závisí na intenzivní spolupráci
 napříč obory ve vědě a technice (například informace a
 komunikace, biologie, chemie, vědy o zemských systémech, vědy o
 materiálech, neurověda a kognitivní věda, sociální vědy nebo
 ekonomie) a se společenskými a humanitními vědami. To vyžaduje
 nejenom excelenci ve vědě a technice, ale také nové postoje a
 neotřelé interakce mezi mnoha různými aktéry v oblasti výzkumu.
 Zatímco některé myšlenky se mohou
 rozvíjet v malém měřítku, jiné mohou představovat takovou
 výzvu, že vyžadují sdružení rozsáhlého úsilí po značnou dobu. Významné
 ekonomiky na celém světě si to uvědomily a celosvětově
 dochází k narůstající soutěži o rozpoznání a rozvíjení nově
 vznikajících technologických příležitostí na hranici vědy, které
 mohou mít značný dopad na inovace a přínos pro společnost. Aby
 byly tyto druhy činnosti účinné, musí být rychle rozšířeny do
 velkého měřítka tak, že se spojí činnosti napříč
 programy na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni na základě
 společných cílů, aby vytvořily kritickou míru, napomohly rozvoji
 synergie a dosáhly optimálního pákového efektu.
 Program FET se zabývá celým spektrem inovací
 založených na vědě: od počátečních průzkumů
 křehkých myšlenek v zárodku, které se provádějí v malém
 měřítku zdola nahoru po budování nových výzkumných a inovačních
 společenství v transformačních nově vznikajících oblastech
 výzkumu a rozsáhlé sdružené výzkumné iniciativy vytvářené v rámci
 výzkumných programů zaměřených na dosažení ambiciózních a
 vizionářských cílů. Z těchto tří úrovní zapojení má
 každá svou zvláštní hodnotu a zároveň se doplňuje a působí
 v součinnosti s ostatními. Například malé průzkumy mohou
 odhalit potřebu rozvoje nových témat, která mohou vést k rozsáhlým
 akcím založeným na plánech. Zahrnují širokou škálu aktérů v oblasti
 výzkumu, včetně mladých výzkumných pracovníků a MSP
 s intenzivním výzkumem, a společenství zúčastněných stran
 (občanská společnost, tvůrci politiky, průmysl a výzkumní
 pracovníci ve veřejném sektoru), která se sdružují kolem výzkumných
 programů při jejich formování, rozvoji a rozrůzňování.
 2.3. Hlavní rysy činností
 Program FET se snaží být vizionářský,
 transformační a nekonvenční, ale jeho činností se řídí
 různými logikami, od úplně otevřených po různé stupně
 strukturování témat, komunit a financování.
 Tyto činnosti dají jasnější tvar
 různým logikám činnosti v náležitém rozsahu, přičemž
 určí a využijí příležitostí s dlouhodobým přínosem pro
 občany, hospodářství i společnost:
 a) Podporou neotřelých myšlenek
 („FET Open“) FET podpoří počáteční výzkum v oblasti
 vědy a techniky zkoumající nové základy pro zcela nové budoucí technologie
 tím, že zpochybní současná paradigmata a vydá se do neznámých oblastí.
 Proces výběru zdola nahoru široce otevřený všem myšlenkám
 v oblasti výzkumu vytvoří rozmanité portfolio cílených projektů.
 Klíčové bude včasné odhalení nových slibných oblastí, událostí a
 tendencí spolu s přilákáním nových aktérů v oblasti výzkumu
 a inovací, kteří mají vysoký potenciál.
 b) Tím, že budou pěstovat
 nově vznikající témata a společenství („FET Proactive“), se FET
 zaměří na řadu slibných témat předběžného výzkumu
 s potenciálem dosáhnout kritického množství vzájemně souvisejících
 projektů, které společně představují rozsáhlé a mnohotvárné
 zkoumání témat a vytvářejí evropskou zásobárnu znalostí.
 c) Tím, že se budou zabývat velkými
 mezioborovými výzvami v oblasti vědy a techniky („FET Flagships“),
 FET podpoří ambiciózní rozsáhlý výzkum založený na vědě, který
 si klade za cíl dosáhnout vědeckého průlomu. Tyto činnosti budou
 těžit z provázání evropských a vnitrostátních programů.
 Vědecký pokrok by měl poskytnout pevný a široký základ pro budoucí
 technologické inovace a hospodářské využití v různých oblastech
 a měl by také přinést nové výhody pro společnost.
 Pro každou činnost se stanoví náležitá
 kombinace otevřenosti a různých stupňů strukturování témat,
 komunit a financování, aby bylo možné optimálně pracovat na sledovaných
 cílech.
 3. Akce „Marie Curie“
 3.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je zajistit optimální
 rozvoj a dynamické využívání intelektuálního kapitálu Evropy, aby vznikly nové
 dovednosti a inovace, a tedy aby se využil její plný potenciál ve všech
 odvětvích a regionech.
 Kvalitně vyškolení, dynamičtí a
 tvůrčí výzkumní pracovníci jsou nezbytným základním materiálem pro
 nejlepší vědu a pro nejproduktivnější inovace vycházející
 z výzkumu.
 Ačkoli má Evropa velký a rozmanitý fond
 kvalifikovaných lidských zdrojů pro výzkum a inovace, tento fond je nutné
 neustále doplňovat, zlepšovat a přizpůsobovat rychle se
 vyvíjejícím potřebám trhu práce. V současnosti pouze 46 %
 lidí z tohoto fondu pracuje v podnikatelském sektoru, což je mnohem
 nižší procento u hlavních hospodářských konkurentů Evropy, např.
 v Číně se jedná o 69 %, v Japonsku o 73 % a ve
 Spojených státech o 80 %. Z demografických faktorů navíc
 vyplývá, že neúměrný počet výzkumných pracovníků
 v nejbližších letech dosáhne důchodového věku. Tato
 skutečnost ve spojení s potřebou mnohem většího počtu
 pracovních míst ve výzkumu vysoké kvality a za situace, kdy se zvyšuje výzkumná
 intenzita evropského hospodářství, bude jednou z hlavních výzev,
 kterým v nadcházejících letech budou čelit evropské vzdělávací,
 výzkumné a inovační systémy.
 Nezbytná reforma musí začít
 v prvních fázích kariér výzkumných pracovníků, během jejich
 doktorských studií nebo srovnatelných postgraduálních programů. Evropa
 musí vytvořit nejmodernější inovativní programy odborného
 vzdělávání v souladu s vysoce konkurenčními a ve stále větší
 míře mezioborovými požadavky výzkumu a inovací. Silné zapojení
 podniků, včetně MSP a dalších socioekonomických aktérů,
 bude zapotřebí k vybavení výzkumných pracovníků inovačními
 dovednostmi, které si vyžádají budoucí pracovní místa. Současně bude důležité
 zvýšit mobilitu těchto výzkumných pracovníků, protože
 v současnosti zůstává na příliš nízké úrovni: v roce
 2008 bylo pouze 7 % evropských doktorandů školeno v jiném
 členském státě, přičemž cílem je dosáhnout 20 % do
 roku 2030.
 Tato reforma musí pokračovat ve všech
 fázích profesní dráhy výzkumných pracovníků. Je zásadně důležité
 zvýšit mobilitu výzkumných pracovníků na všech úrovních, včetně
 mobility uprostřed kariéry, a to nejen mezi zeměmi, ale také mezi
 veřejným a soukromým sektorem. Tím se vytvoří silný podnět pro
 učení a rozvoj nových dovedností. Jedná se rovněž o klíčový
 faktor spolupráce mezi akademickými pracovníky, výzkumnými středisky a
 průmyslem ve všech zemích. Lidský činitel je základem udržitelné
 spolupráce, která je hlavní hybnou silou inovační a tvůrčí
 Evropy schopné čelit společenským výzvám, a má zásadní význam pro
 překonávání roztříštěnosti vnitrostátních politik. Má-li se
 Evropa vrátit na cestu k udržitelnému růstu a řešit
 společenské výzvy, je nutná spolupráce a sdílení znalostí
 prostřednictvím mobility jednotlivců ve všech fázích kariéry a
 prostřednictvím výměn vysoce kvalifikovaných výzkumných a
 inovačních pracovníků.
 Jestliže se má Evropa vyrovnat svým
 konkurentům v oblasti výzkumu a inovací, musí přilákat více
 mladých žen a mužů, kteří by se věnovali kariéře ve
 výzkumu, a poskytovat vysoce atraktivní příležitosti a prostředí pro
 výzkum a inovace. Nejtalentovanější jednotlivci z Evropy i odjinud by
 měli na Evropu pohlížet jako na prvotřídní místo pro práci. Rovnost
 žen a mužů, vysoce kvalitní a spolehlivé zaměstnání a pracovní podmínky
 a také uznání jsou rozhodující aspekty, které je nutné důsledně
 zajišťovat v celé Evropě.
 3.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Tuto výzvu nelze řešit jen pomocí
 samotného financování ze strany Unie, ani ji nemohou řešit jednotlivé
 členské státy. Ačkoli členské státy zavedly reformy, aby
 zlepšily své instituce terciárního vzdělávání a modernizovaly své systémy
 odborné přípravy, pokrok v rámci Evropy je stále nerovnoměrný a
 mezi jednotlivými zeměmi existují velké rozdíly. Celkově se dá
 říci, že vědecká a technologická spolupráce mezi veřejným a
 soukromým sektorem zůstává v Evropě obecně slabá. Totéž
 platí pro rovnost žen a mužů a pro snahu přilákat studenty a výzkumné
 pracovníky z oblastí mimo EVP. V současnosti je
 přibližně 20 % doktorandů v Unii občany
 třetích zemí, zatímco ve Spojených státech amerických je doktorandů
 ze zahraničí kolem 35 %. Pro urychlení změny v této oblasti
 je na úrovni Unie nutný strategický přístup, který překračuje
 státní hranice. Financování ze strany Unie má zásadní význam pro vytvoření
 pobídek a podpory pro nezbytné strukturální reformy.
 Evropské akce „Marie Curie“ učinily
 pozoruhodný pokrok, pokud jde o podporu mobility, nadnárodní i
 meziodvětvové, a otevření výzkumných kariér na evropské i mezinárodní
 úrovni s vynikajícími podmínkami pro zaměstnání a práci podle
 Evropské charty pro výzkumné pracovníky a Kodexu pro přijímání výzkumných
 pracovníků. V členských státech neexistuje žádný ekvivalent
 těchto akcí, co se týče jejich měřítka a rozsahu,
 financování, mezinárodního charakteru a vytváření a předávání
 znalostí. Posílily zdroje institucí, které jsou schopné přilákat výzkumné
 pracovníky v mezinárodním měřítku, čímž podpořily
 šíření středisek excelence v Unii. Posloužily jako vzor se
 zřetelným strukturovacím účinkem tím, že své osvědčené
 metody rozšířily na úrovni jednotlivých států. Přístup zdola
 nahoru, který akce „Marie Curie“ uplatňují, rovněž umožnil významné
 většině těchto institucí, aby poskytly vzdělání a zvýšily kvalifikaci
 nové generace výzkumných pracovníků, kteří jsou schopni řešit
 společenské výzvy.
 Další rozvoj akcí „Marie Curie“ významně
 přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Díky své
 celoevropské struktuře konkurenčního financování budou akce „Marie
 Curie“ podporovat nové, tvůrčí a inovační druhy odborné
 přípravy, jako jsou průmyslové doktoráty, do nichž jsou zapojeni
 aktéři z oblasti vzdělávání, výzkumu a inovací, kteří budou
 muset na celosvětové úrovni soutěžit o vynikající pověst.
 Zajištěním unijního financování pro nejlepší programy výzkumu a odborné
 přípravy podle zásad pro inovativní doktorské programy v Evropě
 tyto akce rovněž podpoří větší šíření a uplatňování
 spolu s přechodem na strukturovanější doktorské programy.
 Granty „Marie Curie“ budou rovněž
 rozšířeny na dočasnou mobilitu zkušených výzkumných pracovníků a
 inženýrů z veřejných institucí do soukromého sektoru a naopak,
 čímž se podnítí a podpoří vzájemná spolupráce vysokých škol,
 výzkumných středisek a podniků v evropském i v mezinárodním
 měřítku. Pomocí svého zavedeného, průhledného a spravedlivého
 systému hodnocení rozpoznají akce „Marie Curie“ vynikající talenty
 v oblasti výzkumu a inovací, a to v mezinárodní soutěži, která
 dodává prestiž, a tudíž motivuje výzkumné pracovníky k rozvíjení kariéry
 v Evropě.
 Společenské výzvy, jimiž se mají zabývat
 vysoce kvalifikovaní pracovníci v oblasti výzkumu a inovací,
 nepředstavují pouze problém Evropy. Jedná se o mezinárodní výzvy, které
 jsou nesmírně složité a rozsáhlé. Nejlepší výzkumní pracovníci
 v Evropě a na světě musejí spolupracovat napříč
 zeměmi, odvětvími a obory. Akce „Marie Curie“ sehrají v tomto
 ohledu klíčovou úlohu tím, že podpoří výměny pracovníků
 napomáhající rozvoji kooperativního myšlení prostřednictvím mezinárodního
 a mezioborového sdílení znalostí, které je pro otevřené inovace velmi
 důležité.
 Rozšíření mechanismu spolufinancování
 akcí „Marie Curie“ bude rozhodující pro rozšíření evropského fondu
 talentovaných lidí. Početní a strukturální dopad činnosti Unie se
 zvýší využitím regionálních, vnitrostátních, mezinárodních a soukromých finančních
 prostředků za účelem vytvoření nových programů a
 otevření těch stávajících mezinárodní a mezioborové odborné
 přípravě, mobilitě a rozvoji kariéry. Tento mechanismus
 vytvoří pevnější vazby mezi výzkumným a vzdělávacím úsilím na
 vnitrostátní úrovni a na úrovni Unie.
 Všechny činnosti v rámci této výzvy
 přispějí k vytvoření celého nového přístupu
 v Evropě, který je rozhodující pro kreativitu a inovace.
 Finanční opatření „Marie Curie“ posílí sdružování zdrojů v Evropě,
 a tím povedou ke zlepšení koordinace a řízení odborné přípravy,
 mobility a rozvoje kariér výzkumných pracovníků. Přispějí
 k dosažení politických cílů stanovených v iniciativách Unie
 inovací, Mládež v pohybu a Agenda pro nové dovednosti a pracovní místa a
 budou zásadní pro uskutečnění Evropského výzkumného prostoru.
 3.3. Hlavní rysy činností
 a) Podpora nových dovedností
 prostřednictvím vynikající počáteční odborné přípravy
 výzkumných pracovníků
 Cílem je poskytnout vzdělání nové
 generaci tvůrčích a inovativních výzkumných pracovníků,
 kteří jsou schopni měnit znalosti a myšlenky na výrobky a služby
 k hospodářskému a sociálnímu prospěchu v Unii.
 Mezi klíčové činnosti patří
 zajištění vynikající a inovativní odborné přípravy výzkumným
 pracovníkům na počátku profesní dráhy na postgraduální úrovni prostřednictvím
 mezioborových projektů nebo doktorských programů, do kterých jsou
 zapojeny vysoké školy, výzkumné instituce, podniky, MSP a další socioekonomické
 skupiny z různých zemí. Výsledkem budou lepší profesní vyhlídky pro
 mladé výzkumné pracovníky absolvující postgraduální studium, a to jak ve
 veřejném, tak i v soukromém sektoru.
 b) Rozvíjení excelence
 prostřednictvím přeshraniční a meziodvětvové mobility
 Cílem je zvýšit tvůrčí a inovativní
 potenciál zkušených výzkumných pracovníků ve všech fázích kariéry
 vytvořením příležitostí pro přeshraniční a
 meziodvětvovou mobilitu.
 Mezi klíčové činnosti patří
 podněcování zkušených výzkumných pracovníků k rozšíření
 nebo prohloubení jejich dovedností prostřednictvím mobility tím, že se
 otevřou atraktivní profesní příležitosti na vysokých školách, ve
 výzkumných institucích, v podnicích, MSP a u dalších socioekonomických
 skupin v celé Evropě i mimo ni. Kromě toho se podpoří také
 příležitosti pro znovuzahájení výzkumné kariéry po určité
 přestávce.
 c) Podněcování inovací vzájemným
 obohacováním se o znalosti
 Cílem je posílit mezinárodní
 přeshraniční a mezioborovou spolupráci v oblasti výzkumu a
 inovací prostřednictvím výměn pracovníků v oblasti výzkumu
 a inovací, aby bylo možné lépe čelit globálním výzvám.
 Mezi klíčové činnosti patří
 podpora krátkodobých výměn výzkumných a inovačních pracovníků
 v rámci partnerství vysokých škol, výzkumných institucí, podniků, MSP
 a jiných socioekonomických skupin jak v Evropě, tak na celém světě.
 Sem bude patřit také rozvíjení spolupráce se třetími zeměmi.
 d) Zvyšování strukturálního dopadu
 spolufinancováním činností
 Cílem je zvýšit početní a strukturální
 dopad akcí „Marie Curie“ využitím dodatečných finančních
 prostředků a rozvíjet excelenci na vnitrostátní úrovni v oblasti
 odborné přípravy, mobility a rozvoje kariéry výzkumných pracovníků.
 Mezi klíčové činnosti patří
 motivování regionálních, vnitrostátních a mezinárodních organizací pomocí
 mechanismu spolufinancování, aby vytvořily nové programy a otevřely
 ty stávající pro mezinárodní a mezioborovou odbornou přípravu, mobilitu a
 profesní rozvoj. Zvýší se tím kvalita odborné přípravy v oblasti
 výzkumu v Evropě ve všech fázích profesní dráhy, včetně
 doktorského studia, podpoří se volný pohyb výzkumných pracovníků a
 vědeckých poznatků v Evropě, dále se podpoří
 atraktivní kariéry ve výzkumu prostřednictvím nabídky otevřeného
 procesu přijímání pracovníků a přitažlivých pracovních podmínek
 a podpoří se spolupráce v oblasti výzkumu a inovací mezi vysokými
 školami, výzkumnými institucemi a podniky a spolupráce se třetími
 zeměmi a mezinárodními organizacemi.
 e) Zvláštní podpora a činnost
 v oblasti politiky
 K cílům patří sledování
 pokroku, zjišťování mezer v akcích „Marie Curie“ a zvyšování jejich
 dopadu. V této souvislosti se vypracují ukazatele a budou analyzovány
 údaje o mobilitě, dovednostech a kariérách výzkumných pracovníků
 v rámci úsilí o synergii a těsnou koordinaci s akcemi na podporu
 politiky prováděnými v rámci specifického cíle „inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění“, které se týkají výzkumných
 pracovníků, jejich zaměstnavatelů a těch, kdo je financují.
 Tato činnost je rovněž zaměřena na zvyšování povědomí
 o významu a přitažlivosti profesní dráhy ve výzkumu a na šíření
 výsledků výzkumu a inovací vycházejících z prací, které akce „Marie
 Curie“ podporují.
 4. Výzkumné infrastruktury
 4.1 Specifický cíl
 Specifickým
 cílem je vybavit Evropu světově prvotřídními výzkumnými
 infrastrukturami, které budou přístupné všem výzkumným pracovníkům
 v Evropě i mimo ni, a plně využít jejich potenciál pro
 vědecký pokrok a inovace.
 Výzkumné
 infrastruktury jsou určujícími činiteli evropské konkurenceschopnosti
 v celé škále vědeckých oblastí a jsou nezbytné pro inovace založené
 na vědě. V mnoha oblastech není výzkum možný bez přístupu
 k vysoce výkonným počítačům, zdrojům záření pro
 nové materiály, speciálním prostorám pro nanotechnologie, databázím pro
 genomiku a společenské vědy, observatořím pro vědy o Zemi,
 širokopásmovým sítím pro přenos dat atd. Výzkumné infrastruktury jsou
 nezbytné pro provádění výzkumu nutného k řešení velkých
 společenských výzev, jako jsou energie, změna klimatu,
 biohospodářství či celoživotní zdraví a dobré životní podmínky pro
 všechny. Podněcují spolupráci přes hranice a napříč obory a
 vytvářejí jednolitý a otevřený evropský prostor pro výzkum on-line.
 Podporují mobilitu lidí a myšlenek, spojují nejlepší vědce z celé
 Evropy a světa a zlepšují vědecké vzdělávání. Jsou hybnou silou
 excelence v rámci evropských výzkumných a inovačních komunit a mohou
 být pozoruhodnými ukázkami vědy pro celou společnost.
 Evropa musí
 vytvořit odpovídající stálou základnu pro budování, udržování a
 provozování výzkumných infrastruktur, má-li její výzkum zůstat na
 světové úrovni. To vyžaduje podstatnou a účinnou spolupráci mezi
 Unií, vnitrostátními a regionálními financujícími subjekty a za tímto
 účelem budou vytvářeny pevné vazby s politikou soudržnosti pro
 zajištění synergie a soudržného přístupu.
 Tento specifický
 cíl se zabývá základním závazkem stěžejní iniciativy Unie inovací
 vyzdvihující klíčovou úlohu, kterou hrají výzkumné infrastruktury na
 světové úrovni, pokud jde o to, umožnit průlomový výzkum a inovace.
 Tato iniciativa zdůrazňuje potřebu sdružovat pro budování a
 provoz výzkumných infrastruktur zdroje v celé Evropě a
 v některých případech i celosvětově. Stejně tak
 stěžejní iniciativa Digitální agenda pro Evropu zdůrazňuje
 potřebu posílit evropské elektronické infrastruktury a význam tvorby
 inovačních seskupení pro inovativní náskok Evropy.
 4.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Nejmodernější
 výzkumné infrastruktury se stávají stále složitějšími a nákladnějšími
 a často vyžadují spojení různého vybavení, služeb a zdrojů dat a
 rozsáhlou nadnárodní spolupráci. Žádná země nemá sama dostatek zdrojů
 na podporu všech výzkumných infrastruktur, které potřebuje. Evropský
 přístup k výzkumným infrastrukturám zaznamenal v posledních
 letech významný pokrok v provádění plánu ESFRI pro infrastruktury[21], v integraci a otevírání
 vnitrostátních výzkumných zařízení a v rozvoji elektronických
 infrastruktur, o něž se opírá digitální Evropský výzkumný prostor.
 Sítě výzkumných infrastruktur v celé Evropě posilují její
 základnu lidského kapitálu tím, že poskytují vzdělání na světové
 úrovni nové generaci výzkumných pracovníků a inženýrů a podporují
 mezioborovou spolupráci.
 Další rozvoj a
 širší využívání výzkumných infrastruktur na úrovni Unie významně
 přispěje k rozvoji Evropského výzkumného prostoru. Zatímco
 členským státům zůstává hlavní role v rozvoji a financování
 výzkumných infrastruktur, Unie sehrává důležitou úlohu, pokud jde o
 podporu infrastruktur na úrovni Unie, pomoc při rozvoji nových
 zařízení, otevírání širokého přístupu k vnitrostátním a
 evropským infrastrukturám a zajišťování soudržnosti a účinnosti
 regionálních, vnitrostátních, evropských a mezinárodních politik. Důležité
 jen nejen vyvarovat se zdvojování činností a koordinovat a racionalizovat
 používání zařízení, ale také sdružovat zdroje, aby Unie mohla rovněž
 získat a provozovat výzkumné infrastruktury na světové úrovni.
 Úspory
 z množství a rozsahu dosažené díky evropskému přístupu
 k výstavbě, používání a řízení výzkumných infrastruktur,
 včetně elektronických infrastruktur, významně přispějí
 ke zvýšení výzkumného a inovačního potenciálu Evropy.
 4.3. Hlavní rysy činností
 Cílem
 činností je rozvoj evropských výzkumných infrastruktur pro rok 2020 a na
 další období, podpora jejich inovačního potenciálu a lidského kapitálu a
 posílení evropské politiky v oblasti výzkumných infrastruktur.
 a) Rozvoj evropských výzkumných
 infrastruktur pro rok 2020 a na další období
 Záměrem je zajistit uplatňování a
 fungování ESFRI a dalších výzkumných infrastruktur světové úrovně,
 včetně rozvíjení regionálních partnerských zařízení, integraci
 vnitrostátních výzkumných infrastruktur a přístup k nim a rozvoj,
 zavádění a provozování elektronických infrastruktur.
 b) Podpora inovačního potenciálu
 výzkumných infrastruktur a jejich lidského kapitálu
 Záměrem je motivovat výzkumné
 infrastruktury, aby působily jako počáteční osvojitelé
 technologií, podporovat partnerství ve VaV s průmyslem, usnadňovat
 průmyslové využití výzkumných infrastruktur a stimulovat vytváření
 inovačních seskupení. Tato činnost rovněž podpoří odbornou
 přípravu nebo výměny pracovníků, kteří řídí a
 provozují výzkumné infrastruktury.
 c) Posílení evropské politiky
 v oblasti výzkumných infrastruktur a mezinárodní spolupráce
 Záměrem je podpořit partnerství mezi
 příslušnými tvůrci politiky a financujícími orgány, nástroje pro
 mapování a sledování používané při rozhodování a také činnosti na
 poli mezinárodní spolupráce.
 Druh a třetí
 činnost se realizují prostřednictvím jejich vlastní zvláštní akce a
 ve vhodných případech v rámci první činnosti.
 ČÁST II
 VEDOUCÍ POSTAVENÍ V PRŮMYSLU
 1. Vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích
 Specifickým cílem je udržet si a rozvíjet
 celosvětové vedoucí postavení v základních technologiích a vesmírném
 výzkumu a inovacích, o něž se opírá konkurenceschopnost
 v řadě stávajících a vznikajících průmyslových a dalších
 odvětví.
 Globální obchodní prostředí se rychle
 mění a cíle Evropy 2020 týkající se inteligentního a udržitelného
 růstu podporujícího začlenění představují pro evropský
 průmysl výzvy a příležitosti. Evropa potřebuje urychlit inovace
 a zároveň přeměnit nashromážděné znalosti tak, aby se
 podpořily a zdokonalily stávající produkty, služby a trhy a aby vznikly
 nové. Inovace by se měly využívat v co nejširším smyslu, jít za
 hranice technologie a zahrnovat obchodní, organizační a sociální hlediska.
 K zachování předního místa
 v celosvětové hospodářské soutěži se silnou technologickou
 základnou a průmyslovými schopnostmi je zapotřebí zvýšených
 strategických investic do výzkumu, rozvoje, validace a pilotního testování, a
 to v oblasti informačních a komunikačních technologií (IKT),
 nanotechnologií, vyspělých materiálů, biotechnologie, vyspělé
 výroby a zpracování a v oblasti vesmíru.
 Úspěšné zvládnutí a zavedení základních
 technologií evropským průmyslem je klíčovým činitelem pro
 posílení evropské produktivity a inovační schopnosti a zajištění
 toho, aby Evropa měla vyspělé, udržitelné a konkurenceschopné
 hospodářství, zaujímala celosvětové vedoucí postavení
 v odvětvích aplikace vyspělých technologií a měla schopnost
 vyvíjet účinná řešení společenských výzev. Všudypřítomná
 povaha těchto činností může vést k dalšímu pokroku
 prostřednictvím doplňujících vynálezů a aplikací, a tím zajistí
 vyšší návratnost investic do těchto technologií než v kterékoli jiné
 oblasti.
 Tyto činnosti přispějí
 k naplnění cílů stěžejních iniciativ strategie
 Evropa 2020 Unie inovací, Evropa účinněji využívající zdroje,
 Průmyslová politika pro éru globalizace a Digitální agenda pro Evropu,
 jakož i cílů politiky Unie pro oblast vesmíru.
 Doplnění
 dalších činností v programu Horizont 2020
 Činnosti
 v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových
 technologiích“ budou vycházet především z výzkumných a
 inovačních programů určených průmyslem a podniky
 společně s výzkumnou obcí a budou silně zaměřeny
 na zvýšení investic soukromého sektoru.
 Zapojení
 základních technologií do řešení společenských výzev se podpoří
 spolu s příslušnými výzvami. Uplatňování základních technologií,
 které nespadají do oblasti společenských výzev, ale jsou důležité pro
 posílení konkurenceschopnosti evropského průmyslu, se podpoří
 v rámci cíle „vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích“.
 Společný přístup
 Tento přístup
 zahrnuje jak činnosti řízené podle programů, tak
 otevřenější oblasti na podporu inovativních projektů a
 průlomových řešení. Důraz se klade na VaV, rozsáhlé pilotní
 projekty a demonstrace, testovací prostředí a živé laboratoře, tvorbu
 prototypů a validaci výrobků v pilotních linkách. Činnosti
 se navrhnou tak, aby zvyšovaly průmyslovou konkurenceschopnost
 prostřednictvím stimulace průmyslu, a zejména MSP, aby investoval větší
 prostředky do výzkumu a inovací.
 Integrovaný přístup ke klíčovým technologiím
 Významnou složkou cíle „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích“ jsou klíčové technologie
 definované jako mikro- a nanoelektronika, fotonika, nanotechnologie,
 biotechnologie, vyspělé materiály a vyspělé výrobní systémy[22]. Tyto víceoborové, znalostní
 technologie náročné na kapitál se dotýkají mnoha různých odvětví
 a jsou základem pro značnou konkurenční výhodu evropského
 průmyslu. Sjednocený přístup podporující spojování, konvergenci a účinek
 vzájemného obohacování, které mají klíčové technologie v různých
 inovačních cyklech a hodnotových řetězcích, může
 přinést slibné výsledky ve výzkumu a otevřít cestu novým
 průmyslovým technologiím, výrobkům, službám a novým použitím
 (např. v oblasti vesmíru, dopravě, při ochraně
 životního prostředí, ve zdravotnictví atd.). Četné interakce
 klíčových technologií a základních technologií se tudíž využijí pružným
 způsobem jako důležitý zdroj inovací. Bude tak doplněna podpora
 výzkumu a inovací v oblasti klíčových technologií, kterou
 případně poskytují vnitrostátní nebo regionální orgány
 prostřednictvím fondů politiky soudržnosti v rámci strategií pro
 inteligentní specializaci.
 U všech základních
 a průmyslových technologií včetně technologií klíčových,
 bude významným cílem podpořit interakce mezi technologiemi a interakce
 s aplikacemi v rámci společenských výzev. Tato skutečnost
 se plně zohlední při vytváření a provádění programů a
 priorit. K tomu je zapotřebí, aby se zúčastněné strany
 zastupující různé pohledy plně zapojily do stanovování a
 provádění priorit. V určitých případech to bude rovněž
 vyžadovat akce společně financované z prostředků na
 základní a průmyslové technologie a na příslušné společenské výzvy.
 Sem bude patřit také společné financování partnerství veřejného
 a soukromého sektoru, která se zaměřují na vývoj technologií a jejich
 použití při řešení společenských výzev.
 Informační a
 komunikační technologie hrají důležitou úlohu, jelikož zahrnují
 některé z klíčových technologií a zajišťují klíčové
 základní infrastruktury, technologie a systémy pro důležité
 hospodářské a sociální procesy a nové soukromé a veřejné produkty a
 služby. Evropský průmysl potřebuje zůstat na špičce
 technologického rozvoje v oblasti IKT, kde se mnohé technologie dostávají
 do nové zlomové fáze, a otevírají se tak nové příležitosti.
 Oblast vesmíru je
 rychle rostoucím odvětvím, které přináší informace, jež jsou nezbytné
 pro mnoho oblastí moderní společnosti, protože splňují její základní
 požadavky, zabývá se univerzálními vědeckými otázkami a slouží
 k zajištění postavení Unie jakožto významného aktéra na mezinárodní
 scéně. O vesmírný výzkum se opírají všechny činnosti prováděné
 ve vesmíru, ale tento výzkum je nyní rozdroben do vnitrostátních programů
 realizovaných jen některými členskými státy Unie. Koordinace a
 investice do vesmírného výzkumu na úrovni Unie jsou nutné (srov.
 článek 189 Smlouvy o fungování Evropské unie) pro zachování
 konkurenčního náskoku, zajištění vesmírné infrastruktury Unie, jako
 je Galileo, a pro udržení role Unie ve vesmíru pro budoucnost. Kromě toho
 inovativní navazující služby a aplikace využívající informace získané
 z vesmíru představují důležitý zdroj růstu a vytváření
 pracovních míst.
 Vytváření partnerství a přidaná hodnota
 Evropa může
 dosáhnout kritické míry prostřednictvím partnerství, seskupení a sítí a
 normalizace podporujících spolupráci mezi různými vědeckými a
 technickými obory a odvětvími s podobnými potřebami
 v oblasti výzkumu a rozvoje, která povede k průlomovým objevům,
 novým technologiím a inovačním řešením.
 Rozvíjení a
 provádění výzkumných a inovačních programů prostřednictvím
 partnerství veřejného a soukromého sektoru, budování účinných vazeb
 mezi průmyslem a vysokými školami, zajišťování dodatečných
 investic, přístup k rizikovému financování, normalizace a podpora
 zadávání veřejných zakázek v předobchodní fázi a zadávání
 zakázek na inovační produkty a služby – to vše jsou aspekty, které jsou
 důležité při dosahování konkurenceschopnosti.
 V tomto
 ohledu jsou rovněž zapotřebí pevné vazby s EIT, a to za účelem
 výchovy špičkových podnikatelských talentů a urychlení inovací
 spojováním lidí z různých zemí, oborů a organizací.
 Spolupráce na úrovni Unie může
 rovněž podporovat obchodní příležitosti prostřednictvím tvorby
 evropských nebo mezinárodních norem pro nové vznikající produkty a služby a
 technologie. Podporovat se budou činnosti na podporu normalizace a
 interoperability, bezpečnosti a předregulačních činností.
 1.1. Informační a
 komunikační technologie (IKT)
 1.1.1. Specifický cíl pro IKT
 V souladu s Digitální agendou pro
 Evropu[23] je specifickým cílem výzkumu a inovací v oblasti IKT umožnit
 Evropě, aby rozvíjela a využívala příležitostí, které pokrok
 v oblasti IKT přináší, ku prospěchu svých občanů,
 podniků a vědeckých obcí.
 Evropa, která je největším světovým hospodářstvím
 a má největší podíl na světovém trhu IKT, v současnosti o
 objemu více než 2 600 miliard EUR, může mít oprávněně
 ambice, aby její podniky, vlády, střediska výzkumu a vývoje a vysoké školy
 stály v čele rozvoje v oblasti IKT, aby se v ní rozvíjel
 nový obchod a aby více investovala do inovací v oblasti IKT.
 Do roku 2020 by evropské odvětví IKT
 mělo dodávat přinejmenším rovnocennou část svého podílu na
 celosvětovém trhu IKT – v současnosti se jedná
 přibližně o jednu třetinu. Evropa by měla také podporovat
 vznik inovativních podniků v oblasti IKT, aby jednu třetinu
 všech výdajů podniků na VaV v IKT, které dnes činí více než
 35 miliard EUR ročně, investovaly společnosti založené
 v posledních dvou desetiletích. To by vyžadovalo značné zvýšení
 veřejných investic do VaV v IKT způsobem, který povede
 k posílení výdajů soukromého sektoru s cílem zdvojnásobit
 investice v příštím desetiletí, a existenci mnohem většího
 počtu evropských pólů světové excelence v oblasti IKT.
 Ke zvládnutí stále složitější a stále
 výrazněji víceoborové technologie a obchodních řetězců
 v oblasti IKT je nutné vytváření partnerství, sdílení rizik a
 dosažení kritické míry v celé Unii. Činnost na úrovni Unie pomáhá
 průmyslu jednat z hlediska jednotného trhu a dosahovat úspor
 z množství a rozsahu. Spolupráce na základě
 společných otevřených technologických platforem
 s přelévacím a pákovým efektem umožňuje široké škále
 zúčastněných stran, aby těžily z nového vývoje a
 uplatňovaly další inovace. Sdružování a vytváření partnerství na
 úrovni Unie rovněž umožňuje dosahovat konsensu, vytváří
 viditelné kontaktní místo pro mezinárodní partnery a vede k rozvoji
 celounijních a celosvětových norem a interoperabilních řešení.
 1.1.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Informační a komunikační technologie
 podporují inovace a konkurenceschopnost v široké škále soukromých a
 veřejných trhů a odvětví a umožňují vědecký pokrok ve
 všech oborech. Během příštího desetiletí bude transformační
 dopad digitálních technologií, součástí, infrastruktur a služeb
 v oblasti IKT stále viditelnější ve všech oblastech života. Neomezené
 výpočetní a komunikační zdroje a zdroje pro uchování dat budou
 dostupné všem občanům na Zemi. Senzory, stroje a výrobky
 zpracovávající více informací budou produkovat obrovské množství informací a
 dat, které učiní z jednání na dálku běžnou věc, umožní
 globální zavedení obchodní procesů a udržitelných výrobních míst a
 přinesou širokou řadu služeb a aplikací. Mnohé rozhodující obchodní a
 veřejné služby a všechny klíčové procesy související
 s vytvářením znalostí ve vědě, učení, obchodu a
 veřejném sektoru budou zajišťovány prostřednictvím IKT. Tyto
 technologie zajistí klíčovou infrastrukturu pro výrobní a obchodní
 procesy, komunikaci a transakce. Kromě toho budou IKT nepostradatelné
 vzhledem ke svému přínosu pro klíčové společenské výzvy a
 společenské procesy, jako je utváření společenství,
 spotřebitelské chování a veřejná správa, například
 prostřednictvím sociálních médií.
 Podpora Unie věnovaná výzkumu a inovacím
 v oblasti IKT je významnou součástí přípravy na technologie a
 aplikace nové generace, jelikož tvoří velkou část celkových
 výdajů na společný výzkum a inovace se střední až vysokou mírou
 rizika v Evropě. Veřejné investice do výzkumu a inovací
 v oblasti IKT na úrovni Unie byly a stále jsou zásadní pro mobilizaci
 kritického množství, které povede k průlomům, širšímu
 přijetí a lepšímu využití inovačních řešení, výrobků a
 služeb. I nadále sehrává ústřední úlohu při rozvíjení otevřených
 platforem a technologií použitelných v celé Unii, při testování a
 pilotním zavádění inovací ve skutečných celoevropských
 prostředích a při optimalizaci zdrojů za účelem dosahování
 konkurenceschopnosti Unie a řešení společných společenských
 výzev. Podpora Unie věnovaná výzkumu a inovacím v oblasti IKT
 rovněž umožňuje vysoce technicky vyspělým MSP, aby rostly a
 využívaly velikosti trhů celé Unie. Posiluje spolupráci a excelenci mezi
 vědci a inženýry Unie, zesiluje synergie s vnitrostátními
 rozpočty a mezi nimi a působí jako ústřední bod pro spolupráci
 s partnery mimo Evropu.
 Několik po sobě jdoucích hodnocení
 činností v oblasti IKT v rámcovém programu Unie pro výzkum a
 inovace ukázalo, že cílené investice do výzkumu a inovací v oblasti IKT,
 k nimž došlo na úrovni Unie, zásadně pomohly při budování
 vedoucího postavení v průmyslu v oblastech, jako jsou mobilní
 komunikace či systémy IKT kritické z hlediska bezpečnosti, a
 při řešení výzev, jako je energetická účinnost nebo demografická
 změna. Investice Unie do výzkumných infrastruktur IKT zajistily evropským
 výzkumným pracovníkům nejlepší světová výzkumná zařízení
 v oblasti síťových a výpočetních technologií.
 1.1.3. Hlavní rysy činností
 Řada oblastí činnosti se
 zaměří na výzvy spojené s vedoucím postavením
 v průmyslu a technologiích IKT, přičemž se bude týkat
 všeobecných výzkumných a inovačních programů v oblasti IKT;
 patří k nim zejména:
 a) nová generace součástí a
 systémů: navrhování vyspělých a inteligentních vestavěných
 součástí a systémů;
 b) výpočetní technologie nové
 generace: vyspělé počítačové systémy a technologie;
 c) budoucí internet: infrastruktury,
 technologie a služby;
 d) technologie obsahu a řízení
 informací: IKT pro digitální obsah a kreativitu;
 e) vyspělá rozhraní a roboti:
 robotika a inteligentní prostředí;
 f) mikro- a nanoelektronika a
 fotonika: klíčové technologie týkající se mikro- a nanoelektroniky a
 fotoniky.
 Předpokládá se, že těchto šest
 hlavních oblastí činnosti bude zahrnovat celé spektrum potřeb. Mezi
 ně patří vedoucí postavení v průmyslu v oblasti
 obecně použitelných řešení, výrobků a služeb založených na IKT a
 potřebných k řešení velkých společenských výzev, jakož i
 výzkumné a inovační programy v oblasti IKT orientované na aplikace,
 které budou podporovány spolu s příslušnými společenskými
 výzvami.
 Do každé z těchto šesti oblastí
 činnosti jsou rovněž zahrnuty výzkumné infrastruktury specifické pro
 IKT, jako jsou živé laboratoře pro velké pokusy a infrastruktury pro
 základní klíčové technologie a jejich zapojení do vyspělých
 výrobků a inovačních inteligentních systémů, včetně
 zařízení, nástrojů, podpůrných služeb, čistých prostor a
 přístupu ke slévárnám pro výrobu prototypů.
 1.2. Nanotechnologie
 1.2.1. Specifický cíl pro
 nanotechnologie
 Specifickým cílem výzkumu a inovací
 v oblasti nanotechnologií je zajistit vedoucí postavení Unie na tomto
 celosvětovém trhu s vysokou mírou růstu podněcováním
 investic do nanotechnologií a jejich uplatnění v konkurenceschopných
 výrobcích a službách s vysokou přidanou hodnotou v celé
 řadě aplikací a odvětví.
 Do roku 2020 budou
 nanotechnologie běžně využívány, to znamená, že se hladce
 začlení do většiny technologií a aplikací, přičemž se budou
 orientovat na přínos pro spotřebitele, kvalitu života, udržitelný
 rozvoj a silný průmyslový potenciál pro realizaci dosud nedostupných
 řešení v oblasti produktivity a účinnosti zdrojů.
 Evropa musí rovněž
 stanovit celosvětové srovnávací kritérium, pokud jde o bezpečné a
 odpovědné využívání a řízení nanotechnologií zajišťující vysokou
 společenskou i průmyslovou návratnost.
 Výrobky využívající
 nanotechnologie představují světový trh, který si Evropa nemůže
 dovolit přehlížet. Tržní odhady hodnoty výrobků, které jako svou
 hlavní součást obsahují nanotechnologie, hovoří o 700
 miliardách EUR a 2 milionech pracovních míst do roku 2015 a
 2 bilionech EUR a 6 milionech pracovních míst do roku 2020.
 Evropské nanotechnologické společnosti by měly využít tohoto
 dvouciferného růstu trhu a být schopny získat do roku 2020 tržní podíl,
 který je přinejmenším rovný evropskému podílu na financování
 celosvětového výzkumu (tj. čtvrtinu).
 1.2.2. Odůvodnění a přidaná
 hodnota Unie
 Nanotechnologie představují škálu
 vznikajících technologií s prokázaným potenciálem, které mají
 revoluční dopad například v oblasti materiálů, IKT,
 věd o živé přírodě, zdravotní péči a spotřebního zboží,
 jakmile se výsledky výzkumu přemění na revoluční výrobky a
 výrobní postupy.
 Nanotechnologie sehrávají rozhodující úlohu
 při řešení výzev popsaných ve strategii Evropa 2020 pro inteligentní,
 udržitelný růst podporující začlenění. Úspěšné využití
 těchto klíčových technologií přispěje ke konkurenceschopnosti
 průmyslu Unie tím, že umožní vznik nových a zlepšených výrobků nebo
 účinnějších postupů a poskytne odpovědi na budoucí výzvy.
 Financování
 celosvětového výzkumu nanotechnologií se zdvojnásobilo
 z přibližně 6,5 miliardy EUR v roce 2004 na
 přibližně 12,5 miliardy EUR v roce 2008, přičemž
 podíl Unie tvoří asi čtvrtinu z této celkové částky. Unie
 má uznávané vedoucí postavení ve výzkumu v oblasti nanověd a
 nanotechnologií, přičemž se odhaduje, že v Unii má v této
 oblasti do roku 2015 působit asi 4 000 společností.
 Evropa si nyní
 potřebuje zajistit a posílit postavení na celosvětovém trhu tím, že
 podpoří rozsáhlou spolupráci v mnoha různých hodnotových
 řetězcích i mezi nimi a mezi různými průmyslovými
 odvětvími, aby u těchto technologií došlo ke zvýšení kapacity
 procesů s cílem dosáhnout obchodně životaschopných výrobků.
 Ukazuje se, že otázky posouzení a řízení rizik a odpovědné správy
 jsou určujícími činiteli budoucího dopadu nanotechnologií na společnost
 a hospodářství.
 Činnosti se proto zaměří na
 rozšířené a spolehlivé uplatnění nanotechnologií
 v hospodářství umožňující přínos s vysokým
 společenským a průmyslovým dopadem. Pro zajištění
 potenciálních příležitostí, včetně zakládání nových
 společností a vytváření nových pracovních míst, by měl výzkum
 poskytnout nezbytné nástroje umožňující správnou normalizaci a regulaci.
 1.2.3. Hlavní rysy činností
 a) Rozvoj nové generace
 nanomateriálů, nanozařízení a nanosystémů
 Zaměření na zcela nové produkty
 umožňující udržitelná řešení v široké řadě odvětví.
 b) Zajištění bezpečného
 rozvoje a uplatnění nanotechnologií
 Rozvíjení vědeckých poznatků o
 potenciálním dopadu nanotechnologií a nanosystémů na zdraví nebo na
 životní prostředí a zajištění nástrojů pro posuzování a
 řízení rizik po dobu celého životního cyklu.
 c) Rozvíjení společenského
 rozměru nanotechnologie
 Zaměření na řízení
 nanotechnologie ke společenskému prospěchu.
 d) Účinná syntéza a výroba
 nanomateriálů, součástí a systémů
 Zaměření na nové operace,
 inteligentní spojování nových a stávajících procesů a zvyšování jejich
 kapacit za účelem dosažení hromadné výroby výrobků a
 víceúčelových závodů, které zajistí účinný přenos znalostí
 do průmyslových inovací.
 e) Rozvíjení technik pro zvýšení
 kapacity, metod měření a vybavení
 Zaměření na podpůrné technologie,
 které podpoří vývoj a zavádění složitých nanomateriálů a
 nanosystémů na trh.
 1.3. Vyspělé materiály
 1.3.1. Specifický cíl pro
 vyspělé materiály
 Specifickým cílem výzkumu a inovací
 v oblasti vyspělých materiálů je vyvíjet materiály s novými
 funkcemi a zlepšeným výkonem v průběhu činnosti, aby
 vznikly konkurenceschopnější výrobky, které minimalizují dopad na životní
 prostředí a spotřebu zdrojů.
 Materiály představují základ
 průmyslových inovací a jsou klíčovým faktorem, který je
 umožňuje. Vyspělé materiály s vyšším obsahem znalostí, novými
 funkcemi a zlepšeným výkonem jsou nepostradatelné pro průmyslovou
 konkurenceschopnost a udržitelný rozvoj v celé řadě aplikací a
 odvětví.
 1.3.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 K vytvoření udržitelných
 výrobků a procesů s lepším výkonem jsou zapotřebí nové
 vyspělé materiály. Tyto materiály jsou součástí řešení našich
 průmyslových a společenských výzev, nabízejí lepší výkon při
 svém používání, nižší požadavky na zdroje a energie a udržitelnost na konci
 životnosti těchto výrobků.
 Vývoj orientovaný na aplikace často
 zahrnuje navržení zcela nových materiálů se schopností podávat plánované
 výkony v průběhu činnosti. Tyto materiály jsou významnou
 součástí dodavatelského řetězce výroby s vysokou hodnotou.
 Kromě toho jsou základem pokroku v průřezových
 technologických oblastech (například biověda, elektronika a fotonika)
 a prakticky ve všech tržních odvětvích. Samotné materiály představují
 klíčový krok ve zvyšování hodnoty výrobků a jejich výkonnosti.
 Odhadovaná hodnota a dopad vyspělých materiálů jsou značné –
 s roční mírou růstu přibližně 6 % a
 očekávanou velikostí trhu v řádu 100 miliard EUR do roku
 2015.
 Materiály se plánují podle přístupu
 založeného na celém životním cyklu, od dodávky dostupných materiálů až po
 konec životnosti (od kolébky ke kolébce), s inovativními přístupy
 k minimalizaci zdrojů nutných pro jejich přeměnu.
 Kromě toho sem patří také trvalé využití, recyklace nebo sekundární
 využití materiálů po konci životnosti, jakož i související
 společenské inovace.
 K urychlení
 pokroku se podpoří víceoborový a konvergentní přístup, který zahrnuje
 chemii, fyziku, technické vědy, teoretické a počítačové
 modelování, biologické vědy a ve stále větší míře
 tvůrčí průmyslový design.
 Dále se podpoří nová ekologická
 inovační seskupení a průmyslové symbiózy, které umožní diverzifikaci
 průmyslových odvětví, rozšiřování jejich obchodních modelů,
 opětovné využívání jejich odpadu jako základu nové výroby, např. CO2
 jako uhlíkového základu pro čisté chemikálie a alternativní paliva.
 1.3.3. Hlavní rysy činností
 a) Průřezové a základní
 materiálové technologie
 Výzkum v oblasti funkčních
 materiálů, multifunkčních materiálů a konstrukčních
 materiálů za účelem inovací ve všech průmyslových
 odvětvích.
 b) Vývoj a přeměna
 materiálů
 Výzkum a vývoj za účelem zajištění
 účinného a udržitelného rozšíření výroby tak, aby byla umožněna
 průmyslová výroba budoucích výrobků.
 c) Řízení materiálových
 součástí
 Výzkum a vývoj k nalezení nových
 inovačních technik a systémů.
 d) Materiály pro udržitelný a nízkouhlíkový
 průmysl
 Rozvoj nových výrobků, aplikací a
 spotřebitelského chování, které snižují poptávku po energii a
 usnadňují nízkouhlíkovou výrobu.
 e) Materiály pro tvůrčí
 průmyslová odvětví
 Uplatnění návrhů a vývoje
 konvergujících technologií při vytváření nových obchodních
 příležitostí, včetně ochrany materiálů s historickou
 nebo kulturní hodnotou.
 f) Metrologie, charakterizace,
 normalizace a kontrola jakosti
 Podpora technologií, jako jsou charakterizace,
 nedestruktivní hodnocení a prediktivní modelování výkonu za účelem
 dosažení pokroku ve vědě o materiálech a materiálovém inženýrství.
 g) Optimalizace používání
 materiálů
 Výzkum a vývoj zaměřený na zkoumání
 alternativ k používání materiálů a inovativních přístupů
 k obchodním modelům.
 1.4. Biotechnologie
 1.4.1. Specifický cíl pro
 biotechnologii
 Specifickým
 cílem biotechnologického výzkumu a inovací je vyvinout konkurenceschopné,
 udržitelné a inovační průmyslové výrobky a postupy a
 přispět k podněcování inovací v řadě
 evropských odvětví, jako je zemědělství, potravinářství,
 chemický průmysl a zdravotnictví.
 Silná
 vědecká, technologická a inovační základna v biotechnologii
 podpoří evropská průmyslová odvětví, aby si zajistila vedoucí
 postavení v této klíčové technologii. Toto postavení dále posílí
 začlenění hledisek týkajících se posouzení bezpečnosti a
 řízení celkových rizik do využití biotechnologie.
 1.4.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Biotechnologie, která čerpá
 z rozšiřování znalostí o živých systémech, dokáže přinést
 řadu nových aplikací a posílit průmyslovou základnu Unie a její
 inovační schopnost. Příklady rostoucího významu biotechnologie
 nalézáme v průmyslových aplikacích včetně biochemikálií, u
 nichž se odhaduje, že tržní podíl vzroste do roku 2015 až o 12–20 %
 chemické výroby. Vzhledem k selektivitě a účinnosti
 biosystémů biotechnologie rovněž řeší řadu
 z takzvaných dvanácti pravidel zelené chemie. Případnou
 hospodářskou zátěž pro podniky v Unii lze omezit využitím
 potenciálu biotechnologických procesů a biologických výrobků při
 snižování emisí CO2, u nichž se odhaduje, že se do roku 2030 budou
 pohybovat mezi 1 až 2,5 miliardami tun ekvivalentu CO2 za rok.
 V evropském biofarmaceutickém průmyslu se již asi 20 %
 současných léčivých přípravků získává pomocí
 biotechnologie, u nových léků se jedná až o 50 %. Biotechnologie
 kromě toho otevírá nové cesty pro zkoumání obrovského potenciálu
 mořských zdrojů pro vytváření inovačních aplikací
 v oblasti průmyslu, zdravotnictví a ochrany životního prostředí.
 Předpokládá se, že vznikající odvětví mořské (modré)
 biotechnologie poroste o 10 % za rok.
 Další klíčové zdroje inovací se nacházejí
 na rozhraní mezi biotechnologií a jinými základními a konvergujícími
 technologiemi, zejména nanotechnologiemi a IKT, s takovými aplikacemi,
 jako je snímání a diagnostikování.
 1.4.3. Hlavní rysy činností
 a) Podpora špičkových
 biotechnologií jako hybné síly budoucích inovací
 Rozvoj oblastí vznikajících technologií, jako
 je syntetická biologie, bioinformatika a systémová biologie, které jsou velkým
 příslibem úplně nových aplikací.
 b) Průmyslové procesy založené na
 biotechnologii
 Rozvoj průmyslové biotechnologie za
 účelem vytvoření konkurenceschopných průmyslových výrobků a
 postupů (např. v chemickém průmyslu, ve zdravotnictví,
 v těžebním průmyslu, energetice, papírenském a celulózovém
 průmyslu, textilním průmyslu, škrobárenství a potravinářství) a
 její environmentální rozměr.
 c) Inovativní a konkurenceschopné
 platformové technologie
 Rozvoj platformových technologií (např.
 genomika, metagenomika, proteomika, molekulární nástroje) za účelem
 posílení vedoucího postavení a konkurenční výhody ve velkém počtu
 hospodářských odvětví.
 1.5. Vyspělá výroba a
 zpracování
 1.5.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem výzkumu a inovací
 v oblasti vyspělé výroby a zpracování je přeměnit
 současné průmyslové formy výroby směrem k výrobním a
 zpracovatelským technologiím, které jsou náročnější na znalosti,
 udržitelné a mezioborové, což povede k inovačnějším
 výrobkům, postupům a službám.
 1.5.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Odvětví výroby je pro evropské
 hospodářství velmi důležité – v roce 2007 se podílelo zhruba
 17 % na HDP a vytvářelo přibližně 22 milionů
 pracovních míst v Unii. Vzhledem ke snižování hospodářských
 překážek obchodu a účinku komunikačních technologií je výroba
 vystavena silné hospodářské soutěži a tíhne k zemím
 s nejnižšími celkovými náklady. V důsledku vysokých mezd se tedy
 evropský přístup k výrobě musí kvůli udržení globální
 konkurenceschopnosti dramaticky změnit a program Horizont 2020
 může přispět ke spolupráci všech významných zúčastněných
 stran na dosažení tohoto cíle.
 Evropa musí pokračovat v investicích
 na úrovni Unie, aby si zachovala své vedoucí postavení a schopnosti
 v oblasti výrobních technologií, uskutečnila přechod
 k výrobkům s vysokou hodnotou náročným na znalosti a vytvořila
 podmínky a prostředky pro udržitelnou výrobu a poskytování servisu po dobu
 životnosti vyrobeného produktu. Výrobní a zpracovatelský průmysl
 náročný na zdroje musí dále mobilizovat zdroje a znalosti na úrovni Unie a
 pokračovat v investování do výzkumu, vývoje a inovací, aby umožnil
 další pokrok na cestě ke konkurenceschopnému nízkouhlíkovému
 hospodářství a dodržel dohodnutá omezení emisí skleníkových plynů do
 roku 2050 platná pro průmyslová odvětví v celé Unii[24].
 Se silnými unijními politikami Evropa rozvine
 svá stávající průmyslová odvětví a podpoří vznikající
 průmyslová odvětví budoucnosti. Odhadovaná hodnota a dopad
 odvětví vyspělých výrobních systémů jsou značné,
 očekávaný objem trhu činí zhruba 150 miliard EUR do roku
 2015 a složená roční míra růstu asi 5 %.
 Je rozhodující udržet vědomosti a
 odbornou způsobilost, aby se v Evropě zachovala výrobní a
 zpracovatelská kapacita. Důraz výzkumných a inovačních
 činností se klade na udržitelnou výrobu a zpracování, zavádění
 nezbytných technických inovací a orientaci na zákazníka, aby vznikaly výrobky a
 služby s vysokým obsahem znalostí a nízkou spotřebou materiálu a
 energie. Mimoto Evropa potřebuje převést tyto základní technologie a
 znalosti do jiných výrobních odvětví, jako je stavebnictví, které je
 významným zdrojem skleníkových plynů, protože na stavební činnosti
 připadá kolem 40 % veškeré spotřeby energie v Evropě a
 až 36 % emisí CO2. Stavebnictví, které v Evropě
 vytváří 10 % HDP a poskytuje přibližně 16 milionů
 pracovních míst ve 3 milionech podniků, z nichž 95 %
 tvoří MSP, si musí osvojit inovační materiály a výrobní
 přístupy, aby zmírnilo svůj dopad na životní prostředí.
 1.5.3. Hlavní rysy činností
 a) Technologie pro továrny budoucnosti
 Podpora udržitelného průmyslového
 růstu usnadněním strategického posunu v Evropě od výroby
 založené na nákladech k přístupu založenému na vytváření vysoké
 přidané hodnoty.
 b) Technologie umožňující výstavbu
 energeticky účinných budov
 Snižování spotřeby energie a emisí CO2
 prostřednictvím rozvoje a využívání udržitelných stavebních technologií.
 c) Udržitelné a nízkouhlíkové
 technologie v odvětvích zpracovatelského průmyslu náročných
 na energii
 Zvýšení konkurenceschopnosti zpracovatelského
 průmyslu zásadním zlepšením účinnosti zdrojů a energetické
 účinnosti a omezením dopadu těchto průmyslových činností na
 životní prostředí v celém hodnotovém řetězci a podpora
 zavádění nízkouhlíkových technologií.
 d) Nové udržitelné obchodní modely
 Odvozování koncepcí a metodik pro
 přizpůsobivé obchodní modely „založené na znalostech“ v individuálně
 uzpůsobených přístupech.
 1.6. Vesmír
 1.6.1. Specifický cíl pro oblast
 vesmíru
 Specifickým cílem výzkumu a inovací
 v oblasti vesmíru je posílit konkurenceschopný a inovativní kosmický
 průmysl a výzkumnou obec, aby byl zajištěn rozvoj a využívání vesmírné
 infrastruktury, a tím naplněny budoucí politické a společenské
 potřeby Unie.
 Posílení evropského vesmírného odvětví
 podporou výzkumu a inovací v oblasti vesmíru je zásadní podmínkou
 k tomu, aby si Evropa udržela a zajistila schopnost přístupu do vesmíru
 a provádění operací ve vesmíru, a podpořila tak politiky Unie,
 mezinárodní strategické zájmy a konkurenceschopnost mezi zavedenými i novými
 státy podnikajícími cesty do vesmíru.
 1.6.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Vesmír je významným, ale často neviditelným
 činitelem umožňujícím různé služby a produkty, které jsou pro
 moderní společnost klíčové, jako jsou navigace, komunikace,
 předpovídání počasí a zeměpisné informace. Tvorba a
 provádění politik na evropské, vnitrostátní a regionální úrovni stále více
 závisí na informacích získaných z vesmíru. Globální
 vesmírné odvětví rychle roste a rozšiřuje se do nových oblastí
 (např. Čína a Jižní Amerika). V současnosti je evropský
 průmysl významným vývozcem prvotřídních družic pro obchodní a
 vědecké účely. Rostoucí celosvětová konkurence představuje
 výzvu pro postavení Evropy v této oblasti. Evropa má proto zájem
 zajistit pokračující prosperitu svého průmyslu na tomto ostře
 konkurenčním trhu. Údaje z evropských vědeckých družic navíc
 vedly k některým z nejvýznamnějších vědeckých
 průlomů ve vědách o Zemi a v astronomii během
 posledních desetiletí. Vzhledem k této
 jedinečné kapacitě by mělo evropské vesmírné odvětví hrát
 zásadní úlohu při řešení výzev uvedených ve strategii Evropa 2020.
 Kapacity ve vesmírné oblasti,
 které mají klíčový význam pro evropskou společnost, se opírají o
 výzkum, technologický rozvoj a inovace. Zatímco Spojené státy americké
 vynakládají přibližně 25 % svého vesmírného rozpočtu na
 VaV, v případě Unie je to méně než 10 %. Kromě
 toho je vesmírný výzkum v Unii rozdroben do vnitrostátních programů
 několika členských států. V zájmu
 zachování technologické a konkurenční výhody je nutný postup na úrovni
 Unie zaměřený na koordinaci vesmírného výzkumu, podporu účasti
 výzkumných pracovníků ze všech členských států a snížení
 překážek pro projekty spolupráce ve vesmírném výzkumu přesahující
 státní hranice. To je nutné provádět
 v koordinaci s Evropskou kosmickou agenturou, která od roku 1975
 úspěšně řídí vývoj průmyslových družic a mise
 v hlubokém vesmíru na mezivládní úrovni s částí členských
 států. Informace z evropských družic
 budou navíc přinášet stále větší potenciál pro další rozvoj
 inovativních návazných satelitních služeb. Toto je typické odvětví
 činnosti pro MSP, které by mělo být podpořeno opatřeními
 v oblasti výzkumu a inovací, aby bylo možné plně využít přínosu
 z této příležitosti a zejména značných investic do dvou
 stěžejních projektů Unie – Galileo a GMES.
 Vesmír přirozeně
 překračuje pozemské hranice, a nabízí tak jedinečnou perspektivu
 globálního rozměru, což umožňuje vznik rozsáhlých projektů
 prováděných v mezinárodní spolupráci (např. projekt Mezinárodní
 vesmírné stanice či získávání poznatků o situaci ve vesmíru). Aby
 bylo možné hrát v příštích desetiletích významnou úlohu
 v takovýchto mezinárodních vesmírných aktivitách, jsou nepostradatelné jak
 společná evropská politika pro oblast vesmíru, tak činnosti na poli
 vesmírného výzkumu a inovací na evropské úrovni.
 Výzkum a inovace v oblasti vesmíru
 v rámci programu Horizont 2020 jsou v souladu s prioritami
 politiky Unie pro oblast vesmíru, které jsou průběžně
 stanovovány Radou Unie pro vesmír a Evropskou komisí[25].
 1.6.3. Hlavní rysy činností
 a) Umožnit evropskou
 konkurenceschopnost, nezávislost a inovace evropského vesmírného odvětví
 To znamená zabezpečit a rozvinout
 konkurenceschopný a podnikavý kosmický průmysl v kombinaci se
 světově prvotřídním společenstvím výzkumných
 pracovníků v oblasti vesmíru, aby se zachovala evropská vedoucí
 pozice a nezávislost v oblasti vesmírných technologií, posílily inovace ve
 vesmírném odvětví a umožnily inovace na Zemi založené na vesmírné
 činnosti, například používáním údajů z dálkového
 průzkumu a navigace.
 b) Umožnit pokrok vesmírných
 technologií
 Cílem je vyvíjet vyspělé vesmírné
 technologie a provozní koncepce – od původního nápadu po demonstraci ve
 vesmíru – včetně navigace a dálkového průzkumu a ochrany
 vesmírné techniky před hrozbami, jako jsou kosmické smetí a sluneční
 erupce. Předpokladem vývoje a používání vyspělých vesmírných
 technologií je stálé vzdělávání a odborná příprava vysoce
 kvalifikovaných inženýrů a vědců.
 c) Umožnit využití údajů získaných
 z vesmíru
 Pokud se vyvine soustředěné úsilí ke
 koordinaci a organizaci zpracování, ověřování a standardizace
 údajů získaných z vesmíru, lze dosáhnout mnohem většího využití
 údajů z evropských družic. Inovace při nakládání s údaji a
 jejich šíření mohou rovněž zajistit vyšší návratnost investic do
 vesmírné infrastruktury a přispět k řešení společenských
 výzev, zejména pokud jsou koordinovány prostřednictvím globálního úsilí,
 např. Globální soustavy systémů pozorování Země, evropského
 programu družicové navigace Galileo nebo Mezinárodního panelu pro změnu
 klimatu (IPCC) u otázek změny klimatu.
 d) Umožnit evropský výzkum na podporu
 mezinárodních vesmírných partnerství
 Vesmírné projekty mají ze své podstaty
 globální charakter. To je zvláště patrné u činností, jako je systém
 získávání poznatků o situaci ve vesmíru (Space Situational
 Awareness, „SSA“) a řada projektů vědy o vesmíru a
 průzkumu vesmíru. Vývoj špičkových vesmírných technologií
 v rostoucí míře probíhá v rámci takovýchto mezinárodních
 partnerství. Zajištění přístupu k těmto partnerstvím je
 důležitým faktorem úspěchu evropských výzkumných pracovníků a průmyslu.
 2. Přístup k rizikovému
 financování
 2.1. Specifický cíl
 Specifickým
 cílem je pomoci napravit nedostatky trhu při získávání přístupu
 k rizikovému financování pro oblast výzkumu a inovací.
 Situace v investicích do výzkumu a
 inovací je neutěšená, zejména pro inovativní MSP a středně kapitalizované
 společnosti s vysokým potenciálem růstu. V poskytování
 finančních prostředků existuje několik velkých tržních
 mezer, protože inovace nutné k dosažení cílů politických cílů
 jsou pro trh typicky příliš rizikové.
 Nástroj pro dluhové financování („dluhový
 nástroj“) a nástroj pro kapitálové financování („kapitálový nástroj“) pomohou
 tyto problémy překonat tím, že zlepší finanční a rizikový profil
 dotčených činností v oblasti výzkumu a inovací. To pak usnadní
 přístup společnostem a jiným příjemcům
 k půjčkám, zárukám a dalším formám rizikového financování;
 podpoří investice v raném stadiu a rozvoj nových fondů
 rizikového kapitálu; zlepší přenos znalostí a trh s duševním
 vlastnictvím; přiláká finanční prostředky na trh rizikového kapitálu
 a celkově napomůže urychlení přechodu od koncepce, vývoje a
 demonstrace nových produktů a služeb k jejich obchodnímu využití.
 Celkovým důsledkem bude zvýšení ochoty
 soukromého sektoru investovat do výzkumu a inovací, čímž se
 přispěje k dosažení klíčového cíle strategie Evropa 2020:
 investovat do konce desetiletí 3 % HDP Unie do výzkumu a vývoje. Použití
 finančních nástrojů rovněž napomůže dosažení cílů
 v oblasti výzkumu a inovací ve všech odvětvích a oblastech politiky,
 které jsou klíčové pro řešení společenských výzev (jako je
 změna klimatu, účinné využívání energie a zdrojů, globální
 zajištění potravin, poskytování zdravotní péče a stárnoucí populace),
 pro zvýšení konkurenceschopnosti a pro podporu udržitelného růstu
 podporujícího začlenění a poskytování environmentálních a dalších
 veřejných statků.
 2.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Dluhový nástroj na
 úrovni Unie pro výzkum a inovace je nutný k tomu, aby se zvýšila
 pravděpodobnost, že budou poskytnuty půjčky a záruky a že bude
 dosaženo cílů v oblasti výzkumu a inovací. Současná mezera na
 trhu mezi poptávkou po půjčkách a zárukách pro rizikové investice do
 výzkumu a inovací a jejich nabídkou, kterou se snaží vyplnit současný
 finanční nástroj pro sdílení rizik, nejspíše přetrvá a komerční
 banky i nadále nebudou poskytovat půjčky se zvýšeným rizikem.
 Poptávka po půjčkách z finančního nástroje pro sdílení
 rizik je od zavedení tohoto nástroje v polovině roku 2007 vysoká: ve
 své první fázi (2007–2010) převýšila míra zájmu počáteční
 očekávání o více než 50 % z hlediska schválení aktivních
 půjček (7,6 miliard EUR oproti předpokládaným 5 miliardám EUR).
 Banky dále obvykle nejsou schopné
 oceňovat aktiva ve formě znalostí, například duševní
 vlastnictví, a proto často nejsou ochotny investovat do společností
 založených na znalostech. V důsledku toho nemůže mnoho
 zavedených inovativních společností, velkých i malých, získat
 půjčky na činnosti v oblasti výzkumu a inovací se zvýšeným
 rizikem.
 Tyto tržní mezery pramení z nejistoty,
 informační asymetrie a vysokých nákladů spojených se snahou tyto
 problémy řešit: nedávno založené společnosti mají příliš málo
 výsledků na to, aby uspokojily potenciální věřitele, dokonce i
 zavedené společnosti často nemohou poskytnout dostatek informací, a
 v počáteční fázi investic do výzkumu a inovací není vůbec
 jisté, zda vynaložené úsilí skutečně povede k úspěšným
 inovacím.
 Podniky ve fázi vytváření koncepce nebo
 podniky působící ve vznikajících oblastech navíc obvykle nemohou nabídnout
 dostatečné zajištění. Podniky může dále odradit skutečnost,
 že i když činnosti v oblasti výzkumu a inovací přinesou produkt
 nebo proces obchodního charakteru, není vůbec jisté, že podnik, který dané
 úsilí vyvinul, z něj bude mít výhradní přínos.
 Z hlediska přidané hodnoty Unie
 pomůže dluhový nástroj napravit nedostatky trhu, které brání tomu, aby
 soukromý sektor mohl investovat do výzkumu a inovací na optimální úrovni. Jeho
 zavedení umožní shromáždit kritické množství zdrojů z rozpočtu
 Unie a – na základě sdílení rizika – z finančních institucí
 pověřených jeho zaváděním. Bude také motivovat společnosti,
 aby do výzkumu a inovací investovaly více svých vlastních prostředků,
 než by investovaly jinak. Kromě toho dluhový nástroj pomůže
 veřejným i soukromým organizacím snížit riziko spojené se zadáváním
 zakázek v předobchodní fázi či zadáváním zakázek na inovativní
 výrobky a služby.
 Na úrovni Unie je nutno zavést kapitálový
 nástroj pro výzkum a inovace, který by pomohl zlepšit dostupnost vlastního
 kapitálu pro investice v raném stadiu a ve stadiu růstu a
 podpořil rozvoj trhu rizikového kapitálu v Unii. Během fáze
 přenosu technologií a počáteční fáze procházejí nové
 společnosti „údolím smrti“, tedy obdobím, kdy již nedostávají veřejné
 granty na výzkum, a přilákat soukromé investory není možné. Veřejná
 podpora zaměřená na zaplněné této mezery využitím soukromých
 fondů poskytujících kapitál vznikajícím a začínajícím podnikům,
 je v současnosti příliš roztříštěná a nárazová nebo
 při jejím řízení chybí nezbytné odborné znalosti. Navíc většina
 fondů rizikového kapitálu v Evropě je příliš malá na to,
 aby mohla podporovat soustavný růst inovativních společností, a
 nedokáže vytvořit kritické množství nutné k tomu, aby se mohly
 specializovat a působit na nadnárodní úrovni.
 Důsledky této situace jsou vážné.
 Před finanční krizí představoval objem prostředků
 investovaných do MSP z evropských fondů rizikového kapitálu
 přibližně 7 miliard EUR ročně, zatímco čísla pro rok
 2009 a 2010 se pohybovala v rozmezí 3–4 miliardy EUR. Snížení financování
 rizikového kapitálu ovlivnilo počet začínajících podniků, na
 něž se fondy rizikového kapitálu zaměřily: v roce 2007
 získalo prostředky z fondů rizikového kapitálu
 přibližně 3 000 MSP oproti pouhým 2 500 v roce 2010.
 Z hlediska přidané hodnoty Unie
 doplní kapitálový nástroj pro výzkum a inovace vnitrostátní systémy, které
 nemohou realizovat přeshraniční investice v oblasti výzkumu a
 inovací. Transakce v raném stadiu budou rovněž mít demonstrační
 efekt, z něhož budou mít přínos veřejní a soukromí
 investoři v celé Evropě. Co se týče fáze růstu,
 dosáhnout nezbytného rozsahu a silné účasti soukromých investorů,
 která je zásadní pro fungování samovolně udržitelného trhu rizikového
 kapitálu, je možné pouze na evropské úrovni.
 Dluhový nástroj a kapitálový nástroj, podpořené souborem doprovodných opatření, budou podporovat
 dosažení politických cílů programu Horizont 2020. Za tímto účelem
 budou určeny na konsolidaci a zvýšení kvality evropské vědecké
 základny, na podporu výzkumu a inovací v rámci programu, který se
 orientuje na podnikání, a na řešení společenských výzev se
 zaměřením na činnosti, jako je pilotní ověřování,
 demonstrace, testovací prostředí a zavádění na trhu.
 Kromě toho pomohou dosáhnout cílů
 v oblasti výzkumu a inovací obsažených v jiných programech a
 oblastech politiky, jako je společná zemědělská politika, oblast
 klimatu (přechod k nízkouhlíkovému hospodářství a
 přizpůsobení se změně klimatu) a společná
 rybářská politika. Tyto nástroje se budou doplňovat
 s vnitrostátními a regionálními finančními nástroji v rámci
 společného strategického rámce pro politiku soudržnosti, kde se počítá
 s větší úlohou finančních nástrojů.
 Jejich koncepce zohledňuje potřebu
 řešit konkrétní nedostatky trhu, jeho rysy (jako je stupeň dynamiky a
 míra zakládání nových společností) a požadavky na financování těchto
 a dalších oblastí. Rozdělení rozpočtu mezi nástroji může být
 v průběhu programu Horizont 2020 upraveno v reakci na
 měnící se hospodářské podmínky.
 Kapitálový nástroj a specializovaný nástroj
 pro MSP v rámci dluhového nástroje budou spolu s kapitálovým a dluhovým nástrojem v rámci programu pro
 konkurenceschopnost podniků a MSP zavedeny jako
 součást dvou finančních nástrojů EU, které poskytují kapitálové a dluhové financování na
 podporu výzkumu a inovací MSP a růstu.
 2.3. Hlavní rysy činností
 a) Dluhový nástroj pro dluhové
 financování výzkumu a inovací: „Služba Unie v oblasti půjček a
 záruk pro výzkum a inovace“
 Cílem je zlepšit přístup k dluhovému
 financování – půjčkám, zárukám, protizárukám a dalším formám
 dluhových a rizikových prostředků – pro veřejné a soukromé
 subjekty a partnerství soukromého a veřejného sektoru zabývající se
 činnostmi v oblasti výzkumu a inovací, jejichž realizace vyžaduje
 rizikové investice. Důraz se klade na podporu výzkumu a inovací
 s vysokým potenciálem pro excelenci.
 Cílovými konečnými příjemci jsou
 potenciálně právní subjekty všech velikostí, které si mohou
 půjčovat a splácet finanční prostředky, zejména pak MSP
 schopné provádět inovace a rychle růst, středně kapitalizované
 a velké společnosti, univerzity a výzkumné instituce, výzkumné a
 inovační infrastruktury, partnerství veřejného a soukromého sektoru a
 jednotky nebo projekty pro speciální účel.
 Financování dluhového nástroje má dvě
 hlavní složky:
 1) složku založenou na poptávce,
 která poskytuje půjčky a záruky podle zásady „kdo dřív
 přijde, je dřív na řadě“, se zvláštní podporou pro
 příjemce jako MSP a středně kapitalizované společnosti.
 Tato složka reaguje na stálý a pokračující růst objemu
 půjček z finančního nástroje pro sdílení rizik, který je
 řízen poptávkou. V rámci specializovaného nástroje pro MSP jsou podporovány
 činnosti zaměřené na zlepšení přístupu k financování pro
 MSP a další subjekty, které jsou orientovány primárně na VaV nebo inovace;
 2) zacílenou složku,
 zaměřující se na politiky a klíčová odvětví, která jsou
 zásadní pro řešení společenských výzev, posílení
 konkurenceschopnosti, podporu udržitelného, nízkouhlíkového růstu
 podporujícího začlenění a poskytování environmentálních a dalších
 veřejných statků. Tato složka Unii pomůže řešit ty aspekty
 cílů odvětvových politik, které souvisejí s výzkumem a inovacemi.
 b) Kapitálový nástroj pro kapitálové financování
 výzkumu a inovací: „Kapitálové nástroje Unie pro výzkum a inovace“
 Cílem je přispět
 k překonání nedostatků evropského trhu s rizikovým
 kapitálem a poskytnout vlastní a kvazivlastní kapitál k pokrytí vývojových
 a finančních potřeb inovujících podniků od jejich založení po
 růst a rozšiřování. Důraz se klade na podporu cílů programu
 Horizont 2020 a souvisejících politik.
 Cílovými konečnými příjemci jsou
 potenciálně podniky všech velikostí, které se zabývají inovačními
 činnostmi nebo s nimi začínají, se zvláštním zaměřením
 na inovativní MSP a středně kapitalizované společnosti.
 Kapitálový nástroj se zaměří na
 financování rizikového kapitálu v raném stadiu a poskytne rizikový kapitál
 a kvazivlastní kapitál (včetně mezzaninového kapitálu) pro jednotlivá
 portfolia podniků. Tento nástroj spolu s kapitálovým
 nástrojem pro růst v rámci programu pro konkurenceschopnost
 podniků a MSP bude mít také možnost poskytovat investice pro expanzivní a
 růstovou fázi, aby byla zajištěna kontinuita podpory během
 vzniku a rozvoje společností.
 Kapitálový nástroj, který bude založen
 především na poptávce, používá portfoliový přístup, v jehož
 rámci si fondy rizikového kapitálu a jiní srovnatelní zprostředkovatelé
 vybírají firmy, do nichž chtějí investovat.
 Aby se napomohlo dosažení konkrétních
 politických cílů, bude možné vyčlenit prostředky na konkrétní
 oblasti, přičemž se bude vycházet z pozitivních zkušeností
 rámcového programu pro konkurenceschopnost a inovace s vyčleňováním
 prostředků na ekologické inovace.
 Specializovaný nástroj pro
 počáteční investice, podporující podniky
 v počátečním a raném stadiu, umožní kapitálové investice mezi
 jinými do organizací zabývajícími se předáváním znalostí, fondů
 počátečního kapitálu, přeshraničních fondů
 počátečního kapitálu, nástrojů spoluinvestování
 s neformálními investory („business angels“), aktiv duševního
 vlastnictví, platforem pro výměnu a obchodování s právy duševního
 vlastnictví a fondů rizikového kapitálu v raném stadiu.
 Specializovaný nástroj pro růstové
 investice poskytuje spolu s kapitálovým nástrojem pro
 růst v rámci programu pro konkurenceschopnost podniků a MSP investice
 pro expanzivní a růstovou fázi, včetně finančních investic
 do fondů působících přes hranice a investujících do fondů
 rizikového kapitálu, z nichž většina bude mít tematické
 zaměření podporující cíle strategie Evropa 2020.
 3. Inovace v malých a středních
 podnicích
 3.1 Specifický cíl
 Specifickým
 cílem je podpořit růst zvýšením úrovně inovací v MSP a
 uspokojit jejich různé inovační potřeby během celého
 inovačního cyklu pro všechny typy inovací, a tím vytvořit více rychle
 rostoucích, mezinárodně působících MSP.
 Vzhledem
 k ústřední úloze MSP v evropské ekonomice, budou výzkum a
 inovace v MSP hrát klíčovou úlohu při zvyšování
 konkurenceschopnosti, podpoře hospodářského růstu a tvorbě
 pracovních míst, a tím i dosahování cílů strategie Evropa 2020 a zejména
 její stěžejní iniciativy „Unie inovací“.
 Přes
 svůj významný podíl na hospodářství a zaměstnanosti a
 značný inovační potenciál mají MSP z důvodu své velikosti
 nicméně problémy stát se inovativnějšími a konkurenceschopnějšími.
 Přestože v Evropě vzniká podobný počet
 začínajících společnosti jako ve Spojených státech amerických,
 vyrůst ve velké společnosti je pro evropské MSP mnohem těžší než
 pro jejich protějšky v USA. Internacionalizované podnikatelské
 prostředí se stále více propojenými hodnotovými řetězci na
 ně vyvíjí další tlak. MSP musí posílit svou inovační kapacitu.
 Aby mohly úspěšně konkurovat na rychle se vyvíjejících globálních
 trzích, musí rychleji a ve větší míře vyvíjet, přijímat a
 obchodně využívat nové znalosti a obchodní nápady. Úkolem je
 podporovat více inovací v MSP, a tím posilovat jejich konkurenceschopnost
 a růst.
 Cílem navrhovaných
 akcí je doplnit vnitrostátní a regionální politiky a programy podnikatelských
 inovací, posílit spolupráci mezi MSP a dalšími aktéry s významem pro
 inovace, překlenout propast mezi výzkumem/vývojem a úspěšným
 uváděním na trh, vytvořit prostředí, které bude
 vstřícnější k podnikatelským inovacím, včetně formou
 opatření na straně poptávky, a podpořit zohledňování
 měnící se povahy inovačních procesů, nových technologií,
 trhů a obchodních modelů.
 Budou nastoleny
 pevné vazby s politikami Unie pro jednotlivá odvětví, zejména
 s programem pro konkurenceschopnost podniků a MSP a s fondy
 politiky soudržnosti, aby se zajistila synergie a soudržný přístup.
 3.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 MSP jsou klíčovou hybnou silou inovací
 díky své schopnosti rychle a účinně přetvářet nové myšlenky
 v úspěšné podnikání. Slouží jako důležité kanály pro
 přelévání znalostí přinášející výsledky výzkumu na trh. Posledních
 dvacet let ukázalo, že díky inovativním MSP došlo k obnově celých
 odvětví a k vytvoření nových průmyslových odvětví.
 Rychle rostoucí podniky jsou klíčové pro rozvoj vznikajících průmyslových
 odvětví a pro urychlení strukturálních změn, které Evropa
 potřebuje k tomu, aby se stala nízkouhlíkovou ekonomikou založenou na
 znalostech s trvalým růstem a vysoce kvalitními pracovními místy.
 MSP lze nalézt ve všech odvětvích
 ekonomiky. Jsou důležitější součástí evropské ekonomiky, než jak
 je tomu v jiných regionech, například ve Spojených státech
 amerických. Inovovat přitom mohou všechny typy MSP. Je třeba je
 motivovat a podpořit, aby investovaly do výzkumu a inovací. Při této
 činnosti by měly mít možnost čerpat z celého
 inovačního potenciálu vnitřního trhu a EVP, aby mohly vytvářet
 nové podnikatelské příležitosti v Evropě i mimo ni a
 přispívat k nalézání řešení pro klíčové společenské
 výzvy.
 Účast na
 výzkumu a inovacích Unie posiluje schopnosti MSP v oblasti VaV a
 technologií, zvyšuje jejich schopnost vytvářet, vstřebávat a používat
 nové znalosti, zesiluje ekonomické využívání nových řešení, podporuje
 inovace ve výrobcích, službách a obchodních modelech, podporuje podnikatelskou
 činnost na větších trzích a rozvíjí znalostní sítě MSP na mezinárodní
 úrovni. MSP, které zavedly dobré řízení inovací, přičemž se
 často spoléhají na externí znalosti a dovednosti, předstihují svým
 výkonem ostatní.
 Přeshraniční
 spolupráce je důležitým prvkem inovační strategie MSP
 umožňujícím překonání některých problémů spojených
 s jejich velikostí, jako je přístup k technologickým a
 vědeckým kompetencím a novým trhům. Spolupráce přispívá
 k přeměně myšlenek na růst zisku a společností a
 následně i ke zvyšování soukromých investic do výzkumu a inovací.
 Zásadní úlohu
 v podpoře MSP hrají regionální a vnitrostátní programy výzkumu a
 inovací, často podpořené evropskou politikou soudržnosti. Zejména
 fondy politiky soudržnosti mají hrát klíčovou úlohu prostřednictvím
 budování kapacit a vytvářením „schodů k excelenci“ pro MSP za
 účelem přípravy vynikajících projektů, které dokáží
 soutěžit o financování z programu Horizont 2020. Nicméně
 jen několik málo vnitrostátních a regionálních programů poskytuje
 finanční prostředky pro nadnárodní výzkumné a inovační
 činnosti prováděné MSP, šíření a přejímání inovativních
 řešení v celé Unii nebo přeshraniční služby na podporu
 inovací. Úkolem je poskytnout MSP tematicky otevřenou podporu
 k realizaci mezinárodních projektů v souladu s inovačními
 strategiemi podniků. Akce na úrovni Unie jsou proto nezbytné
 k doplnění činností prováděných na vnitrostátní a
 regionální úrovni, posílení jejich dopadu a zpřístupnění systémů
 na podporu výzkumu a inovací.
 3.3. Hlavní rysy činností
 a) Začlenění podpory MSP do
 všech činností
 MSP jsou podporovány v rámci celého
 programu Horizont 2020. Specializovaný nástroj pro MSP za tímto účelem
 poskytuje rozfázovanou a plynulou podporu zahrnující celý inovační cyklus.
 Nástroj pro MSP je zacílen na všechny typy inovativních MSP, které vykazují
 velkou snahu růst, rozvíjet se a působit na mezinárodní úrovni.
 Uplatní se pro všechny typy inovací, včetně inovací služeb,
 netechnologických a sociálních inovací. Záměrem je rozvinout a využívat
 inovační potenciál MSP zaplněním mezery ve financování vysoce
 rizikového výzkumu a inovací v raném stadiu, podporou inovací a zvýšením
 obchodního využití výsledků výzkumu v soukromém sektoru.
 V rámci všech specifických cílů
 týkajících se společenských výzev a vedoucího postavení v základních
 a průmyslových technologiích se bude specializovaný nástroj pro MSP
 používat a bude na něj přidělena určitá částka.
 b) Podpora MSP s intenzivním
 výzkumem
 Cílem je podpořit tržně-orientované
 inovace v MSP zabývajících se výzkumem a vývojem. Zvláštní akce se
 zaměří na MSP s intenzivním výzkumem v technologicky
 náročných odvětvích, které ukazují, že jsou schopné
 komerčně využívat výsledky projektu.
 c) Posílení inovační kapacity MSP
 V rámci
 celého programu Horizont 2020 budou podporovány činnosti napomáhající
 provádění speciálních opatření pro MSP a doplňující tato
 opatření, zejména s cílem posílit inovační kapacitu MSP.
 d) Podpora inovací orientovaných na trh
 Podpora inovací
 orientovaných na trh za účelem zlepšení rámcových podmínek pro inovace a
 řešení konkrétních překážek, které brání zejména růstu inovativních
 MSP.
 ČÁST III
 SPOLEČENSKÉ VÝZVY
 1. Zdraví, demografická změna a dobré
 životní podmínky
 1.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je zlepšit celoživotní
 zdraví a dobré životní podmínky pro všechny.
 Celoživotní zdraví a dobré životní podmínky
 pro všechny, vysoce kvalitní a ekonomicky udržitelné systémy zdravotnictví a
 péče a příležitosti pro nová pracovní místa – to jsou cíle podpory
 výzkumu a inovací v reakci na tuto výzvu, které významně
 přispějí k realizaci strategie Evropa 2020.
 Náklady na systémy zdravotní a sociální
 péče v Unii stoupají, péče a preventivní opatření pro
 všechny věkové skupiny jsou čím dále dražší, přičemž se
 očekává, že počet Evropanů starších 65 let se do roku 2060 téměř
 zdvojnásobí z 85 milionů v roce 2008 na 151 milionů a
 počet osob starších 80 let vzroste ve stejném období z 22 na 61
 milionů. Snížení nebo omezení nárůstu těchto nákladů tak,
 aby se nestaly neudržitelnými, závisí částečně na zajištění
 celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek všech, a tedy na účinné
 prevenci, léčbě a zvládání nemocí a zdravotních postižení.
 Hlavními příčinami zdravotního
 postižení, špatného zdravotního stavu a předčasného úmrtí jsou
 chronické zdravotní potíže, jako je kardiovaskulární choroba, rakovina,
 cukrovka, neurologické potíže a poruchy duševního zdraví, nadváha a
 obezita a různá funkční omezení, což představuje značné
 sociální a hospodářské náklady.
 Kardiovaskulární choroby jsou v Unii
 každoročně příčinou více než 2 milionů úmrtí a
 stojí hospodářství více než 192 miliard EUR, zatímco rakovina je
 příčinou čtvrtiny všech úmrtí a je nejčastější
 příčinou úmrtí u lidí ve věku 45–64 let. Přes 27
 milionů lidí v Unii trpí cukrovkou a celkové náklady na poruchy mozku
 (mimo jiné poruchy, které ovlivňují duševní zdraví) se odhadují na 800
 miliard EUR. Environmentální faktory, faktory související se životním
 stylem a sociálně-ekonomické faktory jsou významné u několika
 z těchto onemocnění, přičemž se odhaduje, že
 s nimi souvisí až třetina celosvětové zátěže způsobené
 nemocemi.
 Infekční nemoci (např. HIV/AIDS,
 tuberkulóza a malárie) představují problém pro celý svět, protože se
 ze 41 % podílejí na 1,5 miliardě ztracených let zdravého života na
 celém světě, z toho 8 % v Evropě. Je rovněž
 nutné se připravit na nové epidemie a hrozbu narůstající antimikrobiální
 rezistence.
 Na druhé straně procesy vývoje
 léčivých přípravků a očkovacích látek jsou čím dále
 dražší a méně efektivní. Je nutné se zabývat přetrvávajícími
 nerovnostmi ve zdravotním stavu a zajistit přístup k účinným a
 kvalitním systémům zdravotní péče pro všechny Evropany.
 1.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Nemoci a zdravotní postižení se nezastavují na
 státních hranicích. Vhodná reakce na evropské úrovni v oblasti výzkumu a
 inovací může a měla by významným způsobem přispět
 k řešení těchto problémů, zajistit lepší zdraví a dobré
 životní podmínky pro všechny a postavit Evropu na vedoucí pozici na rychle se
 rozrůstajících světových trzích, pokud jde o inovace v oblasti
 zdraví a dobrých životních podmínek.
 Tato reakce závisí na excelenci ve výzkumu,
 která zlepší naše základní chápání zdraví, nemoci, zdravotního postižení,
 vývoje a stárnutí (včetně průměrné délky života) a na
 bezproblémové a všeobecné přeměně výsledných a stávajících
 znalostí do podoby inovativních a účinných produktů, strategií,
 intervencí a služeb s potenciálem pro nasazení ve velkém
 měřítku. Navíc význam těchto výzev v celé Evropě a
 v mnoha případech na celém světě vyžaduje reakci, která se
 vyznačuje dlouhodobou a koordinovanou podporou spolupráce mezi
 víceoborovými a víceodvětvovými týmy na vynikající úrovni.
 Podobně i složitost této výzvy a vzájemná
 závislost jejích složek vyžadují reakci na evropské úrovni. Mnoho
 přístupů, nástrojů a technologií, které lze použít v mnoha
 oblastech výzkumu a inovací v rámci této výzvy, lze nejlépe podpořit
 na úrovni Unie. Zahrnují vytváření dlouhodobých kohort a provádění
 klinických zkoušek, klinické využití tzv. „-omik“ (technologií končících
 na „-omika“) nebo rozvoj IKT a jejich použití ve zdravotnické praxi, zejména v elektronickém
 zdravotnictví (e-health). Požadavky specifických populací se také
 nejlépe řeší integrovaným způsobem, například rozvojem
 stratifikované či personalizované medicíny, při léčbě
 vzácných onemocnění a při poskytování řešení pro asistované
 a nezávislé žití.
 Aby se maximalizoval dopad akcí na úrovni
 Unie, bude se podporovat celá škála výzkumných a inovačních činností.
 Od základního výzkumu přes proměnu znalostí po rozsáhlé zkoušky a
 demonstrace, s mobilizací soukromých investic, a po veřejné zakázky a
 zakázky v předobchodní fázi na nové produkty, služby a škálovatelná
 řešení, které jsou v případě nutnosti interoperabilní a
 podporované stanovenými normami nebo společnými pokyny. Toto koordinované
 evropské úsilí přispěje k pokračujícímu rozvoji EVP. Ve
 vhodných případech se bude rovněž propojovat s činnostmi
 připravenými v rámci programu Zdraví pro růst a Evropského
 partnerství pro inovace v oblasti aktivního a zdravého stárnutí.
 1.3. Hlavní rysy činností
 Účinná podpora zdraví opřená o
 pevnou důkazní základnou zabraňuje onemocnění, zlepšuje životní
 pohodu a je nákladově efektivní. Podpora zdraví a prevence nemocí
 rovněž závisí na pochopení determinant zdraví, na účinných
 preventivních nástrojích, jako jsou očkovací látky, na účinném
 dohledu nad zdravím a nemocemi a související připravenosti a na
 účinných screeningových programech.
 Úspěšné snahy o prevenci, zvládání,
 léčbu a vyléčení onemocnění, zdravotních postižení a snížené
 funkčnosti mají oporu v základním porozumění jejich determinant
 a příčin, procesů a dopadů, stejně tak jako
 faktorů, které představují základ dobrého zdraví a životní pohody.
 Rovněž je nezbytné účinné sdílení údajů a propojení těchto
 údajů s rozsáhlými kohortovými studiemi, stejně jako
 převádění výsledků výzkumu na klinickou úroveň, zejména
 prostřednictvím provádění klinických zkoušek.
 Rostoucí zátěž způsobená
 onemocněními a zdravotními postiženími v kontextu stárnoucí populace
 klade další požadavky na odvětví zdravotnictví a péče. Máme-li
 zachovat účinné zdravotnictví a péči pro všechny věkové skupiny,
 je potřeba vyvinout úsilí pro zlepšení rozhodování v oblasti
 zajišťování prevence a léčby, aby se stanovily osvědčené
 postupy v odvětvích zdravotnických služeb a péče a podporovalo
 se jejich šíření a aby se podporovala integrovaná péče a všeobecné
 přijímání technologických, organizačních a sociálních inovací, které
 pomáhají zejména starším osobám, stejně jako zdravotně postiženým
 osobám, aby zůstaly aktivní a nezávislé. Takové počínání
 přispěje ke zvýšení a prodloužení jejich tělesné, sociální a
 duševní pohody.
 Všechny tyto činnosti se provádějí
 takovým způsobem, aby poskytovaly podporu během celého výzkumného a
 inovačního cyklu a přitom posílily konkurenceschopnost
 průmyslových odvětví v Evropě a rozvoj nových příležitostí
 na trhu.
 K zvláštním činnostem patří:
 porozumění determinantům zdraví (včetně faktorů
 souvisejících s životním prostředím a klimatem), zlepšení podpory
 zdraví a prevence nemocí; chápání onemocnění a zlepšení diagnostiky;
 rozvoj efektivních screeningových programů a zlepšení posouzení vnímavosti
 k nemocím; zlepšení dohledu a připravenosti; vývoj lepších
 preventivních očkovacích látek; používání medicíny in silico za
 účelem lepšího zvládání a předvídání onemocnění; léčba
 nemocí; přenos znalostí do klinické praxe a rozšiřitelných
 inovativních akcí; lepší využívání zdravotních údajů; aktivní stárnutí,
 nezávislé a asistované žití; individuální posílení pozice pro zvládnutí
 vlastního zdravotního stavu; podpora integrované péče; zlepšení
 vědeckých nástrojů a metod na podporu tvorby politik a regulačních
 potřeb a optimalizace efektivity a účinnosti zdravotnických
 systémů a snížení nerovností prostřednictvím rozhodování založeného
 na důkazech a šíření osvědčených postupů a
 inovační technologie a přístupy.
 2. Zajišťování potravin, udržitelné
 zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství
 2.1 Specifický cíl
 Specifickým cílem je zajistit
 dostatečné zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními potravinami a
 dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje produktivních
 systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i podpory souvisejících
 ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a nízkouhlíkových dodavatelských
 řetězců. Tím dojde k urychlení přechodu
 k udržitelnému evropskému biohospodářství.
 Během nadcházejících desetiletí bude
 Evropa čelit zvýšenému soutěžení o omezené a konečné
 přírodní zdroje, účinkům změny klimatu, zejména na systémy
 prvovýroby (zemědělství, lesnictví, rybolov a akvakulturu) a
 potřebě zajistit udržitelné, bezpečné a zabezpečené dodávky
 potravin pro evropskou a rostoucí světovou populaci. Podle odhadů
 bude třeba zvýšit světový přísun potravin o 70 %, má-li se
 uživit celosvětová populace čítající do roku 2050 9 miliard
 osob. Na zemědělství připadá zhruba 10 % emisí skleníkových
 plynů v Unii a přestože v Evropě klesají, na
 celosvětové úrovni emise ze zemědělství podle
 předpovědí do roku 2030 vzrostou až na 20 %. Navíc Evropa bude
 potřebovat zajistit dostatečné dodávky surovin, energie a
 průmyslových výrobků v podmínkách zmenšujících se zdrojů
 fosilního uhlíku (očekává se, že produkce ropy a kapalného plynu klesne do
 roku 2050 přibližně o 60 %) a přitom si udržet svou
 konkurenceschopnost. Obrovský problém a náklady představuje bioodpad
 (podle odhadů až 138 milionů tun ročně v Unii,
 z toho až 40 % končí na skládkách), a to navzdory své
 potenciální vysoké přidané hodnotě. Například se odhaduje, že
 30 % všech potravin vyprodukovaných ve vyspělých zemích se vyhodí. Je
 třeba významných změn, aby se toto množství v Unii do roku 2030
 snížilo o 50 %.[26]
 Kromě toho se škůdci a choroby zvířat a rostlin,
 včetně zoonóz a patogenů v potravinách, šíří bez
 ohledu na státní hranice. Účinná vnitrostátní preventivní opatření
 jsou nutná, ale opatření na úrovni Unie mají zásadní význam pro konečnou
 kontrolu a účinné fungování jednotného trhu. Tato výzva je složitá,
 ovlivňuje velkou řadu vzájemně propojených odvětví a
 vyžaduje rozmanité přístupy.
 Je potřeba čím dál více biologických
 zdrojů k uspokojení poptávky trhu po bezpečných a zdravých
 dodávkách potravin, biomateriálech, biopalivech a biologických výrobcích,
 sahajících od spotřebního zboží po velká množství chemických látek.
 Nicméně kapacity zemských a vodních ekosystémů pro jejich produkci
 jsou omezené, přičemž současně existují vzájemně si
 konkurující požadavky na jejich využívání a často se s nimi
 nehospodaří optimálně, o čemž svědčí například
 výrazný pokles obsahu uhlíku v půdě a její úrodnosti. Existuje
 nedostatečně využívaný prostor pro podporu ekosystémových služeb
 zemědělské půdy, lesů a mořských i sladkých vod
 prostřednictvím začlenění agronomických a environmentálních
 cílů do udržitelné produkce.
 Potenciálu biologických zdrojů a
 ekosystémů by se dalo využít mnohem udržitelnějším,
 účinnějším a integrovanějším způsobem. Například by
 bylo možné lépe využívat potenciál biomasy z lesů a odpadních
 toků odpadů zemědělského, vodního, průmyslového a také
 komunálního původu.
 V podstatě je potřeba
 přejít na optimální a obnovitelné využívání biologických zdrojů a na
 udržitelnou prvovýrobu a zpracovatelské systémy, které mohou produkovat více
 potravin a dalších biologických výrobků s minimalizovanými vstupy,
 environmentálním dopadem a emisemi skleníkových plynů, lepšími
 ekosystémovými službami, nulovým odpadem a přiměřenou
 společenskou hodnotou. Klíčovým předpokladem, aby se tak stalo,
 je zásadní úsilí propojeného výzkumu a inovací v Evropě i mimo ni.
 2.2 Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Zemědělství, lesnictví a rybolov
 jsou spolu s biologickými průmyslovými odvětvími hlavní sektory,
 o které se opírá biohospodářství. Biohospodářství představuje
 velký a rostoucí trh, jehož hodnota se odhaduje na více než
 2 biliony EUR a jenž poskytuje 20 milionů pracovních míst, což
 představovalo 9 % celkové zaměstnanosti v Unii v roce
 2009. Investice do výzkumu a inovací v rámci této společenské výzvy
 umožní Evropě zaujmout vedoucí postavení na příslušných trzích a
 budou hrát roli při dosahování cílů strategie Evropa 2020 a jejích
 stěžejních iniciativ Unie inovací a Evropa účinněji využívající
 zdroje.
 Plně funkční evropské
 biohospodářství – zahrnující udržitelnou produkci obnovitelných
 zdrojů z půdního a vodního prostředí a jejich
 převádění na potraviny, biologické výrobky a bioenergii, stejně
 jako související veřejné statky – bude vytvářet vysokou evropskou
 přidanou hodnotu. Je-li řízeno udržitelným způsobem, může
 snížit ekologickou stopu prvovýroby a celého dodavatelského řetězce.
 Může také zvýšit jejich konkurenceschopnost a vytvořit pracovní místa
 a podnikatelské příležitosti pro rozvoj venkova a pobřeží. Výzvy
 týkající se zajišťování potravin, udržitelného zemědělství a
 biohospodářství jako celku mají evropskou i celosvětovou povahu. Akce
 na úrovni Unie jsou nezbytné, aby vznikla seskupení za účelem dosažení
 nezbytné šířky a kritického množství k doplnění úsilí
 jednotlivých členských států nebo jejich skupin. Přístup
 orientovaný na více aktérů zajistí nezbytné obohacující interakce mezi
 výzkumnými pracovníky, podniky, zemědělci/producenty, poradci a
 konečnými uživateli. Úroveň Unie je rovněž nezbytná
 k zajištění soudržnosti v řešení tohoto problému
 napříč odvětvími a se silnými vazbami na příslušné politiky
 EU. Koordinace výzkumu a inovací na úrovni Unie bude podněcovat požadované
 změny v celé Unii a pomůže je urychlit.
 Výzkum a inovace se propojí s širokým
 spektrem politik Unie a souvisejících cílů, včetně společné
 zemědělské politiky (zejména politiky rozvoje venkova) a evropského
 inovačního partnerství „Zemědělská produktivita a udržitelnost“,
 společné rybářské politiky, integrované námořní politiky,
 Evropského programu pro změnu klimatu, rámcové směrnice o vodě,
 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí, akčního
 plánu pro lesní hospodářství, tematické strategie pro ochranu půdy,
 strategie Unie v oblasti biologické rozmanitosti do roku 2020, Evropského
 strategického plánu pro energetické technologie, inovačních a
 průmyslových politik Unie, vnějších politik a politik rozvojové
 pomoci, strategií pro zdraví rostlin, strategií pro zdraví a dobré životní
 podmínky zvířata a regulačních rámců na ochranu životního
 prostředí, zdraví a bezpečnosti, na podporu účinného využívání
 zdrojů a opatření v oblasti klimatu a pro omezení odpadů.
 Lepší integrace výzkumu a inovací do příslušných politik Unie
 značně zlepší jejich evropskou přidanou hodnotu, zajistí pákové
 efekty, zvýší společenskou důležitost a pomůže dále rozvíjet udržitelné
 řízení půd, moří a oceánů a trhy biohospodářství.
 Za
 účelem podpory politik Unie souvisejících s biohospodářstvím a
 pro usnadnění řízení a sledování výzkumu a inovací se bude
 provádět sociálně-ekonomický výzkum a činnosti
 zaměřené na budoucí vývoj ve vztahu ke strategii pro
 biohospodářství, včetně přípravy ukazatelů, databází a
 modelů, předvídání a předpovědí a posuzování dopadů
 iniciativ na hospodářství, společnost a životní prostředí.
 Akce založené na výzvách, které se
 zaměřují na sociální a hospodářské přínosy a modernizaci
 odvětví a trhů spojených s biohospodářstvím, se
 podpoří prostřednictvím víceoborového výzkumu, budou hybnou silou pro
 inovace a povedou k rozvoji nových postupů, produktů a
 procesů. Uplatní se rovněž široký přístup k inovacím
 sahající od technologických, netechnologických, organizačních,
 hospodářských a sociálních inovací až například po nové obchodní
 modely, tvorbu značek a služby.
 2.3 Hlavní rysy činností
 a) Udržitelné zemědělství a
 lesnictví
 Záměrem je zajistit dostatek potravin,
 krmiva, biomasy a dalších surovin při zachování přírodních
 zdrojů a zlepšení ekosystémových služeb, včetně zvládání a
 zmírňování změny klimatu. Činnosti se zaměří na
 udržitelnější a produktivnější systémy zemědělství a
 lesnictví, které jsou jak účinné z hlediska zdrojů
 (včetně nízkouhlíkového charakteru), tak odolné, a zároveň na
 rozvoj služeb, koncepcí a politik pro prosperující zdroje obživy na
 venkově.
 b) Udržitelné a konkurenceschopné
 zemědělsko-potravinářské odvětví pro bezpečnou a zdravou
 stravu
 Záměrem je splnit požadavky
 občanů na bezpečné, zdravé a cenově dostupné potraviny a
 učinit zpracování a distribuci potravin a krmiv udržitelnějšími a
 potravinářské odvětví konkurenceschopnějším. Činnosti se
 zaměří na zdravé a bezpečné potraviny pro všechny, informované
 rozhodování spotřebitelů a konkurenceschopné metody zpracování
 potravin, které využívají méně zdrojů a produkují méně
 vedlejších produktů, odpadu a skleníkových plynů.
 c) Uvolnění potenciálu vodních
 živých zdrojů
 Záměrem je udržitelně využívat
 vodních živých zdrojů za účelem maximalizace sociálních a
 hospodářských přínosů/výnosů z evropských oceánů
 a moří. Činnosti se zaměří na optimální příspěvek
 k zabezpečení dodávek potravin vyvinutím udržitelného rybolovu
 šetrného k životnímu prostředí a konkurenceschopné evropské
 akvakultury v kontextu celosvětového hospodářství a na podporu
 mořské inovace prostřednictvím biotechnologií, aby se posílil
 inteligentní „modrý“ růst.
 d) Udržitelná a konkurenceschopná
 biologická průmyslová odvětví
 Záměrem je
 podpora nízkouhlíkových, udržitelných a konkurenceschopných evropských
 biologických průmyslových odvětví účinně využívajících
 zdroje. Činnosti se zaměří na podporu biohospodářství
 prostřednictvím přeměny tradičních průmyslových
 procesů a produktů na biologické procesy a produkty účinně
 využívající zdroje a energii, vývoj integrovaných biorafinérií, využívání
 biomasy z prvovýroby, bioodpadu a vedlejších produktů
 z biologického průmyslu a otevření nových trhů prostřednictvím
 podpory normalizace, regulačních a demonstračních činností /
 činností zahrnujících testy v terénních podmínkách a dalších, a to
 při zohlednění důsledků biohospodářství pro využívání
 půdy a změny využívání půdy.
 3. Bezpečná, čistá a účinná
 energie
 3.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je uskutečnit
 přechod na spolehlivý, udržitelný a konkurenceschopný energetický systém
 v situaci rostoucího nedostatku zdrojů, zvyšující se energetické
 potřeby a změny klimatu.
 Unie má v úmyslu do roku 2020 snížit
 emise skleníkových plynů o 20 % oproti úrovni z roku 1990 a
 provést další snížení na 80–95 % do roku 2050. Navíc by obnovitelné zdroje
 měly v roce 2020 pokrývat 20 % konečné spotřeby energie
 spolu s cílem 20% energetické účinnosti. Dosažení těchto cílů
 bude vyžadovat přepracování energetického systému, který bude kombinovat
 nízkouhlíkový profil, energetickou bezpečnost a cenovou dostupnost
 při současném posílení hospodářské konkurenceschopnosti Evropy.
 Nyní je Evropa od tohoto celkového cíle velmi daleko. Evropský energetický
 systém stále z 80 % závisí na fosilních palivech a toto odvětví
 produkuje 80 % všech emisí skleníkových plynů v Unii. Na dovoz
 energie je každoročně vynaloženo 2,5 % hrubého domácího produktu
 (HDP) Unie a tento podíl pravděpodobně poroste. Tento trend by do
 roku 2050 vedl k úplné závislosti na dovozu ropy a plynu. Jelikož evropská
 průmyslová odvětví a spotřebitelé čelí kolísání cen energie
 na světovém trhu a zároveň obavám o bezpečnost dodávek,
 vynakládají rostoucí podíl svých příjmů na energii.
 Plán přechodu na konkurenceschopné
 nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050[27]
 ukazuje, že plánovaného snížení emisí skleníkových plynů se bude muset
 dosáhnout do velké míry na území Unie. To by zahrnovalo snížení emisí CO2
 do roku 2050 o více než 90 % v odvětví energetiky, o více než
 80 % v průmyslu, alespoň o 60 % v dopravě a
 přibližně o 90 % v odvětví bydlení a ve službách.
 Aby se těchto snížení dosáhlo, je
 třeba učinit významné investice do výzkumu, vývoje, demonstrací a
 uvádění na trh účinných, bezpečných a spolehlivých nízkouhlíkových
 energetických technologií a služeb. Ty musejí jít ruku v ruce
 s netechnologickými řešeními jak na straně nabídky, tak na
 straně poptávky. Toto vše musí být součástí integrované nízkouhlíkové
 politiky, včetně zvládnutí klíčových technologií, zejména
 řešení v oblasti IKT a vyspělé výroby, zpracování a
 materiálů. Cílem je vytvořit technologie a služby pro účinnou
 energii, které se budou moci výrazně rozšířit na evropských i
 mezinárodních trzích, a zavést inteligentní řízení na straně poptávky
 založené na otevřeném a transparentním trhu s energiemi a
 inteligentních systémech řízení energetické účinnosti.
 3.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Nové technologie a řešení musí náklady a
 spolehlivostí konkurovat vysoce optimalizovaným energetickým systémům
 s dobře zavedenými provozovateli a technologiemi. Výzkum a inovace
 jsou zásadní pro to, aby se tyto nové, čistší, nízkouhlíkové a
 účinnější zdroje energie staly komerčně přitažlivými
 v potřebném měřítku. Ani samotný průmysl, ani
 jednotlivé členské státy nemohou nést náklady a rizika, jejichž hlavní
 hnací síly (přechod na nízkouhlíkové hospodářství, poskytování
 dostupné a bezpečné energie) se nacházejí mimo trh.
 Urychlení tohoto vývoje bude vyžadovat
 strategický přístup na úrovni Unie zahrnující dodávky energie, poptávku po
 energii a využívání energie v budovách, službách, dopravě a
 průmyslových hodnotových řetězcích. To bude rovněž
 zahrnovat sladění zdrojů v celé Unii, včetně
 fondů politiky soudržnosti, zejména prostřednictvím vnitrostátních a
 regionálních strategií pro inteligentní specializaci, systémů pro
 obchodování s emisemi (ETS), zadávání veřejných zakázek a dalších
 mechanismů financování. Bude to také vyžadovat politiky pro regulaci a
 zavádění obnovitelných zdrojů a energetické účinnosti,
 technickou pomoc na míru a budování kapacit za účelem odstranění
 netechnologických překážek.
 Takový strategický přístup nabízí
 Evropský strategický plán pro energetické technologie (plán SET). Ten obsahuje
 dlouhodobý program pro řešení klíčových problémů bránících ve
 vývoji inovací, se kterými se potýkají energetické technologie při
 hraničním výzkumu, ve fázi výzkumu a vývoje / potvrzení koncepce a ve fázi
 demonstrace, kdy společnosti hledají kapitál na financování velkých
 projektů, které jsou první svého druhu, a na zahájení procesu uvádění
 na trh.
 Zdroje potřebné k úplnému provedení
 plánu SET se odhadují na 8 miliard EUR ročně
 v průběhu následujících 10 let.[28]
 To značně přesahuje možnosti samotných jednotlivých
 členských států nebo samotných zúčastněných stran
 z oblasti výzkumu a průmyslu. Zapotřebí jsou investice do
 výzkumu a inovací na úrovni Unie v kombinaci s mobilizací úsilí
 v celé Evropě ve formě společného provádění a sdílení
 rizik a kapacit. Financování energetického výzkumu a inovací Unií proto doplní
 činnosti členských států tím, že se zaměří na
 činnosti se zřejmou přidanou hodnotou Unie, zejména na ty, které
 mají vysoký potenciál zvýšit účinnost využití vnitrostátních zdrojů.
 Postup na úrovni Unie také podpoří dlouhodobé programy s vysokými
 riziky a náklady mimo dosah jednotlivých členských států, spojí úsilí
 za účelem snížení investičních rizik u činností velkého rozsahu,
 jako jsou průmyslové demonstrace, a vyvine celoevropská interoperabilní
 energetická řešení.
 Provádění plánu SET jako výzkumného a
 inovačního pilíře evropské energetické politiky posílí
 bezpečnost dodávek v Unii a přechod na nízkouhlíkovou ekonomiku,
 přispěje k propojení výzkumných a inovačních programů
 s transevropskými a regionálními investicemi do energetické infrastruktury
 a zvýší ochotu investorů uvolnit kapitál na projekty s dlouhou dobou
 mezi vypracováním návrhu a realizací a značnými technologickými a tržními
 riziky. Vytvoří tak příležitosti k inovacím pro malé i velké
 společnosti a pomůže jim stát se nebo zůstat konkurenceschopnými
 na světové úrovni, kde jsou příležitosti pro energetické technologie
 velké a dále rostou.
 Na mezinárodní scéně vytváří postup
 na úrovni Unie „kritické množství“ umožňující vyvolat zájem dalších
 hlavních představitelů v oblasti technologií a posílit
 mezinárodní partnerství pro dosažení cílů Unie. Pro mezinárodní partnery
 tak bude snazší komunikovat s Unií za účelem společného postupu
 v oblastech vzájemného prospěchu a zájmu.
 Činnosti
 v rámci této výzvy budou proto tvořit technologickou páteř
 evropské energetické politiky a politiky v oblasti změny klimatu.
 Přispějí rovněž k realizaci iniciativy Unie inovací
 v oblasti energetiky a politických cílů uvedených v iniciativách
 „Evropa účinněji využívající zdroje“, „Průmyslová politika pro
 éru globalizace“ a „Digitální agenda pro Evropu“.
 Výzkumné a
 inovační činnosti v oblasti energie z jaderného
 štěpení a jaderné syntézy se provádějí v části programu
 Horizont 2020, který se týká Euratomu.
 3.3. Hlavní rysy činností
 a) Snížení spotřeby energie a
 uhlíkové stopy prostřednictvím inteligentního a udržitelného využívání
 Činnosti se zaměří na výzkum a
 zkoušení v plném rozsahu, a to nových koncepcí, netechnologických
 řešení, účinnějších, společensky přijatelnějších
 a cenově dostupnějších technologických součástí a systémů
 s vestavěnou inteligencí, které by umožnily řízení energie
 v reálném čase pro budovy s téměř nulovými emisemi,
 vytápění a chlazení z obnovitelných zdrojů, vysoce účinná
 průmyslová odvětví a masové uplatnění řešení pro
 energetickou účinnost mezi společnostmi, jednotlivci,
 společenstvími a městy.
 b) Levné dodávky nízkouhlíkové
 elektřiny
 Činnosti se zaměří na výzkum,
 vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se inovativních technologií
 v oblasti obnovitelných zdrojů a zachycování a ukládání CO2,
 které nabízejí technologie většího rozsahu, nižších nákladů a
 ekologicky bezpečné zvýšenou účinností konverze a větší
 dostupností pro různá tržní a provozní prostředí.
 c) Alternativní paliva a mobilní zdroje
 energie
 Činnosti se zaměří na výzkum,
 vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se technologií a hodnotových
 řetězců, které mají učinit biologickou energii
 konkurenceschopnější a udržitelnější, zkrátit čas potřebný
 k uvedení vodíkových technologií a palivových článků na trh a
 převést nové možnosti s dlouhodobým potenciálem do fáze
 vyspělosti.
 d) Jednotná inteligentní evropská
 elektrická rozvodná síť
 Činnosti se zaměří na výzkum,
 vývoj a demonstrace v plném rozsahu týkající se nových síťových
 technologií, včetně technologií pro skladování energie, systémů
 a tržních modelů za účelem plánování, sledování, kontroly a
 bezpečného provozu interoperabilních sítí na otevřeném,
 dekarbonizovaném, a konkurenčním trhu odolném vůči
 změně klimatu, v běžných i mimořádných podmínkách.
 e) Nové znalosti a technologie
 Činnosti se zaměří na
 víceoborový výzkum pro energetické technologie (včetně akcí
 s vizionářským zaměřením) a na společné zavádění
 celoevropských výzkumných programů a prvotřídních zařízení.
 f) Účinné rozhodování a zapojení
 veřejnosti
 Činnosti se zaměří na
 přípravu nástrojů, metod a modelů pro účinnou a
 transparentní podporu politiky, včetně činností
 zaměřených na přijetí technologií veřejností, zapojení
 veřejnosti, účast uživatelů a udržitelnost.
 g) Přijetí energetických inovací
 na trhu
 Činnosti se zaměří na
 aplikované inovace s cílem usnadnit přijímání nových energetických
 technologií a služeb na trhu, odstraňovat překážky, které nemají
 technologický charakter, a urychlit nákladově efektivní provádění
 energetických politik Unie.
 4. Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava
 4.1 Specifický cíl
 Specifickým cílem je dosáhnout evropského
 systému dopravy, který ve prospěch občanů, hospodářství a
 společnosti účinně využívá zdroje, je šetrný k životnímu
 prostředí, bezpečný a bezproblémový.
 Evropa musí sladit narůstající potřeby
 mobility svých občanů s požadavky hospodářské výkonnosti a
 požadavky společnosti s nízkou produkcí uhlíku a hospodářství
 odolného vůči změně klimatu. Navzdory svému růstu musí
 odvětví dopravy dosáhnout značného omezení emisí skleníkových
 plynů a dalších nepříznivých dopadů na životní prostředí a
 musí se zbavit své závislosti na ropě a zároveň si zachovat vysokou
 úroveň účinnosti a mobility.
 Udržitelné mobility lze dosáhnout pouze
 prostřednictvím radikální změny systému dopravy inspirované
 průlomy v dopravním výzkumu, dalekosáhlými inovacemi a soudržným
 celoevropským prováděním ekologičtějších,
 bezpečnějších a inteligentnějších řešení v oblasti
 dopravy.
 Výzkum a inovace musí přinést cílený a
 včasný pokrok, který pomůže dosáhnout hlavních cílů politiky Unie
 a zároveň podpořit hospodářskou konkurenceschopnost, podnítit
 přechod k nízkouhlíkové ekonomice odolné vůči změně
 klimatu a zachovat vedoucí postavení na světovém trhu.
 Přestože nezbytné investice do výzkumu,
 inovací a uvádění produktů na trh budou značné, pokud se
 udržitelnost dopravy nezlepší, povede to z dlouhodobého hlediska
 k nepřijatelně vysokým společenským, ekologickým a
 hospodářským nákladům.
 4.2 Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Doprava je jednou z hlavních hybných sil
 evropské hospodářské konkurenceschopnosti a růstu. Zajišťuje
 mobilitu osob a zboží nezbytnou pro integrovaný evropský jednotný trh a
 otevřenou společnost podporující začlenění.
 Představuje jedno z největších bohatství Evropy, pokud jde o
 průmyslovou kapacitu a kvalitu služeb, a zaujímá vedoucí postavení na
 mnoha světových trzích. Odvětví dopravy a výroba dopravních
 prostředků a zařízení společně představují
 6,3 % HDP Unie. Evropské odvětví dopravy zároveň čelí stále
 ostřejší konkurenci z dalších částí světa.
 K zajištění budoucího konkurenčního náskoku Evropy a zmenšení
 nedostatků našeho stávajícího dopravního systému budou třeba
 průlomové technologie.
 Odvětví dopravy je jedním z hlavních
 původců skleníkových plynů a vytváří až čtvrtinu všech
 emisí. Doprava je z 96 % závislá na fosilních palivech.
 Současně jsou rostoucím problémem dopravní zácpy; systémy ještě
 nejsou dostatečně inteligentní; alternativy pro střídání
 různých druhů dopravy nejsou vždy lákavé; smrtelné úrazy na silnicích
 v Unii zůstávají na dramaticky vysoké úrovni s 34 000
 případů ročně; občané a podniky očekávají, že
 dopravní systém bude bezpečný a zabezpečený. Specifické výzvy pro
 udržitelnost dopravy představuje městský kontext.
 Očekávané tempo růstu dopravy by za
 několik desetiletí dovedlo evropskou dopravu ke kolapsu a vedlo
 k neúnosným ekonomickým nákladům a společenským dopadům.
 Podle předpovědí se počet osobokilometrů během
 následujících 40 let zdvojnásobí a u cestování leteckou dopravou bude růst
 ještě dvakrát rychleji. Emise CO2 by se do roku 2050 zvýšily o
 35 %. Náklady způsobené dopravními zácpami by vzrostly
 přibližně o 50 %, na téměř 200 miliard EUR za rok.
 Externí náklady na nehody by se ve srovnání s rokem 2005 zvýšily
 přibližně o 60 miliard EUR.
 Zachování stávajícího přístupu proto není
 alternativou. Výzkum a inovace založené na cílech politik a zaměřené
 na hlavní výzvy významně přispějí k dosažení cílů
 Unie, kterými jsou omezení nárůstu globálních teplot na 2 oC, snížení
 emisí CO2 z dopravy o 60 %, radikální snížení nákladů
 způsobených dopravními zácpami a nehodami a faktické vymýcení smrtelných
 úrazů na silnicích do roku 2050.
 Problémy jako znečištění, dopravní
 zácpy, bezpečnost a zabezpečení jsou společné v celé Unii a
 vyžadují celoevropskou reakci založenou na spolupráci. Urychlení vývoje a
 zavádění nových technologií a inovačních řešení pro vozidla,
 infrastruktury a řízení dopravy bude klíčovým předpokladem pro
 dosažení čistšího a efektivnějšího dopravního systému
 v Evropě, pro realizaci výsledků nutných ke zmírnění
 změny klimatu a zvýšení účinnosti využívání zdrojů a pro
 zachování vedoucího postavení Evropy na světových trzích s dopravními
 produkty a službami. Těchto cílů nelze dosáhnout pouze
 prostřednictvím rozdrobených činností jednotlivých států.
 Financování výzkumu a inovací v oblasti
 dopravy na úrovni Unie doplní činnosti členských států tak, že
 se zaměří na činnosti se zřejmou evropskou přidanou
 hodnotou. To znamená, že se bude klást důraz na prioritní oblasti, které
 odpovídají cílům evropské politiky, kde je třeba kritické míry úsilí,
 kde je třeba usilovat o interoperabilní dopravní řešení pro celou
 Evropu nebo kde může nadnárodní spojení úsilí snížit rizika investic do
 výzkumu, zavádět nové společné normy a zkrátit dobu potřebnou
 k uvádění výsledků výzkumu na trh.
 Výzkumné a inovační činnosti zahrnují
 širokou škálu iniciativ, které pokrývají celý inovační řetězec.
 Několik činností je konkrétně určeno na pomoc při
 uvádění výsledků na trh: programový přístup k výzkumu a
 inovacím, demonstrační projekty, akce pro uvádění produktů na
 trh a podpora normalizace, regulace a inovativní strategie zadávání zakázek, to
 vše slouží tomuto cíli. Navíc využití účasti a odborných znalostí
 zúčastněných stran pomůže překonat mezeru mezi výsledky
 výzkumu a jejich zavedením do dopravního odvětví.
 Investování do výzkumu a inovací
 zaměřených na ekologičtější, inteligentnější a
 integrovanější dopravní systém významně přispěje
 k naplnění cílů strategie Evropa 2020 v oblasti
 inteligentního a udržitelného růstu podporujícího začlenění a
 cílů stěžejní iniciativy Unie inovací. Činnosti budou
 podporovat provádění bílé knihy o dopravě zaměřené
 na jednotný evropský dopravní prostor. Rovněž přispějí
 k politickým cílům uvedeným ve stěžejních iniciativách „Evropa
 účinněji využívající zdroje“, „Průmyslová politika pro éru
 globalizace“ a „Digitální agenda pro Evropu“.
 4.3. Hlavní rysy činností
 a) Doprava účinně využívající
 zdroje a respektující životní prostředí
 Záměrem je omezit dopad dopravy na klima
 a životní prostředí na minimum zlepšením její účinnosti ve využívání
 přírodních zdrojů a snížením její závislosti na fosilních palivech.
 Činnosti se zaměří na snížení
 spotřeby zdrojů a emisí skleníkových plynů a zlepšení
 účinnosti vozidel, urychlení vývoje a uvádění na trh nové generace
 elektrických a jiných vozidel s nízkými nebo nulovými emisemi
 včetně prostřednictvím průlomových změn u motorů,
 baterií a infrastruktury, na prozkoumání a využití možností alternativních
 paliv a inovativních a účinnějších pohonných systémů
 včetně palivové infrastruktury, na optimalizaci využití infrastruktur
 prostřednictvím inteligentních dopravních systémů a inteligentního
 zařízení a na větší využívání řízení poptávky a veřejné a
 bezmotorové dopravy, zejména v městských oblastech.
 b) Lepší mobilita, méně dopravních
 zácp, větší bezpečnost a ochrana
 Záměrem je sladit narůstající
 potřeby mobility s větší plynulostí dopravy prostřednictvím
 inovativních řešení pro bezproblémové, bezpečné, zabezpečené a
 silné dopravní systémy podporující začlenění.
 Činnosti se zaměří na omezení
 dopravních zácp, zlepšení přístupnosti a uspokojení potřeb
 uživatelů podporou integrované dopravy „z domu do domu“ a logistiky,
 na podporu intermodality a zavádění inteligentních řešení
 v oblasti plánování a řízení a na razantní snížení výskytu nehod a dopadu
 bezpečnostních hrozeb.
 c) Celosvětové vedoucí postavení
 evropského odvětví dopravy
 Záměrem je posílit konkurenceschopnost a
 výkonnost evropských dopravních výrobních odvětví a souvisejících služeb.
 Činnosti se zaměří na vývoj
 nové generace inovativních dopravních prostředků a přípravu podmínek
 pro tu následující prostřednictvím práce na nových konceptech a návrzích,
 inteligentních systémech kontroly a interoperabilních normách, účinných
 výrobních procesech, kratších dobách vývoje a snížených nákladech na životní
 cyklus.
 d) Sociálně-ekonomický výzkum a
 činnosti pro tvorbu politik zaměřené na budoucí vývoj
 Záměrem je podpořit zlepšení tvorby
 politik, které je nezbytné pro prosazování inovací a řešení problémů
 týkajících se dopravy a společenských potřeb, které s ní
 souvisejí.
 Činnosti se zaměří na lepší
 pochopení sociálně-ekonomických trendů a vyhlídek souvisejících
 s dopravou a na poskytnutí údajů a analýz založených na důkazech
 tvůrcům politik.
 5. Oblast klimatu, účinné využívání
 zdrojů a suroviny
 5.1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je dosáhnout hospodářství účinně
 využívajícího zdroje a odolného vůči změně klimatu a
 udržitelných dodávek surovin za účelem uspokojení potřeb rostoucí
 celosvětové populace v rámci udržitelných limitů přírodních
 zdrojů naší planety. Činnosti přispějí ke zvýšení
 konkurenceschopnosti Evropy a zlepšení životních podmínek, přičemž
 zajistí ekologickou vyváženost a udržitelnost při udržení
 průměrného globálního oteplení pod 2 °C
 a zajištění toho, aby se ekosystémy a společnost mohly
 přizpůsobit změně klimatu.
 Během 20. století se na světě zvýšilo jak využívání
 fosilních paliv, tak těžba surovin, a to v řádu
 desetinásobků. Toto období zdánlivě hojných a levných zdrojů
 nyní končí. Suroviny, voda, vzduch, biologická rozmanitost i zemské, vodní
 a mořské ekosystémy jsou vystaveny velkému tlaku. Mnoho
 nejvýznamnějších světových ekosystémů je znehodnocováno,
 přičemž až 60 % služeb, které poskytují, se využívá
 neudržitelným způsobem. V Unii se na jednu osobu použije
 každoročně přibližně 16 tun materiálu,
 z čehož 6 tun se vyplýtvá, přičemž polovina jde na
 skládku. Celosvětová poptávka po zdrojích nadále narůstá
 s rostoucí populací a zvyšujícími se aspiracemi, zejména u osob se
 středně vysokými příjmy v rozvíjejících se ekonomikách. Je
 třeba zcela oddělit hospodářský růst od využívání
 zdrojů.
 Průměrná teplota povrchu Země za posledních 100 let
 stoupla přibližně o 0,8 °C a do konce 21. století se podle
 projekcí zvýší o 1,8 až 4 °C (vzhledem k průměru
 v letech 1980–1999)[29].
 Pravděpodobné dopady na přírodní a lidské systémy spojené s těmito
 změnami budou výzvou pro planetu a její schopnost se
 přizpůsobit, stejně jako hrozbou pro budoucí hospodářský
 rozvoj a dobré životní podmínky lidstva.
 Rostoucí dopady změny klimatu a problémů týkajících se
 životního prostředí, jako je acidifikace oceánů, tání ledů
 v Arktidě, znehodnocování a využívání půdy, nedostatek vody,
 chemické znečištění a ztráta biologické rozmanitosti, ukazují, že
 planeta se přibližuje svým hranicím udržitelnosti. Například pokud se
 nezlepší účinnost, poptávka po vodě podle projekcí za 20 let
 překročí nabídku o 40 %. Lesy mizí znepokojivě vysokým
 tempem 5 milionů hektarů za rok. Vzájemné působení mezi
 zdroji může způsobit systémová rizika – s vyčerpáním jednoho
 zdroje se jiné zdroje a ekosystémy dostávají do nevratného bodu zlomu. Podle
 současných trendů bude do roku 2050 potřeba více než dvou planet
 Země, aby bylo možné uživit rostoucí světovou populaci.
 Pro fungování moderních společností a jejich hospodářství má
 zásadní význam udržitelné zásobování surovinami a hospodaření se
 surovinami na základě účinného využívání zdrojů,
 včetně jejich průzkumu, těžby, zpracování, opětovného
 využití, recyklace a nahrazování. Evropská odvětví, jako je stavebnictví,
 chemický průmysl, automobilový průmysl, letecký a kosmický
 průmysl či výroba strojů a zařízení, která celkem
 vytvářejí přidanou hodnotu kolem 1,3 bilionu EUR a
 zaměstnávají přibližně 30 milionů lidí, na
 přístupu k surovinám výrazně závisejí. Dodávky surovin do Unie
 se však dostávají pod stále větší tlak. Kromě toho je Unie vysoce
 závislá na dovozu strategicky důležitých surovin a tento dovoz je ve
 znepokojivé míře postihován narušením trhu. Navíc má Unie stále ještě
 cenná nerostná ložiska, jejichž průzkum a těžba jsou omezeny vinou
 nedostatečných technologií a brzděny v důsledku zvýšené
 celosvětové konkurence. Vzhledem k významu surovin pro evropskou
 konkurenceschopnost, hospodářství a pro použití v inovativních
 výrobcích jsou udržitelné zásobování surovinami a hospodaření se
 surovinami na základě účinného využívání zdrojů jednou ze
 zásadních priorit Unie.
 Schopnost
 hospodářství přizpůsobit se a stát se odolnějším
 vůči změně klimatu, účinně využívat zdroje a
 zároveň zůstat konkurenceschopným závisí na vysoké úrovni
 ekologických inovací jak společenské, tak technologické povahy. Jelikož
 celosvětový trh s ekologickými inovacemi má hodnotu
 přibližně 1 bilionu EUR ročně a očekává se, že se
 do roku 2030 ztrojnásobí, představují ekologické inovace velkou
 příležitost pro zvýšení konkurenceschopnosti a tvorbu pracovních míst
 v evropských ekonomikách.
 5.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Splnění cílů Unie a mezinárodních cílů v oblasti
 emisí a koncentrace skleníkových plynů a zvládnutí dopadů změny
 klimatu vyžaduje vývoj a zavádění nákladově efektivních technologií,
 jakož i zmírňující a adaptační opatření. Rámce politik Unie i
 globálních politik musí zajistit, aby byly ekosystémy a biologická rozmanitost
 chráněny, ceněny a vhodně obnovovány, aby si zachovaly svou
 schopnost poskytovat v budoucnosti zdroje a služby. Výzkum a inovace mohou
 pomoci zajistit spolehlivý a udržitelný přístup k surovinám a
 zajistit významné snížení využívání zdrojů a plýtvání zdroji.
 Akce
 Unie se proto zaměří na podporu hlavních cílů a politik Unie
 včetně: strategie Evropa 2020; iniciativy Unie inovací a iniciativy Evropa
 účinněji využívající zdroje a příslušného plánu; Plánu
 přechodu na konkurenceschopné nízkouhlíkové hospodářství do roku 2050[30]; bílé knihy
 Přizpůsobení se změně klimatu: směřování
 k evropskému akčnímu rámci[31];
 Iniciativy v oblasti surovin[32];
 strategie EU pro udržitelný rozvoj[33];
 integrované námořní politiky Unie[34];
 rámcové směrnice o strategii pro mořské prostředí[35]; akčního plánu
 ekologických inovací a iniciativy Digitální agenda pro Evropu[36]. Tyto akce posílí schopnosti
 společnosti stát se odolnější vůči změně
 životního prostředí a klimatu a zajistí dostupnost surovin.
 Vzhledem
 k nadnárodní a celosvětové povaze klimatu a životního prostředí,
 jejich rozsahu a složitosti a k mezinárodnímu rozměru dodavatelského
 řetězce surovin, musí být činnosti prováděny na úrovni Unie
 i na dalších úrovních. Víceoborový charakter nezbytného výzkumu vyžaduje
 sdružení doplňujících se znalostí a zdrojů, aby tato výzva mohla být
 účinně zvládnuta. Omezení využívání zdrojů a dopadů na
 životní prostředí a současné zvýšení konkurenceschopnosti bude
 vyžadovat rázný společenský a technologický přechod na
 hospodářství založené na udržitelném vztahu mezi přírodou a dobrými
 životními podmínkami lidí. Koordinované výzkumné a inovační činnosti
 zlepší chápání a předpovídání změny klimatu a životního
 prostředí ze systémového a meziodvětvového hlediska, omezí nejistoty,
 určí a posoudí zranitelná místa, rizika, náklady a příležitosti a
 také rozšíří škálu a zlepší účinnost společenských a politických
 reakcí a řešení. Akce budou rovněž usilovat o posílení postavení
 aktérů na všech úrovních společnosti, aby se tohoto procesu mohli
 aktivně účastnit.
 Řešení otázky
 dostupnosti surovin vyžaduje koordinované výzkumné a inovační úsilí
 v mnoha oborech a odvětvích s cílem přispět
 k nalezení bezpečných, hospodářsky proveditelných a
 sociálně přijatelných řešení šetrných k životnímu prostředí
 v rámci celého hodnotového řetězce (průzkum, těžba,
 zpracování, opětovné využití, recyklace a nahrazování). Inovace v těchto oblastech vytvoří
 příležitosti k růstu a zaměstnanosti a také inovativní
 alternativy zahrnující vědu, technologie, hospodářství, politiku a
 správu věcí veřejných. Z toho důvodu se připravuje
 založení evropského inovačního partnerství pro suroviny.
 Ekologické
 inovace zajistí cenné nové příležitosti pro růst a zaměstnanost.
 Řešení vyvinutá prostřednictvím činnosti na úrovni Unie budou
 čelit nejzávažnějším hrozbám pro průmyslovou konkurenceschopnost
 a umožní rychlé zavádění a replikaci na celém jednotném trhu i mimo
 něj. Díky tomu bude možný přechod na ekologické hospodářství,
 které počítá s udržitelným využíváním zdrojů. Mezi partnery
 tohoto přístupu budou patřit: mezinárodní, evropští a vnitrostátní
 tvůrci politik, mezinárodní programy výzkumu a inovací a programy výzkumu
 a inovací členských států, evropské podniky a průmysl, Evropská
 agentura pro životní prostředí a vnitrostátní agentury pro životní
 prostředí a další příslušné zúčastněné strany. Kromě
 dvoustranné a regionální spolupráce budou akce na úrovni Unie rovněž podporovat
 související mezinárodní činnosti a iniciativy, včetně
 Mezivládního panelu pro změnu klimatu (IPCC), mezivládní platformy pro
 biologickou rozmanitost a pro ekosystémové služby (IPBES) a skupiny pro
 pozorování Země (GEO).
 5.3. Hlavní rysy činností
 a) Boj se změnou klimatu a
 přizpůsobení se této změně
 Záměrem je vyvinout a posoudit inovativní, nákladově
 efektivní a udržitelná opatření pro přizpůsobování změnám a
 jejich zmírňování, se zaměřením jak na CO2, tak na
 ostatní skleníkové plyny a se zdůrazněním jak technologických, tak
 netechnologických ekologických řešení, a to prostřednictvím
 shromáždění důkazů pro informovanou, včasnou a účinnou
 akci a prostřednictvím vytváření sítí potřebných dovedností.
 Činnosti se zaměří na zlepšení porozumění změně
 klimatu a zajištění spolehlivých klimatických projekcí, na posouzení
 dopadů a zranitelných míst a vývoj inovativních nákladově efektivních
 opatření pro přizpůsobování a předcházení rizikům a na
 podporu politik pro zmírnění změny klimatu.
 b) Udržitelné řízení
 přírodních zdrojů a ekosystémů
 Záměrem je poskytnout znalosti pro řízení přírodních
 zdrojů, které dosahuje udržitelné rovnováhy mezi omezenými zdroji a
 potřebami společnosti a hospodářství. Činnosti
 se zaměří na podporu našeho porozumění fungování
 ekosystémů, jejich vzájemnému působení se sociálními systémy a jejich
 roli v podpoře hospodářství a dobrých životních podmínek lidí a
 na zajištění znalostí a nástrojů pro účinný rozhodovací proces a
 zapojení veřejnosti.
 c) Zajištění udržitelných dodávek
 neenergetických a nezemědělských surovin
 Záměrem je
 zlepšit znalostní základnu o surovinách a vyvinout inovativní řešení pro
 nákladově efektivní a k životnímu prostředí šetrný průzkum,
 těžbu, zpracování, recyklaci a využití surovin a pro jejich nahrazení
 ekonomicky přitažlivými alternativami s menším dopadem na životní
 prostředí. Činnosti se zaměří na zlepšení znalostní
 základny o dostupnosti surovin, na podporu udržitelných dodávek a používání
 surovin, na hledání alternativ k nejdůležitějším surovinám a na
 zlepšení společenského povědomí a dovedností v oblasti surovin.
 d) Umožnění přechodu na
 ekologické hospodářství prostřednictvím ekologických inovací
 Záměrem je
 podpořit veškeré formy ekologických inovací, které umožňují
 přechod na ekologické hospodářství. Činnosti se zaměří
 na posílení ekologicky inovativních technologií, procesů, služeb a
 produktů a podporu jejich uvádění na trh a replikace se zvláštním
 důrazem na MSP, na podporu inovativních politik a společenských
 změn, na měření a hodnocení pokroku směrem
 k ekologickému hospodářství a na podporu účinného využívání
 zdrojů prostřednictvím digitálních systémů.
 e) Vývoj komplexních a dlouhodobých
 globálních systémů pro monitorování životního prostředí a
 environmentálních informačních systémů
 Záměrem je
 zajistit poskytování dlouhodobých údajů a informací nutných
 k řešení této výzvy. Činnosti se zaměří na kapacity,
 technologie a datové infrastruktury pro pozorování a sledování Země, které
 dokáží průběžně poskytovat včasné a přesné informace,
 předpovědi a projekce. Bude se podporovat bezplatný, otevřený a
 neomezený přístup k interoperabilním údajům a informacím.
 6. INOVATIVNÍ A BEZPEČNÉ
 SPOLEČNOSTI PODPORUJÍCÍ ZAČLENĚNÍ
 6.1. Specifický cíl
 Specifickým
 cílem je pomoci rozvinout inovativní a bezpečné evropské společnosti
 podporující začlenění v kontextu nebývalých proměn a
 rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
 Evropa čelí
 zásadním sociálně-ekonomickým výzvám, které mají významný vliv na její
 budoucnost – jedná se například o rostoucí vzájemnou závislost
 v hospodářské a kulturní oblasti, stárnutí, sociální vyloučení a
 chudobu, nerovnosti a migrační toky, odstranění digitální propasti,
 podporu kultury inovací a kreativity ve společnosti a podnicích i
 zajištění bezpečnosti a svobody a důvěry
 v demokratické instituce a mezi občany v rámci jednotlivých zemí
 i přeshraničně. Tyto výzvy, které jsou nesmírně velké,
 vyžadují společný evropský přístup.
 Zaprvé v Unii přetrvávají
 značné nerovnosti jak mezi zeměmi, tak v rámci zemí. V roce
 2010 index lidského rozvoje, tedy souhrnný ukazatel pokroku v oblasti
 zdraví, vzdělávání a příjmů, ohodnotil členské státy Unie
 mezi 0,743 a 0,895, což odráží značné rozdíly mezi zeměmi.
 Rovněž přetrvává značná nerovnost žen a mužů:
 například rozdíl v odměňování žen a mužů v Unii
 zůstává na 17,8 % ve prospěch mužů.[37] Každý šestý občan Unie
 (přibližně 80 milionů lidí) je dnes ohrožen chudobou. Během
 posledních dvou desetiletí narostla chudoba u mladých dospělých a rodin
 s dětmi. Míra nezaměstnanosti mladých lidí převyšuje
 20 %. Celkem 150 milionů Evropanů (přibližně
 25 %) nikdy nepoužilo internet a možná nikdy nezíská dostatečnou
 počítačovou gramotnost. Rovněž stoupla politická lhostejnost a
 polarizace při volbách, což odráží slábnoucí důvěru
 občanů v současné politické systémy. Tyto údaje
 svědčí o tom, že některé sociální skupiny a společenství
 jsou trvale vynechávány ze společenského a hospodářského rozvoje nebo
 demokratické politiky.
 Zadruhé
 produktivita a tempo hospodářského růstu v Evropě již po
 čtyři desetiletí relativně klesají. Navíc evropský podíl na
 celosvětovém vytváření poznatků a vedoucí postavení
 v inovační výkonnosti ve srovnání s hlavními rozvíjejícími se
 ekonomikami, jako je Brazílie a Čína, rychle slábnou. Ačkoli má
 Evropa silnou výzkumnou základnu, potřebuje z této základny učinit
 významnou výhodu pro inovativní zboží a služby. Je všeobecně známo, že
 Evropa potřebuje více investovat do vědy a inovací, ale bude také
 muset tyto investice koordinovat mnohem inteligentněji než
 v minulosti: více než 95 % vnitrostátních rozpočtů na výzkum
 a vývoj se vynaloží bez jakékoli koordinace na úrovni Unie, což je
 potenciálně ohromné plýtvání zdroji v období zmenšujících se možností
 financování. Navíc inovační kapacity členských států, navzdory
 jistému sbližování v poslední době, zůstávají velmi odlišné,
 s velkými rozdíly mezi „vedoucími inovátory“ a „nejslabšími inovátory“.[38]
 Zatřetí občany stále více zasahuje
 mnoho forem nejistoty, ať už jde o trestnou činnost, násilí,
 terorismus, kybernetické útoky, narušení soukromí a další druhy sociálních a
 ekonomických potíží. Podle odhadů má trestná činnost
 každoročně v Evropě pravděpodobně až 75
 milionů přímých obětí[39].
 Přímé náklady na trestnou činnost, terorismus, protiprávní
 činnosti, násilí a katastrofy se v Evropě v roce 2010
 odhadují nejméně na 650 miliard EUR (přibližně 5 % HDP
 Unie). Jasným příkladem důsledků terorismu je útok na Twin
 Towers na Manhattanu dne 11. září 2001. Došlo ke ztrátě
 tisíců lidských životů a odhaduje se, že tato událost způsobila
 v následujícím čtvrtletí ztráty v produktivitě Spojených
 států dosahující 35 miliard USD, 47 miliard USD v celkové
 produkci a nárůst nezaměstnanosti téměř o 1 %.
 Občané, firmy a instituce se čím dál více zapojují do digitální
 komunikace a transakcí v sociálních, finančních a obchodních oblastech
 života, ale rozvoj internetu vedl také ke kyberkriminalitě, která stojí
 miliardu eur ročně, a k narušování soukromí, která se dotýkají
 jednotlivců i společností na celém kontinentu. Růst nejistoty
 v každodenním životě vinou neočekávaných situací pravděpodobně
 ovlivní důvěru občanů nejen v instituce, ale také
 jeden ve druhého.
 Tyto výzvy se musí
 řešit společně a inovativními způsoby, protože se
 komplikovaným a často nečekaným způsobem vzájemně
 ovlivňují. Inovace může vést k oslabení začlenění, jak
 lze vidět například u jevů jako digitální propast nebo segmentace
 trhu práce. Sociální inovace, důvěra společnosti a
 bezpečnost se někdy v politikách obtížně uvádějí
 v soulad, například v sociálně postižených oblastech
 velkých evropských měst. Kromě toho kombinace inovací a vyvíjejících
 se požadavků občanů vedou také tvůrce politik a ekonomické
 a sociální aktéry k nalézání nových odpovědí, které neberou ohled na
 zavedené hranice mezi odvětvími, činnostmi, zbožím a službami. Jevy
 jako růst internetu, finančních systémů, stárnoucí ekonomiky a
 ekologické společnosti jasně ukazují, jak je nezbytné o těchto
 záležitostech přemýšlet a reagovat na ně napříč jejich
 aspekty začlenění, inovací a bezpečnosti zároveň.
 Složitost
 těmto úkolům vlastní a vývoj požadavků tak přináší nutnost
 vyvinout inovativní výzkum a nové inteligentní technologie, procesy a metody,
 mechanismy sociální inovace, koordinované akce a politiky, které budou
 předjímat či ovlivňovat nejdůležitější vývoj
 v Evropě. Vyžaduje to pochopení základních trendů a dopadů,
 které u těchto výzev hrají roli, a opětovné objevování nebo
 vynalézání úspěšných forem solidarity, koordinace a tvořivosti, které
 z Evropy činí výrazný vzor otevřených, inovativních a
 bezpečných společností ve srovnání s jinými regiony světa.
 To vyžaduje strategičtější přístup ke spolupráci se třetími
 zeměmi. Na závěr, jelikož by bezpečnostní politiky na sebe
 měly vzájemně působit s rozličnými sociálními
 politikami, bude důležitým aspektem této výzvy posílení společenského
 rozměru výzkumu v oblasti bezpečnosti.
 6.2. Odůvodnění a
 přidaná hodnota Unie
 Tyto výzvy neberou
 na vědomí státní hranice, a vyžadují tedy složitější srovnávací
 analýzy mobility (osob, zboží, služeb a kapitálu, ale také schopností a
 znalostí) a formy institucionální spolupráce, mezikulturního vzájemného
 působení a mezinárodní spolupráce. Nejsou-li lépe chápány a
 předvídány, tlačí síly globalizace evropské země také
 k tomu, aby mezi sebou soutěžily, spíše než aby spolupracovaly,
 čímž se zvýrazňují rozdíly v Evropě spíše než to, co je
 společné, a než správná rovnováha mezi spoluprací a konkurencí. Zabývat se
 tak kritickými sociálně-ekonomickými výzvami pouze na vnitrostátní úrovni
 představuje nebezpečí neúčinného využití zdrojů,
 externalizace problémů do jiných evropských a neevropských zemí a
 zdůraznění sociálních, hospodářských a politických pnutí, která
 mohou mít přímý vliv na záměry Smlouvy o Evropské unii týkající se
 hodnot, zejména na hlavu I Smlouvy o Evropské unii.
 Aby se vybudovaly
 inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění,
 potřebuje Evropa reakci, která znamená rozvoj nových znalostí, technologií
 a kapacit, stejně jako určení možností politik. Takové úsilí
 Evropě pomůže řešit své výzvy nejen interně, ale také jako
 globálnímu hráči na mezinárodním poli. To následně také pomůže
 členským státům těžit ze zkušeností odjinud a umožní jim lépe
 vymezit svá vlastní zvláštní opatření odpovídající jejich vlastním
 souvislostem.
 Ústředním úkolem v rámci této výzvy
 proto bude pomoci vyvinout nové způsoby spolupráce mezi zeměmi
 uvnitř Unie a na celém světě, stejně jako mezi
 příslušnými výzkumnými a inovačními společenstvími. Zapojení
 občanů a průmyslu, podpora procesů sociálních a
 technologických inovací, povzbuzování k inteligentní a participativní
 veřejné správě, stejně jako podpora politiky založené na
 důkazech, to vše se bude systematicky uskutečňovat, aby se
 zvýšil význam všech těchto činností pro tvůrce politik, sociální
 a ekonomické aktéry a občany. V tomto ohledu budou výzkum a inovace
 předpokladem konkurenceschopnosti evropských průmyslových
 odvětví a služeb, zejména v oblastech bezpečnosti, digitálního
 rozvoje a ochrany soukromí.
 Financování ze strany Unie v rámci této
 výzvy tak podpoří rozvoj, provádění a přizpůsobení hlavních
 politik Unie, zejména priorit strategie Evropa 2020 pro inteligentní a
 udržitelný růst podporující začlenění, společné
 zahraniční a bezpečnostní politiky a strategie vnitřní
 bezpečnosti Unie, včetně politik týkajících se předcházení
 katastrofám a reakcí na ně. Bude se usilovat o koordinaci s přímými
 akcemi Společného výzkumného střediska.
 6.3. Hlavní rysy činností
 6.3.1. Společnosti podporující
 začlenění
 Záměrem je napomoci rozvoji solidarity,
 sociálního, ekonomického a politického začlenění a pozitivní
 mezikulturní dynamiky v Evropě a s mezinárodními partnery
 prostřednictvím nejmodernějších vědeckých prostředků a
 mezioborovosti, technologických zlepšení a organizačních inovací.
 V tomto ohledu může hrát významnou úlohu výzkum v humanitních
 vědách. Výzkum podpoří tvůrce politik při navrhování
 politik, které bojují s chudobou a brání rozvoji různých forem rozdělení,
 diskriminace a nerovnosti, jako jsou nerovnosti mezi ženami a muži nebo
 digitální či inovační propast, a to v evropských
 společnostech i ve vztahu k dalším světovým regionům.
 Zejména ovlivní provádění a přizpůsobení strategie Evropa 2020 a
 obecnou vnější činnost Unie. Přijmou se zvláštní
 opatření k odhalení excelence v méně rozvinutých regionech,
 čímž se rozšíří účast v programu Horizont 2020.
 Činnosti se zaměří na:
 a) prosazování inteligentního a
 udržitelného růstu podporujícího začlenění;
 b) budování odolných společností
 podporujících začlenění v Evropě;
 c) posílení role Evropy jakožto
 globálního hráče;
 d) odstranění rozdílů
 v oblasti výzkumu a inovací v Evropě.
 6.3.2. Inovativní společnosti
 Záměrem je napomoci rozvoji inovativních
 společností a politik v Evropě prostřednictvím zapojení
 občanů, podniků a uživatelů do výzkumu a inovací a podpory
 koordinovaných výzkumných a inovativních politik v kontextu globalizace.
 Zvláštní podpory se dostane rozvoji EVP a rozvoji rámcových podmínek pro
 inovace.
 Činnosti
 se zaměří na:
 a) posílení datové základny a podporu
 iniciativy Unie inovací a EVP;
 b) průzkum nových forem inovací
 včetně sociálních inovací a kreativity;
 c) zajištění společenského
 zapojení do výzkumu a inovací;
 d) podporu soudržné a účinné spolupráce
 se třetími zeměmi.
 6.3.3. Bezpečné společnosti
 Záměrem je podpořit politiky Unie
 pro vnitřní a vnější bezpečnost a zajistit kybernetickou
 bezpečnost, důvěru a soukromí v rámci jednotného
 digitálního trhu a zároveň zlepšit konkurenceschopnost odvětví
 bezpečnosti, IKT a služeb v Unii. Toho se dosáhne vývojem
 inovativních technologií a řešení, které se zaměřují na
 bezpečnostní nedostatky a vedou k prevenci bezpečnostních
 hrozeb. Tyto cílevědomé akce začlení požadavky různých
 konečných uživatelů (občanů, podniků a správ
 včetně vnitrostátních a mezinárodních orgánů, civilní ochrany,
 orgánů pro prosazování práva, pohraniční stráže atd.) tak, aby se
 bral ohled na vývoj bezpečnostních hrozeb a ochrany soukromí a nezbytné
 společenské aspekty.
 Činnosti se zaměří na:
 a) boj proti trestné činnosti a
 terorismu;
 b) posílení bezpečnosti
 prostřednictvím správy hranic;
 c) zajištění kybernetické
 bezpečnosti;
 d) zvýšení odolnosti Evropy
 vůči krizím a katastrofám;
 e) zajištění soukromí a svobody na
 internetu a posílení společenského rozměru bezpečnosti.
 ČÁST IV
 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska (JRC)
 1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je poskytnout politikám
 Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky a
 současně pružně reagovat na nové požadavky politiky.
 2. Odůvodnění a přidaná
 hodnota Unie
 Unie stanovila ambiciózní politický program
 pro období do roku 2020, který se zabývá souborem složitých a vzájemně
 propojených úkolů, jako je udržitelné řízení zdrojů a
 konkurenceschopnost. Aby se tyto úkoly úspěšně splnily, jsou nutní
 solidní vědecké důkazy, které se dotýkají různých vědeckých
 oborů a umožňují řádné posouzení možností politiky. JRC, které
 dále posílí svou úlohu vědecké služby pro tvorbu politik Unie, bude
 poskytovat potřebnou vědeckou a technickou podporu ve všech fázích
 cyklu tvorby politiky od jejího vzniku po provádění a posuzování. Za tímto
 účelem jasně zaměří svůj výzkum na politické priority
 Unie a zároveň posílí průřezové kompetence. Nezávislost JRC na
 zvláštních zájmech, ať už soukromých či národních, v kombinaci
 s jeho vědecko-technickou referenční rolí, mu umožňuje
 usnadňovat nutné hledání shody mezi zúčastněnými stranami a
 tvůrci politik. Členské státy a občané Unie mají z výzkumu
 JRC prospěch, nejviditelněji v oblastech, jako je zdraví a
 ochrana spotřebitele, životní prostředí, bezpečnost a
 zabezpečení a řízení krizí a katastrof.
 JRC je nedílnou součástí EVP a bude
 nadále aktivně podporovat jeho fungování prostřednictvím úzké
 spolupráce se svými protějšky a zúčastněnými stranami,
 otevřením přístupu ke svým zařízením a prostřednictvím
 odborné přípravy výzkumných pracovníků. To také podpoří
 integraci nových členských států a přidružených zemí; pro
 ně bude JRC nadále poskytovat specializované kurzy odborné přípravy o
 vědecko-technickém základě souboru právních předpisů Unie.
 JRC vytvoří vazby za účelem koordinace s příslušnými
 dalšími specifickými cíli programu Horizont 2020. Jako doplněk svých
 přímých akcí a za účelem další integrace a vytváření sítí
 v EVP se JRC může účastnit také nepřímých akcí a
 koordinačních nástrojů programu Horizont 2020 v oblastech, kde
 má příslušné odborné znalosti pro vytváření přidané hodnoty.
 3. Hlavní rysy činností
 Činnosti JRC v programu „Horizont
 2020“ se zaměří na priority politiky Unie a na společenské
 výzvy, kterými se zabývají; tyto činnosti jsou v souladu se strategií
 Evropa 2020 a jejími hlavními cíli inteligentního a udržitelného růstu
 podporujícího začlenění a s agendami „bezpečnost a
 občanství“ a „globální Evropa“.
 Oblastmi klíčových kompetencí JRC budou
 energetika, doprava, životní prostředí a změna klimatu,
 zemědělství a zajišťování potravin, zdraví a ochrana
 spotřebitele, informační a komunikační technologie,
 referenční materiály a bezpečnost a zabezpečení
 (včetně jaderné oblasti v programu Euratomu).
 Tyto oblasti
 kompetencí budou výrazně posíleny kapacitami k řešení úplného
 politického cyklu a k posuzování možností politiky. To zahrnuje posílení
 kapacit v těchto oblastech:
 a) předvídání a prognózy – aktivní
 strategické informace týkající se trendů a událostí ve vědě,
 technologiích a společnosti a jejich možných důsledků pro
 veřejnou politiku;
 b) ekonomie – pro integrovanou službu
 zahrnující jak vědecko-technické, tak makroekonomické aspekty;
 c) modelování – soustředění
 se na udržitelnost a ekonomii a snížení závislosti Komise na vnějších
 dodavatelích, pokud jde o zásadní analýzy scénářů;
 d) analýza politik – s cílem
 umožnit meziodvětvové zkoumání možností politiky;
 e) posuzování dopadů – poskytování
 vědeckých důkazů na podporu možností politiky.
 JRC nadále usiluje o excelenci ve výzkumu jako
 základ pro důvěryhodnou a silnou vědecko-technickou podporu
 politiky. Za tímto účelem posílí spolupráci s evropskými a
 mezinárodními partnery, mj. účastí na nepřímých akcích. Provede také
 předběžný výzkum a bude selektivně budovat kompetence
 v nově vznikajících oblastech souvisejících s politikami.
 JRC se zaměří na tyto oblasti:
 3.1 Vynikající věda
 Provádění výzkumu za
 účelem posílení vědecké důkazní základny pro tvorbu politik a
 posuzování nově vznikajících oblastí vědy a technologie, mimo jiné
 prostřednictvím programu předběžného výzkumu.
 3.2 Vedoucí postavení
 v průmyslu
 Příspěvek
 k evropské konkurenceschopnosti prostřednictvím podpory procesu
 normalizace a norem pomocí prenormativního výzkumu, vypracovávání
 referenčních materiálů a měření a harmonizace metodik
 v pěti ústředních oblastech (energetika, doprava, Digitální
 agenda, zabezpečení a bezpečnost, ochrana spotřebitele).
 Posuzování bezpečnosti nových technologií v oblastech, jako je energetika
 a doprava či zdraví a ochrana spotřebitele. Příspěvek
 k usnadnění využívání, normalizace a validace vesmírných technologií
 a údajů, zejména za účelem zvládnutí společenských výzev.
 3.3 Společenské výzvy
 a) Zdraví, demografická změna a
 dobré životní podmínky
 Příspěvek ke zdraví a ochraně
 spotřebitele prostřednictvím vědecké a technické podpory
 v oblastech, jako jsou potraviny, krmivo, spotřební zboží, životní
 prostředí a zdraví, diagnostické a screeningové postupy v oblasti
 zdraví a výživa a strava.
 b) Zajišťování potravin,
 udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a
 biohospodářství
 Podpora přípravy, provádění a sledování
 evropských zemědělských a rybářských politik včetně bezpečnosti
 a zajišťování potravin a rozvoje biohospodářství např.
 prostřednictvím prognóz produkce plodin, technických a
 sociálně-ekonomických analýz a modelování.
 c) Bezpečná, čistá a
 účinná energie
 Podpora cíle 20-20-20 v oblasti klimatu a
 energetiky výzkumem technologických a ekonomických aspektů dodávek
 energie, účinnosti, nízkouhlíkových technologií,
 energetických/elektrických přenosových soustav.
 d) Inteligentní, ekologická a
 integrovaná doprava
 Podpora politiky Unie pro udržitelnou,
 bezpečnou a zabezpečenou mobilitu osob a zboží
 prostřednictvím laboratorních studií, přístupů založených na
 modelování a monitorování, včetně nízkouhlíkových technologií pro
 dopravu, jako jsou elektrifikace, čistá a účinná vozidla a
 alternativní paliva, a inteligentních systémů mobility.
 e) Oblast klimatu, účinné
 využívání zdrojů a suroviny
 Zkoumání meziodvětvových výzev udržitelného
 hospodaření s přírodními zdroji prostřednictvím sledování
 klíčových environmentálních proměnných a vývoje rámce pro integrované
 modelování pro posuzování udržitelnosti.
 Podpora účinného využívání zdrojů,
 snižování emisí a udržitelných dodávek surovin prostřednictvím
 integrovaných sociálních, environmentálních a ekonomických posouzení
 čistých výrobních procesů, technologií, produktů a služeb.
 Podpora cílů rozvojové politiky Unie
 prostřednictvím výzkumu, který pomůže zajistit dostatečné
 dodávky nejdůležitějších zdrojů se zaměřením na
 sledování parametrů týkajících se životního prostředí a zdrojů,
 na analýzy týkající se bezpečnosti a zajišťování potravin a na
 přenos znalostí.
 f) Inovativní a bezpečné
 společnosti podporující začlenění
 Příspěvek k provádění
 iniciativy Unie inovací a jeho sledování prostřednictvím
 makroekonomických analýz hybných sil a překážek výzkumu a inovací a
 prostřednictvím vývoje metodik, srovnávacích přehledů a
 ukazatelů.
 Podpora Evropského výzkumného prostoru (EVP)
 sledováním jeho fungování a analyzováním hybných sil a překážek
 některých z jeho hlavních prvků a vytvářením výzkumných
 sítí, odbornou přípravou, otevíráním zařízení a databází JRC
 uživatelům v členských státech a kandidátských a přidružených
 zemích.
 Příspěvek k hlavním cílům
 Digitální agendy pomocí kvalitativních a kvantitativních analýz
 hospodářských a sociálních aspektů (digitální ekonomika, digitální
 společnost, digitální žití).
 Podpora vnitřní bezpečnosti a
 zabezpečení prostřednictvím určení a posouzení zranitelnosti
 nejdůležitějších infrastruktur jako podstatných složek
 společenských funkcí a prostřednictvím posouzení provozní výkonnosti
 technologií spojených s digitální identitou; řešení celosvětových
 bezpečnostních výzev včetně nově vznikajících a
 hybridních hrozeb prostřednictvím vývoje vyspělých nástrojů pro
 získávání a analýzu informací, jakož i pro řízení krizí.
 Podpora kapacity Unie pro zvládání
 přírodních a člověkem způsobených katastrof posílením
 sledování infrastruktur a rozvojem globálních informačních systémů
 včasného varování a řízení rizik zohledňujících větší
 počet nebezpečí, a to za využití družicových systémů pro
 pozorování Země.
 ČÁST V
 Evropský inovační a technologický institut (EIT)
 1. Specifický cíl
 Specifickým cílem je integrovat znalostní
 trojúhelník výzkumu, inovací a vzdělávání, a tím posílit inovační
 kapacitu Unie a řešit společenské výzvy.
 V Evropě existuje řada
 strukturálních nedostatků, pokud jde o inovační kapacitu a schopnost
 realizovat nové služby, výrobky a procesy. K hlavním problémům
 v této oblasti patří poměrně slabé výsledky Evropy
 v získávání a udržování talentovaných lidí, nedostatečné využití
 současných silných stránek výzkumu pro vytváření hospodářských a
 sociálních hodnot, nízká úroveň podnikatelské činnosti,
 nedostatečný rozsah zdrojů v pólech excelence neumožňující
 soutěžit celosvětově a přílišný počet překážek
 spolupráce ve znalostním trojúhelníku vyššího vzdělávání, výzkumu a podnikání
 na evropské úrovni.
 2. Odůvodnění a přidaná
 hodnota Unie
 Má-li být Evropa schopna soutěžit
 v mezinárodním měřítku, musí být tyto strukturální nedostatky
 překonány. Výše uvedené aspekty jsou společné všem členským
 státům a ovlivňují inovační kapacitu Unie jako celku.
 EIT bude tyto problémy řešit
 prostřednictvím podpory strukturálních změn v evropském
 inovačním prostředí. Bude postupovat cestou podpory integrace vyššího
 vzdělávání, výzkumu a inovací na nejvyšší úrovni, čímž bude
 vytvářet nová prostředí příznivá pro inovace, a cestou
 prosazování a podpory nové generace podnikavých lidí. Přitom bude EIT
 v plné míře přispívat k realizaci cílů strategie
 Evropa 2020 a zejména stěžejních iniciativ Unie inovací a Mládež
 v pohybu.
 Propojení vzdělávání a podnikání
 s výzkumem a inovacemi
 Zvláštním rysem EIT je propojení
 vzdělávání a podnikání s výzkumem a inovacemi jakožto
 článků jediného inovačního řetězce v celé Unii i
 za jejími hranicemi.
 Obchodní logika a přístup
 zaměřený na výsledky
 EIT prostřednictvím svých znalostních a
 inovačních společenství funguje v souladu s obchodní
 logikou. Nezbytným předpokladem je pevné vedení: každé znalostní a
 inovační společenství řídí výkonný ředitel. Partneři
 znalostního a inovačního společenství jsou zastoupeni jedinými
 právními subjekty za účelem jednoduššího rozhodování. Znalostní a
 inovační společenství musí každoročně připravovat
 obchodní plány, včetně ambiciózního portfolia činností od
 vzdělávání po zakládání podniků, s jasnými cíli a výstupy, které
 usilují jak o dopad na trh, tak o společenský dopad. Stávající pravidla
 pro účast, hodnocení a sledování znalostních a inovačních
 společenství umožňují rychlá a praktická rozhodnutí.
 Překonání
 roztříštěnosti pomocí dlouhodobých integrovaných partnerství
 Znalostní a inovační společenství
 EIT jsou vysoce integrované podniky, které sdružují partnery
 z průmyslu, vyššího vzdělávání, výzkumu a technologických
 ústavů, kteří jsou známi svou excelencí. Znalostní a inovační
 společenství umožňují partnerům světové úrovně
 spojovat se v nových přeshraničních uspořádáních,
 optimalizovat stávající zdroje a otevírat přístup k novým obchodním
 příležitostem skrze nové hodnotové řetězce, a reagovat tak na
 výzvy s vyšším rizikem a většího rozsahu.
 Péče o hlavní bohatství v oblasti
 inovací v Evropě: její vysoce talentované lidi
 Talent je hlavní složkou inovací. EIT se stará
 o lidi a interakce mezi nimi tak, že jádrem svého inovačního modelu
 činí studenty, výzkumné pracovníky a podnikatele. EIT bude vytvářet
 podnikatelskou a kreativní kulturu a poskytovat mezioborové vzdělání
 talentovaným lidem prostřednictvím magisterských titulů
 a titulů PhD pod značkou EIT, ze kterých by se měla stát
 mezinárodně uznávaná známka excelence. Přitom EIT výrazně
 podporuje mobilitu v rámci znalostního trojúhelníku.
 3. Hlavní rysy činností
 EIT působí především, ale nikoli
 výlučně prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství v oblastech společenských výzev, které jsou velmi
 významné pro společnou budoucnost Evropy. Znalostní a inovační
 společenství mají sice značnou míru samostatnosti při
 určování vlastních strategií a činností, ale řada inovativní
 prvků je společná všem těmto společenstvím. EIT bude navíc
 svůj dopad zesilovat zpřístupňováním zkušeností
 z těchto společenství po celé Unii a aktivním pěstováním nové
 kultury sdílení znalostí.
 a) Přenos a využití činností
 v oblasti vyššího vzdělávání, výzkumu a inovací pro zakládání nových
 podniků
 EIT se zaměří na uvolnění
 inovačního potenciálu lidí a na využití jejich nápadů bez ohledu na
 jejich místo v inovačním řetězci. Tím EIT rovněž
 pomůže řešit „evropský paradox“ – že stávající vynikající výzkum
 zdaleka není plně využíván. Přitom EIT pomůže při
 uvádění nápadů na trh. Zejména prostřednictvím svých znalostních
 a inovačních společenství a svého zaměření na rozvoj
 podnikatelského myšlení bude vytvářet nové podnikatelské příležitosti
 ve formě zakládání podniků a osamostatňování podniků, ale
 také v rámci stávajícího průmyslu.
 b) Špičkový výzkum
 zaměřený na inovace v oblastech hlavního hospodářského a
 společenského zájmu
 Strategie a činnosti EIT budou vedeny
 zaměřením na společenské výzvy, které jsou nanejvýše
 důležité pro budoucnost, jako je změna klimatu nebo udržitelná výroba
 energie. EIT bude řešit hlavní společenské výzvy komplexním
 způsobem, a bude tak podporovat mezioborové a víceoborové přístupy a
 pomůže soustředit výzkumné úsilí partnerů znalostních a
 inovačních společenství.
 c) Rozvoj talentovaných,
 kvalifikovaných a podnikavých lidí pomocí vzdělávání a odborné
 přípravy
 EIT plně integruje vzdělávání a odbornou
 přípravu ve všech fázích profesní dráhy a rozvíjí nové a inovativní
 vzdělávací programy, aby reagoval na potřebu nových profilů
 danou složitými společenskými a ekonomickými výzvami. Za tímto účelem
 bude EIT hrát klíčovou roli, pokud jde o podporu uznávání nových
 titulů a diplomů v členských státech.
 EIT bude také hrát zásadní roli při
 upřesňování pojmu „podnikání“ prostřednictvím svých
 vzdělávacích programů, které podporují podnikání v kontextu
 náročném na znalosti, přičemž staví na inovativním výzkumu a
 přispívají k řešením velkého společenského významu.
 d) Šíření osvědčených
 postupů a systémové sdílení znalostí
 Záměrem EIT je zavádět jako první nové
 přístupy v inovacích a vytvořit společnou kulturu inovací a
 přenosu znalostí, mimo jiné sdílením rozmanitých zkušeností svých
 znalostních a inovačních společenství prostřednictvím
 různých mechanismů pro jejich šíření, jako je platforma
 zúčastněných stran a doktorandský studijní program.
 e) Mezinárodní rozměr
 EIT si je ve své činnosti vědom
 celosvětového kontextu, ve kterém působí a podílí se na navazování
 vztahů s klíčovými mezinárodními partnery. Rozšiřováním
 středisek excelence prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství a podporou nových vzdělávacích příležitostí bude
 usilovat o zvýšení přitažlivosti Evropy pro talentované lidi ze
 zahraničí.
 f) Zesílení celoevropského dopadu
 pomocí inovačního modelu financování
 EIT významně přispěje
 k realizaci cílů stanovených v programu Horizont 2020, zejména
 tím, že bude společenské výzvy řešit způsobem, který doplní
 další iniciativy v těchto oblastech. Bude zkoušet nové a zjednodušené
 přístupy k financování a řízení, a sehraje tak průkopnickou
 roli v evropském inovačním prostředí. Jeho přístup
 k financování bude pevně postaven na silném pákovém efektu
 s mobilizací veřejných i soukromých finančních
 prostředků. Kromě toho bude používat zcela nové prostředky
 cílené podpory jednotlivých činností pomocí nadace EIT.
 g) Propojení regionálního rozvoje
 s evropskými příležitostmi
 Prostřednictvím znalostních a inovačních
 společenství a jejich center společného umístění, tedy
 středisek excelence, která sdružují partnery z vyššího
 vzdělávání, výzkumu a podnikání v dané zeměpisné oblasti, bude
 EIT napojen také na regionální politiku. Zajistí zejména lepší propojení mezi
 institucemi vyššího vzdělávání a inovacemi a růstem na regionální úrovni
 v rámci regionálních a vnitrostátních strategií pro inteligentní
 specializaci. Tímto způsobem přispěje k naplnění
 cílů politiky soudržnosti Unie.
 PŘÍLOHA II
 Rozdělení rozpočtu
 Orientační rozdělení pro program
 Horizont 2020 je následující (v milionech EUR):
 I. Vynikající věda, z toho: || 27 818
 1. Evropská rada pro výzkum || 15 008
 2. Budoucí a vznikající technologie || 3 505
 3. Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || 6 503
 4. Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || 2 802
 II. Vedoucí postavení v průmyslu, z toho: || 20 280
 1. Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích* || 15 580 z toho 500 pro EIT
 2. Přístup k rizikovému financování** || 4 000
 3. Inovace v MSP || 700
 III. Společenské výzvy, z toho: || 35 888
 1. Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || 9 077 z toho 292 pro EIT
 2. Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství || 4 694 z toho 150 pro EIT
 3. Bezpečná, čistá a účinná energie || 6 537 z toho 210 pro EIT
 4. Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava || 7 690 z toho 247 pro EIT
 5. Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny || 3 573 z toho 115 pro EIT
 6. Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění || 4 317 z toho 138 pro EIT
 Evropský inovační a technologický institut (EIT) || 1 542 + 1 652***
 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || 2 212
 CELKEM || 87 740
 * Včetně 8
 975 milionů EUR na informační a komunikační technologie (IKT), z toho
 1 795 milionů EUR na fotoniku a mikro- a nanoelektroniku, 4 293 milionů
 EUR na nanotechnologie, vyspělé materiály a vyspělou výrobu a
 zpracování, 575 milionů EUR na biotechnologii a 1 737 milionů EUR na
 oblast vesmíru. V důsledku toho je na podporu klíčových
 technologií k dispozici 6 663 milionů EUR.
 ** Přibližně
 1 131 milionů EUR z této částky půjde zřejmě na
 provádění projektů Strategického plánu pro energetické technologie
 (plán SET). Zhruba třetina této částky může být použita pro MSP.
 *** Celková částka
 bude poskytnuta v přídělech podle čl. 6 odst. 3. Druhý
 příděl ve výši 1 652 milionů EUR se orientačně a
 s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1 poskytne poměrným
 dílem z rozpočtu na společenské výzvy a vedoucí postavení v základních
 a průmyslových technologiích.
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné oblasti politik podle
 členění ABM/ABB
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a finanční dopad
 1.7. Předpokládaný způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.3. Opatření k zamezení podvodů a
 nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého finančního rámce a
 dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 Horizont
 2020 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020)
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB[40]
 -
 08 – Výzkum a inovace
 -
 09 – Informační společnost a média
 -
 02 – Podniky a průmysl
 -
 05 – Zemědělství
 -
 32 – Energetika
 -
 06 – Mobilita a doprava
 -
 15 – Vzdělávání a kultura
 -
 07 – Životní prostředí a oblast klimatu
 -
 10 – Společné výzkumné středisko
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 ý Návrh/podnět
 se týká nové akce
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 následující po pilotním projektu / přípravné akci[41]
 ̈ Návrh/podnět se
 týká prodloužení stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se
 týká akce přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté
 strategické cíle Komise sledované návrhem/podnětem
 Horizont 2020
 – rámcový program pro výzkum a inovace (2014–2020) (dále jen „program
 Horizont 2020“) přispěje k realizaci strategie
 Evropa 2020, včetně dokončení Evropského výzkumného
 prostoru, prostřednictvím podpory inteligentního a udržitelného růstu
 podporujícího začlenění.
 –
 Inteligentní růst – rozvinout hospodářství založené na znalostech a
 inovacích (provádění stěžejní iniciativy Unie inovací).
 –
 Udržitelný růst – podporovat ekologičtější a
 konkurenceschopnější hospodářství, které účinněji využívá
 zdroje.
 –
 Růst podporující začlenění – podpořit ekonomiku
 s vysokou zaměstnaností, jež se bude vyznačovat ekonomickou,
 sociální a územní soudržností.
 1.4.2. Specifické
 cíle a příslušné aktivity ABM/ABB
 -
 Část I: priorita „vynikající věda“
 -
 Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
 -
 Část III: priorita „společenské výzvy“
 -
 Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska
 -
 Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a
 technologický institut)
 Příslušné aktivity ABM/ABB
 -
 08 – Výzkum a inovace
 -
 09 – Informační společnost a média
 -
 02 – Podniky a průmysl
 -
 05 – Zemědělství
 -
 32 – Energetika
 -
 06 – Mobilita a doprava
 -
 15 – Vzdělávání a kultura
 -
 07 – Životní prostředí a oblast klimatu
 -
 10 – Společné výzkumné středisko
 1.4.3. Očekávané
 výsledky a dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Odhaduje
 se, že do roku 2030 vytvoří program Horizont 2020 navíc 0,92 procenta HDP,
 1,37 procenta vývozu, –0,15 procenta dovozu a 0,40 procenta zaměstnanosti.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.4.4. Ukazatele
 výsledků a dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 V následující
 tabulce je pro obecné a specifické cíle programu Horizont 2020 uveden
 omezený počet klíčových ukazatelů pro posuzování výsledků a
 dopadů.
 Pro
 zachycení různých druhů výsledků a dopadů různých
 konkrétních činností budou použity další ukazatele, včetně
 nově vypracovaných ukazatelů.
 Obecný
 cíl:
 Přispět
 k realizaci cílů strategie Evropa 2020 a k dokončení
 Evropského výzkumného prostoru
 -
 Cíl strategie Evropa 2020 pro VaV (3 % HDP)
 Současný
 stav: 2,01 % HDP (EU-27, 2009)
 Cíl: 3 %
 HDP (2020)
 -
 Hlavní ukazatel pro inovace strategie Evropa 2020
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: významná
 váha rychle rostoucích inovativních podniků v hospodářství
 Část I: priorita „vynikající věda“
 Specifické cíle
 * Evropská
 rada pro výzkum
 -
 Podíl publikací z projektů financovaných ERV, které patří do
 1 % nejcitovanějších
 Současný
 stav: 0,8 % (publikace EU od roku 2004 do roku 2006, citovanost
 do roku 2008)
 Cíl: 1,6
 % (publikace ERV, 2014–2020)
 -
 Počet politických opatření orgánů a vnitrostátních/regionálních
 politických opatření inspirovaných financováním ERV
 Současný
 stav: 20 (odhad pro období 2007–2013)
 Cíl: 100
 (2014–2020)
 * Budoucí
 a vznikající technologie
 -
 Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných časopisech
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 25
 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Patentové přihlášky v oblasti budoucích a vznikajících technologií
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 1
 patentová přihláška na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 * Akce
 „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního
 rozvoje
 -
 Meziodvětvový a přeshraniční pohyb výzkumných pracovníků
 včetně doktorandů
 Současný
 stav: 50 000, přibl. 20 % doktorandů (2007–2013)
 Cíl: 65 000,
 přibl. 40 % doktorandů (2014–2020)
 * Evropské
 výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur)
 -
 Výzkumné infrastruktury, které jsou díky podpoře ze strany Unie
 zpřístupněny všem výzkumným pracovníkům v Evropě i
 mimo ni
 Současný
 stav: 650 (2012)
 Cíl: 1000
 (2020)
 Část II: priorita „vedoucí postavení v průmyslu“
 Specifické cíle
 * Vedoucí
 postavení v základních a průmyslových technologiích (IKT,
 nanotechnologie, vyspělé materiály, biotechnologie, vyspělá výroba a
 vesmír)
 -
 Počet přijatých patentových přihlášek v oblasti
 různých základních a průmyslových technologií
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 3
 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 - Přístup
 k rizikovému financování
 -
 Celkové investice mobilizované prostřednictvím dluhového financování a
 investic rizikového kapitálu
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: celkové
 investice ve výši 100 milionů EUR na vynaložený příspěvek Unie
 ve výši 10 milionů EUR (2014–2020)
 * Inovace
 v MSP
 -
 Podíl účastnických MSP zavádějících inovace, které jsou nové pro
 danou společnost nebo pro trh (v období projektu plus tři roky)
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 50
 %
 Část III: priorita „společenské výzvy“
 Specifické cíle
 U
 každé výzvy se bude pokrok posuzovat podle příspěvku k realizaci
 níže uvedených specifických cílů, které jsou podrobně popsány
 v příloze I programu Horizont 2020 spolu s popisem
 podstatného pokroku nutného k vyřešení výzev a s popisem
 ukazatelů s významem pro politiku.
 -
 Zlepšení celoživotního zdraví a dobrých životních podmínek pro všechny.
 -
 Zajištění dostatečného zásobování bezpečnými a vysoce kvalitními
 potravinami a dalšími biologickými výrobky prostřednictvím rozvoje
 produktivních systémů prvovýroby účinně využívajících zdroje i
 podpory souvisejících ekosystémových služeb, a to vedle konkurenceschopných a
 nízkouhlíkových dodavatelských řetězců.
 -
 Uskutečnění přechodu na spolehlivý, udržitelný a
 konkurenceschopný energetický systém v situaci rostoucího nedostatku
 zdrojů, zvyšující se energetické potřeby a změny klimatu.
 -
 Dosažení evropského systému dopravy, který účinně využívá zdroje a je
 šetrný k životnímu prostředí, bezpečný a bezproblémový, ve
 prospěch občanů, hospodářství a společnosti.
 -
 Dosažení hospodářství účinně využívajícího zdroje a odolného
 vůči změně klimatu a udržitelných dodávek surovin za
 účelem uspokojení potřeb rostoucí celosvětové populace
 v rámci udržitelných limitů přírodních zdrojů naší planety.
 -
 Pomoc při rozvoji inovativních a bezpečných evropských
 společností podporujících začlenění v kontextu nebývalých
 proměn a rostoucí celosvětové vzájemné závislosti.
 Dále
 se použijí dodatečné ukazatele výkonnosti:
 - Publikace ve vysoce impaktovaných recenzovaných
 časopisech v oblasti různých společenských výzev
 Současný
 stav: nový přístup (u sedmého rámcového programu (2007–2010)
 šlo celkem o 8 149 publikací – předběžný údaj)
 Cíl: průměrně
 20 publikací na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Patentové přihlášky v oblasti různých společenských výzev
 Současný stav: 153 (zvláštní program
 „Spolupráce“ v rámci sedmého rámcového programu, 2007–2010,
 předběžný údaj)
 Cíl: průměrně
 2 patentové přihlášky na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 -
 Počet právních předpisů Unie odkazujících na podporované
 činnosti v oblasti různých společenských výzev
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: průměrně
 1 na vynaložených 10 milionů EUR (2014–2020)
 Část IV: nejaderné přímé akce Společného výzkumného
 střediska
 Poskytnout
 politikám Unie vědeckou a technickou podporu orientovanou na zákazníky
 -
 Počet výskytů hmatatelných konkrétních dopadů technické a
 vědecké podpory politiky, kterou poskytuje Společné výzkumné
 středisko, na evropské politiky
 Současný
 stav: 175 (2010)
 Cíl: 230
 (2020)
 -
 Počet recenzovaných odborných publikací
 Současný
 stav: 430 (2010)
 Cíl: 500
 (2020)
 Část V: „integrace znalostního trojúhelníku“
 (Evropský inovační a technologický institut)
 -
 Organizace z vysokých škol, podnikové sféry a výzkumu, které jsou
 začleněny do znalostních a inovačních společenství
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 540
 (2020)
 -
 Spolupráce v rámci znalostního trojúhelníku, jež vede k vývoji
 inovačních výrobků a postupů
 Současný
 stav: nový přístup
 Cíl: 600
 nově založených nebo osamostatněných podniků vytvořených
 studenty / výzkumnými pracovníky / profesory, kteří jsou zapojeni do
 znalostních a inovačních společenství;
 6 000 inovací ve stávajících podnicích, které vyvinuli studenti / výzkumní
 pracovníci / profesoři ze znalostních a inovačních společenství
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby,
 které mají být uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 -
 Zlepšit příspěvek výzkumu a inovací k vyřešení hlavních
 společenských výzev.
 -
 Zlepšit průmyslovou konkurenceschopnost Evropy prostřednictvím
 podpory vedoucího postavení v oblasti technologií a uvádění dobrých
 nápadů na trh.
 -
 Posílit vědeckou základnu v Evropě.
 -
 Dosáhnout Evropského výzkumného prostoru a zvýšit jeho efektivitu
 (průřezové cíle).
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.2. Přidaná
 hodnota ze zapojení EU
 Existuje
 jasný argument pro veřejnou intervenci při řešení problémů
 uvedených v bodu 1.5.1 výše. Samotné trhy nezajistí vedoucí postavení
 Evropy v novém technologicko-ekonomickém paradigmatu. Bude třeba
 rozsáhlé veřejné intervence prostřednictvím opatření jak na
 straně nabídky, tak na straně poptávky, aby se překonala selhání
 trhu spojená se systémovými změnami základních technologií.
 Samotné
 členské státy nicméně nebudou schopné potřebnou veřejnou
 intervenci provést. Jejich investice do výzkumu a inovací jsou
 poměrně nízké, roztříštěné a vyznačují se
 neefektivitou – což je klíčová překážka v případě
 systémových technologických změn. Pro samotné členské státy je
 obtížné, aby urychlily technologický rozvoj v dostatečně širokém
 souboru technologií, nebo aby vyřešily absenci nadnárodní koordinace.
 Jak
 je zdůrazněno v návrhu příštího víceletého finančního
 rámce, Unie je dobře připravena poskytnout přidanou hodnotu tím,
 že bude rozsáhle investovat do hraničního základního výzkumu, cíleného
 aplikovaného VaV a do souvisejícího vzdělávání, odborné přípravy a
 infrastruktur, které přispějí ke zlepšení naší výkonnosti
 v tematicky zaměřeném VaV a základních technologiích, dále tím,
 že podpoří úsilí podniků o využití výsledků výzkumu a jejich
 přeměnu na prodejné výrobky, procesy a služby, a tím, že bude
 podněcovat zavádění těchto inovací. Řadu
 přeshraničních akcí – týkajících se koordinace vnitrostátního
 financování výzkumu, celounijní soutěže o financování výzkumu, mobility a
 odborné přípravy výzkumných pracovníků, koordinace výzkumných
 infrastruktur, nadnárodní spolupráce ve výzkumu a inovacích a podpory inovací –
 lze nejefektivněji a nejúčelněji zorganizovat na evropské
 úrovni. Důkazy z hodnocení ex post
 přesvědčivě ukazují, že unijní programy pro výzkum a
 inovace podporují výzkum a další činnosti, které mají velký strategický
 význam pro účastníky a které by se bez podpory ze strany Unie jednoduše
 neuskutečnily. Jinými slovy: podporu na úrovni Unie nelze ničím
 nahradit.
 Důkazy
 také svědčí o evropské přidané hodnotě akcí na podporu
 politiky, která vyplývá ze sdružování znalostí a zkušeností z různých
 kontextů, z podpory srovnávání nástrojů inovační politiky a
 zkušeností mezi zeměmi a z možnosti určovat, prosazovat a
 zkoušet osvědčené postupy z co největší oblasti.
 Přímé
 akce Společného výzkumného střediska (JRC) poskytují evropskou
 přidanou hodnotu díky svému jedinečnému evropskému rozměru. Tyto
 přínosy sahají od uspokojení potřeby Komise mít interní přístup
 k vědeckým důkazům nezávislým na národních a soukromých
 zájmech po přímé přínosy pro občany Unie prostřednictvím
 příspěvků k politikám, které vedou ke zlepšení
 hospodářských, environmentálních a sociálních podmínek.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.3. Závěry
 vyvozené z podobných zkušeností v minulosti
 Program
 staví na zkušenostech nashromážděných z minulých rámcových
 programů pro výzkum, technologický rozvoj a demonstrace, programu pro
 konkurenceschopnost a inovace a Evropského inovačního a technologického
 institutu (EIT).
 Za
 období několika desetiletí programy Unie:
 – úspěšně zapojily
 nejlepší výzkumné pracovníky a ústavy v Evropě;
 –
 měly rozsáhlé strukturální účinky, vědecké, technologické a
 inovativní dopady, mikroekonomické přínosy a následné makroekonomické,
 sociální a environmentální dopady pro všechny členské státy.
 Vedle
 uvedených úspěchů plynou z minulosti důležitá
 ponaučení:
 –
 k výzkumu, inovacím a vzdělávání by se mělo přistupovat
 koordinovanějším způsobem;
 –
 výsledky výzkumu by se měly lépe šířit a zhodnocovat
 v podobě nových produktů, procesů a služeb;
 –
 intervenční logika by měla být soustředěnější,
 konkrétnější, podrobnější a průhlednější;
 –
 měl by se zlepšit přístup k programu a měla by se zvýšit
 účast začínajících podniků, MSP, průmyslu, méně
 výkonných členských států a zemí mimo Unii;
 –
 je třeba posílit sledování a hodnocení programu.
 Doporučení
 pro přímé akce v nedávných hodnotících zprávách mj. uvádějí, že
 JRC může:
 –
 podporovat pevnější integraci při vytváření znalostí
 v Unii;
 –
 zavést analýzy dopadů a studie nákladů a přínosů
 konkrétních prací;
 –
 vylepšit spolupráci s průmyslem, aby se posílily účinky ve
 prospěch konkurenceschopnosti evropského hospodářství.
 Další
 informace se můžete dočíst v pracovním dokumentu útvarů
 Komise o posouzení dopadů programu Horizont 2020, který doprovází tento
 legislativní návrh.
 1.5.4. Provázanost
 a možná synergie s dalšími relevantními nástroji
 V kontextu
 dosažení cílů strategie Evropa 2020 se vytvoří a rozvinou synergie
 s dalšími programy Unie, jako je společný strategický rámec pro
 hospodářskou, sociální a územní soudržnost, a s programem
 Konkurenceschopnost a malé a střední podniky.
 1.6. Doba
 trvání akce a finanční dopad
 ý Časově omezený návrh/podnět
 –
 ý Návrh/podnět s platností od 1. ledna 2014
 do 31. prosince 2020
 –
 ý Finanční dopad od roku 2014 do roku 2026
 ̈ Časově neomezený návrh/podnět
 –
 Provádění s obdobím rozběhu od RRRR do
 RRRR,
 –
 poté plné fungování.
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[42]
 ý Přímé centralizované řízení Komisí
 ý Nepřímé centralizované řízení, při kterém jsou úkoly plnění rozpočtu
 svěřeny:
 –
 ý výkonným agenturám
 –
 ý subjektům zřízeným Společenstvími[43]
 –
 ý vnitrostátním veřejnoprávním subjektům
 / subjektům pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním
 zvláštních opatření podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným
 v příslušném základním právním aktu ve smyslu článku 49
 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ý Společné řízení s mezinárodními organizacemi, včetně Evropské kosmické
 agentury
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky:
 Komise
 má k provedení této činnosti v úmyslu použít různé
 způsoby řízení založené na způsobech řízení používaných
 podle stávajících finančních výhledů. Tyto způsoby řízení
 zahrnují centralizované řízení a společné řízení.
 Řízení
 bude realizováno prostřednictvím útvarů Komise, prostřednictvím
 stávajících výkonných agentur Komise, jejichž mandát bude vyváženým
 způsobem obnoven a rozšířen, a prostřednictvím dalších externích
 subjektů, jako jsou subjekty vytvořené podle článku 187
 (např. společné podniky, jimž bude po posouzení obnoven mandát nebo
 které budou nově založeny např. v rámci provádění
 části programu týkající se „společenských výzev“) a
 článku 185 (programy prováděné společně několika
 členskými státy, ve kterých budou hrát úlohu vnitrostátní
 veřejnoprávní subjekty / subjekty pověřené výkonem veřejné
 služby) Lisabonské smlouvy, jakož i prostřednictvím Evropského
 inovačního a technologického institutu a finančních nástrojů.
 Činnosti
 již externalizované podle současného finančního výhledu (např.
 hraniční výzkum, akce „Marie Curie“, akce pro MSP, znalostní a
 inovační společenství), které budou pokračovat v rámci
 programu Horizont 2020, se budou provádět při zachování současné
 podoby externalizace. To může zahrnovat prohloubení specializace a
 zjednodušení řízení příslušných externích subjektů a jejich
 převedení na srovnatelnou operační velikost.
 Předpokládá
 se externalizace dalších činností programu Horizont 2020, zejména
 prostřednictvím využití stávajících výkonných agentur Komise, pokud bude
 slučitelná se zachováním klíčových politických pravomocí
 v útvarech Komise. Způsoby externalizace použité k provedení
 těchto činností budou vybrány na základě jejich prokázané
 účelnosti a efektivnosti. Zároveň se poměrně k části
 rozpočtu odpovídající externalizovaným činnostem bude muset zvýšit
 personál přidělený výkonným agenturám Komise, a to při
 zohlednění závazku Komise o personálním stavu (Rozpočet – Evropa
 2020, KOM(2011) 500).
 V případě,
 že tak lze dosáhnout většího pákového efektu, může se na
 provádění činností programu Horizont 2020 souvisejících
 s vesmírem podílet Evropská kosmická agentura.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 Zjednodušení
 Program
 Horizont 2020 musí přilákat špičkové výzkumné pracovníky a
 nejinovativnější evropské podniky. Toho lze dosáhnout pouze pomocí
 programu s co nejmenší administrativní zátěží pro účastníky a
 vhodných podmínek financování. Zjednodušení v programu Horizont
 2020 se proto zaměří na tři zastřešující cíle: snížit
 administrativní náklady účastníků; zrychlit veškeré procesy
 řízení návrhů a grantů a snížit míru finančních chyb. Ke
 zjednodušení financování výzkumu a inovací navíc povede také revize
 finančního nařízení (např. žádné úročené účty pro
 předběžné financování, způsobilost DPH, omezení extrapolace
 systematických chyb).
 Zjednodušení
 v programu Horizont 2020 bude dosaženo v několika směrech.
 Strukturální
 zjednodušení se zajistí prostřednictvím:
 -
 integrace všech nástrojů financování spojených s výzkumem a inovacemi
 (EIT, program pro konkurenceschopnost a inovace, rámcový program) do rámcového
 programu Horizont 2020 a jeho zvláštního programu;
 -
 jediného zvláštního programu pro provedení programu Horizont 2020;
 -
 jediného souboru pravidel pro účast, který se vztahuje na všechny složky
 programu Horizont 2020.
 Významné
 zjednodušení pravidel financování usnadní přípravu návrhů a
 řízení projektů. Zároveň sníží počet finančních chyb. Navrhuje
 se tento přístup:
 Hlavní
 model financování grantů:
 -
 zjednodušená náhrada skutečných přímých nákladů s širším
 přijetím obvyklého účetnictví příjemců včetně
 způsobilosti určitých daní a poplatků;
 -
 možnost využití jednotkových osobních nákladů (průměrných
 osobních nákladů) pro příjemce, pro které je toto obvyklou metodou
 účetnictví, a pro vlastníky MSP nepobírající plat;
 -
 zjednodušení zaznamenávání času poskytnutím jasného a jednoduchého souboru
 minimálních podmínek, zejména zrušení povinností týkajících se zaznamenávání
 času pro zaměstnance pracující výhradně na projektu EU;
 -
 jediná sazba náhrad pro všechny účastníky namísto tří různých
 sazeb podle typu účastníka;
 -
 obecné pravidlo jediné pevné sazby pro nepřímé náklady namísto
 čtyř metod výpočtu nepřímých nákladů;
 -
 pokračování systému jednotkových nákladů a pevných sazeb pro akce
 mobility a odborné přípravy (akce „Marie Curie“);
 financování
 založené na výstupech s paušálními částkami pro celé projekty ve
 specifických oblastech.
 Revidovaná kontrolní strategie popsaná v oddíle 2.2.2 dosahující
 nové vyváženosti mezi důvěrou a kontrolou
 ještě více sníží administrativní zátěž pro účastníky.
 Kromě
 jednodušších pravidel a kontrol budou racionalizovány všechny postupy a
 procesy provádění projektů. To zahrnuje podrobná ustanovení o
 obsahu a formě návrhů, procesy pro přeměnu návrhů
 v projekty, požadavky pro podávání zpráv a sledování, stejně jako
 související pokyny a podpůrné služby. Významným příspěvkem ke
 snížení administrativních nákladů na účast bude jediná uživatelsky
 vstřícná platforma informačních technologií, založená na portálu
 účastníků sedmého rámcového programu Unie pro výzkum a technologický
 rozvoj (2007–2013) (dále jen „sedmý rámcový program“).
 2.1. Pravidla
 pro sledování a podávání zpráv
 Pro
 hodnocení a sledování nepřímých akcí programu Horizont 2020 bude
 vyvinut nový systém. Bude založen na komplexní, dobře načasované a
 harmonizované strategii silně zaměřené na výkon, výstup,
 výsledky a dopady. Bude podporován vhodným archivem údajů, odborníky,
 specializovanou výzkumnou činností a zvýšenou spoluprací
 s členskými a přidruženými státy a bude zhodnocen
 prostřednictvím přiměřeného šíření výsledků a
 podávání zpráv. U přímých akcí bude JRC nadále zdokonalovat své sledování
 prostřednictvím dalších úprav svých ukazatelů pro měření
 výstupů a dopadů.
 Systém
 bude zahrnovat informace o průřezových tématech, jako jsou udržitelnost
 a změna klimatu. Výdaje na oblast klimatu budou vypočítány
 v souladu se systémem sledování, který je založen na ukazatelích
 vycházejících z cílů úmluv OSN z Ria.
 2.2. Systém
 řízení a kontroly
 Jako
 hlavní ukazatel týkající se legality a správnosti v oblasti grantů na
 výzkum byla zavedena 2% míra chyb. To ovšem vedlo k řadě
 neočekávaných nebo nežádoucích vedlejších účinků. Mezi
 příjemci i v legislativním orgánu se rozšířil výrazný pocit, že
 kontrola nyní představuje příliš velkou zátěž. S tím je
 spojeno riziko snížení přitažlivosti výzkumného programu Unie, a tedy i
 nepříznivého dopadu na výzkum a inovace v Unii.
 Na
 zasedání Evropské rady dne 4. února 2011 byl přijat závěr, že
 „nástroje EU zaměřené na podporu výzkumu, vývoje a inovací je
 nezbytné zjednodušit tak, aby se usnadnilo jejich využívání ze strany
 nejlepších vědeckých pracovníků a nejvíce inovativních podniků,
 čehož lze dosáhnout zejména tím, že se příslušné instituce dohodnou
 na nové rovnováze mezi důvěrou a kontrolou a mezi akceptací a vyvarováním
 se rizika“ (viz EUCO 2/1/11 REV 1, v Bruselu dne
 8. března 2011).
 Evropský
 parlament ve svém usnesení P7_TA(2010)0401 ze dne 11. listopadu 2010 o
 zjednodušení provádění rámcových programů pro výzkum výslovně
 podporuje možnost vyššího rizika chyb u financování výzkumu a „vyjadřuje
 své znepokojení nad skutečností, že stávající systém a praxe
 řízení sedmého rámcového programu jsou příliš orientované na
 kontrolu, což vede k plýtvání zdroji, nižší účasti a méně
 přitažlivému výzkumnému prostředí; bere se znepokojením na
 vědomí, že jak se zdá, stávající řídící systém „nulové rizikové
 tolerance“ se rizikům spíše vyhýbá, než aby je zvládal“.
 Prudké
 zvýšení počtu auditů a následná extrapolace výsledků také
 vyvolaly vlnu stížností z prostředí výzkumu (např. iniciativu
 Trust Researchers[44],
 kterou dosud podepsalo více než 13 800 lidí).
 Zúčastněné
 strany a orgány proto souhlasí s tím, že je nutné přezkoumat
 současný přístup. Zohlednit je třeba i další cíle a zájmy,
 zejména úspěšnost výzkumné politiky, mezinárodní konkurenceschopnost a
 vědeckou excelenci. Současně je nepochybně nutné spravovat
 rozpočet efektivně a účelně a zamezovat podvodům a
 plýtvání. To jsou tedy úkoly pro program Horizont 2020.
 Konečným
 cílem Komise zůstává dosažení míry zbytkových chyb nižší než 2 %
 celkových výdajů za dobu trvání programu a za tímto účelem zavedla
 řadu zjednodušujících opatření. Je ovšem třeba vzít v úvahu
 také další cíle, jako jsou přitažlivost a úspěšnost výzkumné politiky
 EU, mezinárodní konkurenceschopnost, vědecká excelence a zejména náklady
 na kontroly (viz bod 2.2.2).
 Při
 vyváženém zohlednění těchto aspektů se navrhuje, aby generální
 ředitelství pověřená plněním rozpočtu na výzkum a
 inovace zavedla nákladově efektivní systém interní kontroly, který povede
 k přiměřené jistotě, že se riziko chyb za víceleté období
 výdajů bude ročně pohybovat v rozmezí 2–5 %; konečným cílem
 je dosáhnout při uzavření víceletých programů (po
 zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných opatření
 a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co nejvíce blížit
 2 %.
 2.2.1. Rámec
 interní kontroly
 Rámec
 interní kontroly pro granty je založen na:
 -
 uplatňování norem vnitřní kontroly Komise;
 -
 postupech pro výběr nejlepších projektů a jejich přeměnu
 v právní nástroje;
 -
 řízení projektů a zakázek po celou dobu existence každého projektu;
 -
 kontrolách ex ante u 100 % žádostí, včetně přijímání
 auditních osvědčení a certifikace metodik nákladů ex ante;
 -
 následných auditech vzorku žádostí;
 -
 a vědeckém hodnocení výsledků projektů.
 U
 přímých akcí finanční okruhy zahrnují kontroly ex ante pro
 zadávání zakázek a následné kontroly. Rizika jsou každoročně
 posuzována a pokrok v provádění práce a využívání zdrojů je
 pravidelně sledován na základě stanovených cílů a
 ukazatelů.
 2.2.2. Náklady a
 přínosy kontrol
 Náklady
 na systém interní kontroly pro generální ředitelství pověřená
 plněním rozpočtu na výzkum a inovace se odhadují na
 267 milionů EUR za rok (na základě prací provedených
 v souvislosti s koncepcí přijatelného rizika výskytu chyb
 v roce 2009). Systém též vede ke značné zátěži pro příjemce
 i útvary Komise.
 Z celkových
 nákladů na kontrolu, které vznikají útvarům Komise, (tj. bez
 nákladů pro příjemce) je 43 % vynaloženo ve fázi řízení
 projektu, 18 % při výběru návrhů a 16 % při
 sjednávání smluv. Následné audity a práce s jejich výsledky
 představují 23 % (61 milionů EUR) z celkové
 částky.
 Jedná
 se o značnou kontrolní činnost, která však plně nedosahuje svého
 cíle. Odhadovaná míra „zbytkových“ chyb u šestého rámcového programu po
 zohlednění všech zpětně získaných částek a oprav, které
 byly nebo budou provedeny, zůstává vyšší než 2 %. Současná míra
 chyb vyplývající z auditů sedmého rámcového programu provedených
 Generálním ředitelstvím pro výzkum a inovace činí přibližně
 5 %, a přestože tato hodnota poklesne účinkem auditů a
 přestože je poněkud neobjektivní vzhledem k zaměření
 na příjemce, kteří dosud nebyli předmětem auditu, dosažení
 míry zbytkových chyb ve výši 2 % je nepravděpodobné. Míra chyb,
 kterou zjistil Evropský účetní dvůr, se pohybuje v podobném
 rozmezí.
 2.2.3. Očekávaná
 úroveň rizika nesouladu s pravidly
 Vychází
 se ze stávajícího stavu na základě dosud provedených auditů
 v sedmém rámcovém programu. Předběžná reprezentativní míra chyb
 se blíží 5 % (u Generálního ředitelství pro výzkum a inovace). K většině
 zjištěných chyb dochází, protože současný systém financování výzkumu
 je založen na náhradě skutečných nákladů výzkumného projektu
 deklarovaných účastníkem. To vede ke značné složitosti týkající
 se posouzení způsobilých nákladů.
 Byla
 provedena analýza míry chyb u auditů sedmého rámcového programu, jež byly
 v Generálním ředitelství pro výzkum a inovace dosud provedeny;
 přinesla tato zjištění:
 -
 Přibližně 27 % chyb z hlediska počtu a 35 %
 z hlediska objemu se týká účtování osobních nákladů. K zjištěným
 pravidelně se opakujícím problémům patří účtování
 průměrných nebo rozpočtových nákladů (namísto
 skutečných nákladů), neexistence náležitých záznamů o čase
 stráveném prací na programu a účtování nezpůsobilých položek.
 -
 Přibližně 40 % chyb z hlediska počtu a 37 %
 z hlediska hodnoty se týká ostatních přímých nákladů (mimo
 osobní náklady). K zjištěným pravidelně se opakujícím chybám
 patří zahrnování DPH, chybějící jasná vazba na projekt,
 nepředložení faktur nebo dokladů o zaplacení a chybný výpočet
 odpisů vedoucí k účtování plných nákladů na zařízení
 místo částky snížené o odpisy a zadávání subdodávek bez předchozího
 schválení nebo v rozporu s pravidly o hospodářsky
 nejvýhodnější nabídce atd.
 -
 Přibližně 33% chyb z hlediska počtu a 28% z hlediska objemu
 se týká nepřímých nákladů. Zde existují stejná rizika jako u osobních
 nákladů a dodatečným rizikem je nesprávné nebo nekorektní
 přiřazování režijních nákladů projektům Unie.
 Nepřímé
 náklady jsou v řadě případů stanoveny pevnou sazbou
 v procentech přímých nákladů, takže míra chyb
 v nepřímých nákladech je úměrná míře chyb
 v přímých nákladech.
 Program
 Horizont 2020 zavádí významný počet důležitých zjednodušujících
 opatření (viz bod 2 výše), která sníží míru chyb ve všech kategoriích
 chyb. Nicméně konzultace zúčastněných stran a orgánů
 ohledně dalšího zjednodušení a posouzení dopadů programu
 Horizont 2020 jasně ukazují, že pokračování modelu financování
 založeného na náhradě skutečných nákladů je upřednostňovanou
 volbou. Systematické používání financování založeného na výstupech, pevných
 sazeb nebo paušálních částek se v této fázi jeví jako předčasné,
 neboť nebylo v předchozích programech odzkoušeno. Zachování systému
 založeného na náhradě skutečných nákladů však znamená, že se
 chyby budou vyskytovat i nadále.
 Analýza
 chyb zjištěných během auditů sedmého rámcového programu ukazuje,
 že navrhovanými zjednodušujícími opatřeními by se zamezilo
 přibližně 25–35 % z nich. Pak by se dalo očekávat, že míra
 chyb klesne o 1,5 %, tj. z téměř 5 % na přibližně 3,5
 %, což je hodnota uvedená ve sdělení Komise „Více či méně
 kontrol? Rovnováha mezi administrativními náklady a rizikem chyb“.
 Komise
 má proto za to, že u výdajů na výzkum v rámci programu Horizont 2020 je
 riziko chyby v rozmezí 2–5 % ročně realistickým cílem, vezmou-li se v
 úvahu náklady kontrol, zjednodušení navržená ke snížení složitosti pravidel a
 související inherentní riziko spojené s náhradou nákladů výzkumného
 projektu. Konečným cílem je dosáhnout při uzavření programů
 (po zohlednění finančního dopadu všech auditů, nápravných
 opatření a zpětného získání) míry zbytkových chyb, která se bude co
 nejvíce blížit 2 %.
 Strategie
 následných auditů výdajů v rámci programu Horizont 2020 tento
 cíl zohledňuje. Bude založena na finančním auditu jednoho
 reprezentativního vzorku výdajů za celý program, doplněného o vzorek
 sestavený na základě zvážení rizik.
 Celkový
 počet následných auditů bude omezen na to, co je naprosto nezbytné
 pro dosažení uvedeného cíle a realizaci uvedené strategie. Řízením
 činností spojených s následnými audity bude zajištěna
 minimalizace zátěže, kterou audity představují pro účastníky. Za
 určité vodítko považuje Komise maximální hodnotu 7 % účastníků
 programu Horizont 2020, kteří budou za celé programové období
 předmětem auditu. Z dosavadních zkušeností vyplývá, že podíl
 výdajů, které budou podrobeny auditu, bude podstatně vyšší.
 Strategie
 následných auditů týkající se legality a správnosti bude doplněna
 posíleným vědeckým hodnocením a strategií proti podvodům (viz bod 2.3
 níže).
 Tento
 scénář je založen na předpokladu, že se zjednodušující opatření
 nestanou předmětem zásadních změn v procesu rozhodování.
 Poznámka:
 tento oddíl se týká pouze procesu řízení grantů; pro správní a
 provozní výdaje vynakládané prostřednictvím procesů zadávání
 veřejných zakázek se jako přijatelné riziko výskytu chyb použije 2%
 strop.
 2.3. Opatření
 k zamezení podvodů a nesrovnalostí
 Generální
 ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na výzkum a
 inovace jsou odhodlána bojovat proti podvodům ve všech fázích procesu
 řízení grantů. Vypracovala a provádějí strategie proti
 podvodům, včetně většího využívání informací, zvláště
 pomocí vyspělých nástrojů informačních technologií, a odborné
 přípravy a informování zaměstnanců. Byly vypracovány sankce,
 které mají odrazovat od podvodů, stejně jako přiměřené
 tresty pro případ odhalení podvodu. Toto úsilí bude pokračovat. U
 návrhů programu Horizont 2020 bylo provedeno zabezpečení proti
 podvodům a posouzení dopadu těchto návrhů. Celkově by
 navrhovaná opatření, zejména větší důraz na audity založené na
 analýze rizika a posílené vědecké hodnocení a kontrola, měla mít
 pozitivní dopad na boj proti podvodům.
 Je
 třeba zdůraznit, že rozsah odhalených podvodů je
 v poměru k celkovým výdajům velmi nízký, nicméně
 generální ředitelství odpovědná za plnění rozpočtu na
 výzkum jsou nadále odhodlána s podvody bojovat.
 Komise
 přijme vhodná opatření k zajištění toho, aby byly při
 provádění akcí financovaných podle tohoto nařízení finanční
 zájmy Unie chráněny prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního
 jednání, účinnými kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti,
 zpětným získáním neoprávněně vyplacených částek a
 případně účinnými, přiměřenými a odrazujícími
 sankcemi.
 Komise
 nebo její zástupci a Účetní dvůr mají pravomoc provádět na
 základě kontroly dokumentů i inspekce na místě audit u všech
 příjemců grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo
 poskytovatelů a subdodavatelů, kteří podle tohoto programu
 obdrželi finanční prostředky Unie.
 Evropský
 úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a
 inspekce na místě u hospodářských subjektů, jichž se toto
 financování přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v
 nařízení (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti
 s grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií
 nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
 finanční zájmy Unie.
 Aniž
 jsou dotčeny výše uvedené odstavce, musí dohody o spolupráci se
 třetími zeměmi a mezinárodními organizacemi, grantové dohody,
 rozhodnutí o grantu a smlouvy vyplývající z provádění tohoto nařízení
 Komisi, Účetní dvůr a OLAF k provádění takových auditů,
 kontrol a inspekcí na místě výslovně zmocňovat.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy
 víceletého finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie (nepoužije se)
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [název...............................................] || RP/NRP ([45]) || zemí ESVO[46] || kandidátských zemí[47] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || [XX.YY.YY.YY.] || RP/NRP || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE || ANO/NE
 · Nové rozpočtové linie, jejichž vytvoření se požaduje
 V pořadí okruhů víceletého finančního rámce
 a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Číslo [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění] || RP/NRP || zemí ESVO || kandidátských zemí || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 || Správní výdaje Nepřímý výzkum XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu Přímý výzkum 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury[48] || NRP || ANO || ANO || ANO || ANO
 || Operační výdaje XX 02 01 01 Horizontální akce Vynikající věda 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie Vedoucí postavení v průmyslu 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování 08 02 03 03 Inovace v MSP 02 02 02 03 Inovace v MSP Společenské výzvy 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || RP || ANO || ANO || ANO || ANO
 3.2. Odhadovaný
 dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný
 souhrnný dopad na výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce || Číslo || [okruh 1 – Inteligentní růst podporující začlenění]
 GŘ pro výzkum a inovace / informační společnost a média / vzdělávání a kulturu / podniky a průmysl / energetiku / mobilitu a dopravu / zemědělství a rozvoj venkova / JRC – přímý výzkum / životní prostředí || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky ||
 Horizontální akce
 XX 02 01 01 || Závazky || (1a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 Platby || (2a) || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. ||
 08 02 02 01 Evropská rada pro výzkum || Závazky || (1b) || 1640,417 || 1753,575 || 1879,819 || 2009,349 || 2144,525 || 2284,826 || 2427,130 || || 14139,641
 Platby || (2b) || 204,154 || 1055,485 || 1335,717 || 1661,563 || 1868,955 || 2063,161 || 2199,449 || 3751,158 || 14139,641
 08 02 02 02 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1c) || 199,794 || 211,723 || 225,177 || 238,964 || 253,364 || 268,311 || 283,451 || || 1680,784
 Platby || (2c) || 24,865 || 128,015 || 161,107 || 199,448 || 223,066 || 244,699 || 259,212 || 440,372 || 1680,784
 08 02 02 03 Budoucí a vznikající technologie** 09 02 02 02 Budoucí a vznikající technologie** || Závazky || (1d) || 283,318 || 300,310 || 320,217 || 469,448 || 606,917 || 642,722 || 678,989 || || 3301,921
 Platby || (2d) || 48,847 || 251,487 || 316,496 || 391,819 || 438,217 || 480,715 || 509,225 || 865,115 || 3301,921
 08 02 03 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1e) || 545,193 || 577,744 || 614,457 || 652,078 || 691,372 || 732,159 || 773,472 || || 4586,474
 Platby || (2e) || 67,851 || 349,323 || 439,624 || 544,249 || 608,697 || 667,728 || 707,329 || 1201,673 || 4586,474
 08 02 03 02 Přístup k rizikovému financování** 02 02 02 02 Přístup k rizikovému financování** || Závazky || (1f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || || 3768,450
 Platby || (2f) || 447,955 || 474,700 || 504,865 || 535,776 || 568,062 || 601,574 || 635,520 || 0 || 3768,450
 08 02 03 03 Inovace v MSP** 02 02 02 03 Inovace v MSP** || Závazky || (1g) || 78,373 || 83,053 || 88,330 || 93,738 || 99,387 || 105,250 || 111,189 || || 659,320
 Platby || (2g) || 9,754 || 50,216 || 63,197 || 78,238 || 87,502 || 95,988 || 101,681 || 172,744 || 659,320
 08 02 04 01 Zdraví, demografická změna a dobré životní podmínky || Závazky || (1h) || 1030,952 || 1051,848 || 1073,128 || 950,146 || 1398,959 || 1481,491 || 1565,088 || || 8551,612
 Platby || (2h) || 126,578 || 651,675 || 820,134 || 1015,317 || 1135,546 || 1245,671 || 1319,549 || 2237,142 || 8551,612
 08 02 04 02 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** 05 02 01 00 Zajišťování potravin, udržitelné zemědělství, mořský a námořní výzkum a biohospodářství** || Závazky || (1i) || 525,695 || 557,082 || 592,481 || 628,757 || 666,645 || 705,974 || 745,810 || || 4422,444
 Platby || (2i) || 65,424 || 336,830 || 423,901 || 524,785 || 586,927 || 643,848 || 682,032 || 1158,697 || 4422,444
 08 02 04 03 Bezpečná, čistá a účinná energie** 32 02 02 00 Bezpečná, čistá a účinná energie** || Závazky || (1j) || 732,073 || 775,781 || 825,079 || 875,596 || 928,359 || 983,126 || 1038,601 || || 6158,614
 Platby || (2j) || 91,108 || 469,063 || 590,317 || 730,805 || 817,344 || 896,610 || 949,786 || 1613,580 || 6158,614
 08 02 04 04 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** 06 02 02 00 Inteligentní, ekologická a integrovaná doprava** || Závazky || (1k) || 861,218 || 912,637 || 970,631 || 1030,059 || 1092,129 || 1156,559 || 1221,820 || || 7245,052
 Platby || (2k) || 107,180 || 551,811 || 694,454 || 859,727 || 961,532 || 1054,781 || 1117,337 || 1898,231 || 7245,052
 08 02 04 05 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 02 02 03 01 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** 07 02 02 00 Oblast klimatu, účinné využívání zdrojů a suroviny** || Závazky || (1l) || 400,096 || 423,983 || 450,925 || 478,534 || 507,370 || 537,302 || 567,620 || || 3365,830
 Platby || (2l) || 49,793 || 256,354 || 322,622 || 399,403 || 446,698 || 490,019 || 519,081 || 881,860 || 3365,830
 08 02 04 06 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 09 02 04 00 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** 02 02 03 02 Inovativní a bezpečné společnosti podporující začlenění** || Závazky || (1m) || 483,533 || 512,402 || 544,963 || 578,329 || 613,179 || 649,353 || 685,994 || || 4067,754
 Platby || (2m) || 60,177 || 309,815 || 389,903 || 482,696 || 539,855 || 592,210 || 627,332 || 1065,767 || 4067,754
 09 02 02 01 Evropské výzkumné infrastruktury (včetně elektronických infrastruktur) || Závazky || (1n) || 113,951 || 120,755 || 128,428 || 136,291 || 144,504 || 153,029 || 161,664 || || 958,622
 Platby || (2n) || 14,181 || 73,012 || 91,886 || 113,754 || 127,224 || 139,562 || 147,839 || 251,163 || 958,622
 09 02 03 00 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1o) || 1005,176 || 1065,189 || 1132,878 || 1202,241 || 1274,686 || 1349,886 || 1426,056 || || 8456,112
 Platby || (2o) || 125,096 || 644,049 || 810,537 || 1003,436 || 1122,258 || 1231,095 || 1304,108 || 2215,533 || 8456,112
 02 02 02 01 Vedoucí postavení v základních a průmyslových technologiích || Závazky || (1p) || 194,477 || 206,088 || 219,184 || 232,604 || 246,620 || 261,169 || 275,907 || || 1636,048
 Platby || (2p) || 24,203 || 124,608 || 156,819 || 194,140 || 217,129 || 238,186 || 252,313 || 428,651 || 1636,048
 15 02 02 00 Akce „Marie Curie“ týkající se dovedností, odborné přípravy a profesního rozvoje || Závazky || (1q) || 728,274 || 771,756 || 820,798 || 871,052 || 923,542 || 978,025 || 1033,212 || || 6126,659
 Platby || (2q) || 90,635 || 466,629 || 587,254 || 727,013 || 813,103 || 891,958 || 944,858 || 1605,208 || 6126,659
 15 02 03 00 Evropský inovační a technologický institut * || Závazky || (1r) || 267,498 || 324,047 || 389,375 || 472,279 || [497,465]* || [554,83]* || [599,78]* || || 1453,199
 Platby || (2r) || 232,723 || 281,921 || 338,756 || 410,883 || 188,916 + [243,863]* || [482,704]* || [521,806]* || [403,684]* || 1453,199
 10 02 01 00 Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || Závazky || (1s) || 32,459 || 33,108 || 33,771 || 34,445 || 35,134 || 35,838 || 36,554 || || 241,311
 Platby || (2s) || 12,325 || 27,672 || 31,582 || 33,891 || 34,568 || 35,261 || 35,965 || 30,048 || 241,311
 * Z rozpočtů na cíle
 „společenské výzvy“ a „vedoucí postavení v základních a
 průmyslových technologiích” bude poměrně na roky 2018–2020
 orientačně a s výhradou přezkumu podle čl. 26 odst. 1
 uvolněna dodatečná částka ve výši 1652,057 milionů EUR.
 ** Rozdělení mezi GŘ není v této
 fázi stanoveno.
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || ≥2021 || CELKEM
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 9570,455 || 10155,782 || 10814,513 || 11489,691 || 12194,753 || 12926,590 || 13668,077 || || 80819,860
 Platby || (5) || 1802,849 || 6502,665 || 8079,171 || 9906,943 || 10785,6 || 11613,07 || 12312,62 || 19816,94 || 80819,860
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) ||
 XX 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky* || (6a) || 226,187 || 230,711 || 235,325 || 240,031 || 244,832 || 249,729 || 254,723 || || 1681,538
 XX 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu* || (6b) || 169,252 || 232,572 || 258,456 || 289,571 || 316,454 || 341,909 || 376,531 || || 1984,745
 XX 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu* || (6c) || 138,404 || 162,149 || 172,823 || 185,361 || 196,450 || 207,073 || 220,939 || || 1283,199
 10 01 05 01 Výdaje související s výzkumnými pracovníky || (6d) || 151,686 || 156,996 || 162,490 || 168,178 || 174,064 || 180,156 || 186,461 || || 1180,031
 10 01 05 02 Externí pracovníci v oblasti výzkumu || (6e) || 34,280 || 35,052 || 35,840 || 36,647 || 37,471 || 38,314 || 39,176 || || 256,781
 10 01 05 03 Ostatní výdaje na řízení v oblasti výzkumu || (6f) || 65,312 || 66,618 || 67,950 || 69,309 || 70,695 || 72,109 || 73,551 || || 485,545
 10 01 05 04 Ostatní výdaje na významné výzkumné infrastruktury || (6g) || 6,551 || 6,682 || 6,816 || 6,952 || 7,091 || 7,233 || 7,378 || || 48,703
  Správní prostředky CELKEM || 6 || 791,672 || 890,780 || 939,700 || 996,049 || 1047,057 || 1096,523 || 1158,759 || || 6920,542
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 || || 87740,402
 Platby || =5+ 6 || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
 Tyto číselné údaje se zakládají na
 téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
 stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
 pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
 Má-li návrh/podnět dopad na více okruhů:
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || (5) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 4 víceletého finančního rámce (referenční částka) || Závazky || =4+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Platby || =5+ 6 || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Okruh víceletého finančního rámce || 5 || Správní výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || CELKEM
 GŘ: <.......> ||
  Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
  Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 GŘ <.......> CELKEM || Prostředky || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Rok ≥2021 || CELKEM
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 10362,127 || 11046,561 || 11754,214 || 12485,739 || 13241,811 || 14023,113 || 14826,837 || || 87740,402
 Platby || 2383,229 || 7221,855 || 8818,966 || 10664,002 || 11835,992 || 12920,485 || 13694,775 || 20201,100 || 87740,402
 3.2.2. Odhadovaný
 dopad na operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití
 operačních prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití
 operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa) / běžné ceny
 Uveďte cíle a výstupy ò || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 VÝSTUPY
 Druh výstupu[49] || Průměrné náklady výstupu || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Počet výstupů || Náklady || Celkový počet výstupů || Náklady celkem
 SPECIFICKÝ CÍL č. 1[50] – Vynikající věda ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 1 – Vynikající věda || || 2965,755 || || 3158,119 || || 3374,440 || || 3725,105 || || 4072,852 || || 4326,913 || || 4584,446 || || 26207,628
 SPECIFICKÝ CÍL č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 2 – Vedoucí postavení v průmyslu || || 2271,175 || || 2406,774 || || 2559,714 || || 2716,437 || || 2880,127 || || 3050,036 || || 3222,143 || || 19106,407
 SPECIFICKÝ CÍL č. 3 – Společenské výzvy || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 3 – Společenské výzvy || || 4033,565 || || 4233,731 || || 4457,207 || || 4541,423 || || 5206,640 || || 5513,803 || || 5824,934 || || 33811,304
 SPECIFICKÝ CÍL č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 4 – Nejaderné přímé akce Společného výzkumného střediska || || 32,459 || || 33,108 || || 33,771 || || 34,445 || || 35,134 || || 35,838 || || 36,554 || || 241,311
 SPECIFICKÝ CÍL č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Mezisoučet za specifický cíl č. 5 – „Integrace znalostního trojúhelníku“ (Evropský inovační a technologický institut) || || 267,5 || || 324,050 || || 389,380 || || 472,280 || || [497,46] || || [554,832] || || [599,777] || || 1453,199
 || || || || || || || || || || || || || || || ||
 NÁKLADY CELKEM || || 9570,455 || || 10155,782 || || 10814,513 || || 11489,691 || || 12194,753 || || 12926,590 || || 13668,077 || || 80819,860
 3.2.3. Odhadovaný
 dopad na prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních
 prostředků
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 [51] || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Lidské zdroje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Ostatní správní výdaje || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Mimo OKRUH 5[52] víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje* || 581,406 || 655,330 || 692,112 || 734,426 || 772,821 || 810,108 || 856,892 || 5103,095
 Ostatní výdaje správní povahy* || 210,266 || 235,449 || 247,589 || 261,622 || 274,237 || 286,415 || 301,868 || 1817,447
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 CELKEM** || 791,672 || 890,779 || 939,701 || 996,048 || 1047,058 || 1096,523 || 1158,760 || 6920,545
 * Tyto číselné údaje se zakládají na
 téměř plném využití schválených stropů správních výdajů
 stanovených v právním základu. Jsou pro názornost vyjádřeny počtem
 pracovníků, kteří by mohli být za tyto částky zaměstnáni.
 ** Tyto údaje mohou být upraveny v důsledku
 plánované externalizace.
 3.2.3.2. Odhadované
 potřeby v oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských
 zdrojů
 –
 þ Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
 zdrojů Komise, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřený v celých číslech
 (nebo zaokrouhlený nejvýše na 1 desetinné místo)
 || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců) ||
 || XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100 || 100
 || XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu)** || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681 || 1681
 || 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390 || 1390
 ||  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[53] ||
 || XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || || || || || || ||
 || XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 || XX 01 04 yy[54] || – v ústředí[55] || || || || || || ||
 || – při delegacích || || || || || || ||
 || XX 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v nepřímém výzkumu)* || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867 || 867
 || 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593 || 593
 || Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 || CELKEM || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631 || 4631
 * Výše uvedené
 údaje budou upraveny podle výsledků plánované externalizace.
 ** Zátěž odpovídající provádění EIT a
 inovací se odhaduje na cca 100 míst podle plánu pracovních míst pro Komisi.
 XX je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v oblasti
 lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou již
 vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Celkový počet úředníků a dočasných zaměstnanců bude přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
 Externí zaměstnanci || Celkový počet externích zaměstnanců bude pomáhat úředníkům a dočasným zaměstnancům, aby mohli přispívat k naplňování cílů programu Horizont 2020 během celého procesu, od přípravy pracovního programu po konečné šíření výsledků v období 2014–2020. Tyto lidské zdroje zahrnují všechny potřeby v různých způsobech řízení podle bodu 1.7 legislativního finančního výkazu.
 3.2.4. Soulad se
 stávajícím víceletým finančním rámcem
 –
 þ Návrh/podnět je v souladu se stávajícím
 víceletým finančním rámcem.
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu
 příslušného okruhu víceletého finančního rámce.
 Nepoužije se.
 .
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje
 pružnosti nebo změnu víceletého finančního rámce[56].
 Nepoužije se.
 .
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná
 místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || Třetí země přidružené k programu ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM* || p.m.
 * Tyto prostředky budou doplněny po
 sjednání dvoustranných dohod o přidružení.
 3.3. Odhadovaný dopad na příjmy
 –
 ̈ Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad
 na příjmy.
 –
 þ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 –
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 –
 þ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[57]*
 Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
 Bod 6011 Bod 6012 Bod 6013 Bod 6031 || || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m. || p.m.
 * Tyto prostředky budou doplněny po
 sjednání dvoustranných dohod o přidružení.
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 02 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 05 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 06 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 07 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 08 04 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 09 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 10 02 02 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 15 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 32 03 01 Prostředky
 z příspěvků třetích stran
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 Některé
 přidružené státy mohou prostřednictvím dohod o přidružení
 přispívat na dodatečné financování rámcového programu. Metoda
 výpočtu bude dojednána v těchto dohodách o přidružení,
 přičemž nemusí být ve všech dohodách stejná. Výpočty se
 většinou zakládají na HDP přidruženého státu v porovnání
 v HDP členských států za použití této procentuální sazby na
 celkový schválený rozpočet.
 [1] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [2] Úř. věst. C , , s. .
 [3] Úř. věst. C , , s. .
 [4] KOM(2010)2020.
 [5] P7 TA(2011)0401.
 [6] P7 TA(2011)0236.
 [7] P7 TA(2011)0256.
 [8] P7
 TA(2011)0401.
 [9] ERAC 1210/11.
 [10] CdR 67/2011.
 [11] CESE 1163/2011.
 [12] KOM(2011)48.
 [13] KOM(2011)500.
 [14] K(2005) 576 v konečném znění ze dne 11. března
 2005.
 [15] Úř. věst. L 124, 30.5.2003, s. 36.
 [16] KOM(2008) 394.
 [17] Úř. věst. L 412, 30.12.2006, s. 1.
 [18] Úř. věst. L 97, 9.4.2008, s. 1.
 [19] Úř. věst. L [], [], s. [].
 [20] Úř. věst. L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [21] ESFRI
 Strategy Report on Research Infrastructure — Roadmap 2010 (Strategická
 zpráva ESFRI o výzkumné infrastruktuře – plán 2010).
 [22] KOM(2009) 512.
 [23] KOM(2010) 245.
 [24] KOM(2011) 112 v konečném znění.
 [25] KOM(2011) 152.
 [26] KOM (2011) 112.
 [27] KOM(2011) 112.
 [28] KOM(2009) 519.
 [29] Čtvrtá hodnotící zpráva Mezivládního panelu pro změnu klimatu
 (IPCC), 2007, (www.ipcc.ch).
 [30] KOM(2011) 112.
 [31] KOM(2009) 147.
 [32] KOM(2011) 25.
 [33] KOM(2009) 400.
 [34] KOM (2007) 575 v konečném znění.
 [35] Směrnice 2008/56/ES.
 [36] KOM(2010) 245.
 [37] KOM(2010) 491 v konečném znění.
 [38] Srovnávací
 přehled výzkumu a inovací Unie 2010.
 [39] KOM(2011)
 274 v konečném znění.
 [40] ABM: řízení podle činností (Activity-Based Management) – ABB:
 sestavování rozpočtu podle činností (Activity-Based Budgeting).
 [41] Uvedené
 v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b) finančního nařízení.
 [42] Vysvětlení způsobů řízení spolu s odkazem na
 finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [43] Uvedené
 v článku 185 finančního nařízení.
 [44] http://www.trust-researchers.eu/.
 [45] RP
 = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené prostředky.
 [46] ESVO:
 Evropské sdružení volného obchodu.
 [47] Kandidátské
 země a případně potenciální kandidátské země západního
 Balkánu.
 [48] JRC
 žádá o novou rozpočtovou linii pro investice do infrastruktury.
 Většina zařízení JRC pochází ze 60. a 70. let a již neodpovídá
 současnému stavu techniky. Aby mohl být víceletý pracovní programu JRC
 proveden v souladu se standardy EU v oblasti bezpečnosti a
 zabezpečení, jakož i s cíli EU 20/20/20 v oblasti životního
 prostředí, jsou nezbytná nová zařízení a modernizace stávající
 infrastruktury. JRC sestavilo svůj Plán rozvoje infrastruktury na období
 2014–2020, v němž jsou popsány investiční potřeby pro všechna
 pracoviště JRC do roku 2020, které se odráží v nově navržené
 rozpočtové linii.
 [49] Výstupy
 se rozumí produkty a služby, které mají být dodány (např. počet
 financovaných studentských výměn, počet vybudovaných kilometrů
 silnic atd.).
 [50] Popsaný
 v části 1.4.2. „Specifické cíle...“.
 [51] Rokem
 N se rozumí rok, kdy se návrh/podnět začíná provádět.
 [52] Technická
 a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu provádění programů
 a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý výzkum, přímý výzkum.
 [53] SZ
 = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec agentury práce; MOD = mladý
 odborník při delegaci; MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [54] Dílčí
 strop na externí pracovníky z operačních prostředků (bývalé
 linie „BA“).
 [55] V
 podstatě na strukturální fondy, Evropský zemědělský fond pro
 rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský rybářský fond.
 [56] Viz
 body 19 a 24 interinstitucionální dohody.
 [57] Pokud
 jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z cukru), je třeba uvést
 čisté částky, tj. hrubé částky po odečtení 25% nákladů
 na výběr.