text:
 |
 52010PC0556
 /* KOM/2010/0556 lõplik - NLE 2010/0288 */ Ettepanek: NÕUKOGU OTSUS liikmesriikide poolt 2011. ja 2012. aastal Euroopa Arengufondi tasutavate osamaksude, kaasa arvatud 2011. aasta esimese osamakse kohta
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 14.10.2010KOM(2010) 556 lõplik2010/0288 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide poolt 2011. ja 2012. aastal Euroopa Arengufondi tasutavate osamaksude, kaasa arvatud 2011. aasta esimese osamakse kohtaSELETUSKIRIKümnenda Euroopa Arengufondi (edaspidi „EAF”) sisekokkuleppe ja kümnenda EAFi finantsmäärusega nähakse ette uus liikmesriikide osamaksunõudeid käsitlev menetlus, mille alusel liikmesriigid rahastavad EAFi. Finantsmääruse artikli 157 kohaselt kohaldati kõnealust uut menetlust esimest korda 2009. aasta osamaksude puhul.Kooskõlas finantsmääruse artikli 57 lõikega 2 hõlmab käesolev ettepanek järgmist:- aastase osamaksu ülemmäära 2012. aastaks;- aastast osamaksu 2011. aastaks ning- 2011. aasta osamaksu esimese osamakse suurust.Finantsmääruse artikli 57 lõike 7 kohaselt on eraldi täpsustatud, milliseid summasid haldab komisjon ja milliseid Euroopa Investeerimispank.Finantsmääruse artikli 145 kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank (EIP) komisjonile EIP hallatavate vahendite kohta kulukohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.Finantsmääruse artikli 57 lõike 2 kohaselt peab nõukogu käesoleva ettepaneku kohta otsuse tegema 15. novembriks 2010 ning liikmesriigid peavad osamaksu esimese osamakse maksma hiljemalt 21. jaanuariks 2011.Finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt järjestikku varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Käesolevas ettepanekus nimetatud osamaksunõuded hõlmavad seetõttu üheksanda EAFi ja esmakordselt ka kümnenda EAFi summasid.Tuletame meelde, et finantsmääruse artikli 60 lõikes 1 on sätestatud, et juhul kui liikmesriik ei maksa tasumisele kuuluvat osamaksu osamakset sätestatud tähtajaks, peab asjaomane liikmesriik tasuma maksmata jäänud summalt viivist vastavalt samas artiklis sätestatud viivise maksmist käsitlevale korrale.2010/0288 (NLE)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSliikmesriikide poolt 2011. ja 2012. aastal Euroopa Arengufondi tasutavate osamaksude, kaasa arvatud 2011. aasta esimese osamakse kohtaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,võttes arvesse sisekokkulepet nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsuste esindajate vahel ühenduse abi rahastamise kohta mitmeaastase finantsraamistiku (2008–2013) alusel vastavalt AKV–EÜ koostöölepingule ning finantsabi eraldamise kohta nendele ülemeremaadele ja -territooriumidele, mille suhtes kohaldatakse EÜ asutamisleping u neljandat osa[1], eriti selle artiklit 7,võttes arvesse nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määrust (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb kümnenda Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust[2] (edaspidi „kümnenda EAFi finantsmäärus”), eriti selle artikli 57 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutning arvestades järgmist:(1) Vastavalt kümnenda EAFi finantsmääruse artiklites 57–61 sätestatud menetlusele peaks komisjon 15. oktoobriks 2010 esitama ettepaneku, milles täpsustatakse liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi (EAF) tehtava aastase osamaksu ülemmäär 2012. aastaks, aastane osamaks 2011. aastaks ja 2011. aasta osamaksu esimese osamakse suurus.(2) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 58 lõikes 2 on sätestatud, et osamaksunõuetega kustutatakse kõigepealt varasemate EAFide jaoks ette nähtud summad. Seetõttu tuleks üheksanda EAFi rahastamisnõue esitada ka kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 58 lõike 2 alusel. Kümnenda EAFi osamaksunõuded esitatakse esimest korda 2011. aastal.(3) Kümnenda EAFi finantsmääruse artikli 145 esimese lõigu kohaselt edastas Euroopa Investeerimispank (EIP) komisjonile EIP hallatavate vahendite kohta kulukohustuste ja maksete prognoosi ajakohastatud versiooni.(4) Nõukogu peaks käesoleva ettepaneku suhtes tegema otsuse 15. novembriks 2010 ja liikmesriigid peaksid 2011. aasta osamaksu esimese osamakse maksma hiljemalt 21. jaanuariks 2011,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Liikmesriikide poolt Euroopa Arengufondi tehtava aastase osamaksu ülemmäär 2012. aastaks on komisjoni puhul 4 000 000 000 eurot ja Euroopa Investeerimispanga puhul 350 000 000 eurot.Artikkel 22011. aasta EAFi osamaks, mille liikmesriigid maksavad Euroopa Komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale, on vastavalt 3 690 000 000 eurot ja 210 000 000 eurot.Artikkel 3Summad, mida iga liikmesriik maksab komisjonile ja Euroopa Investeerimispangale 2011. aasta osamaksu esimese osamaksena, on esitatud lisas asuvas tabelis.Artikkel 4Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.Artikkel 5Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Brüssel,Nõukogu nimeleesistujaLISA2011. aasta osamaksu esimene osamakse (eurodes)[pic][pic][pic][pic][1] ELT L 247, 9.9.2006, lk 32.[2] ELT L 78, 19.3.2008, lk 1.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
COMISIÓN DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS
 C0MÍ89) 500 f i n a l .
 Bruselas, 17 de octubre de 1989
 s
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 relativo a las condiciones de policía sanitaria que rigen la
 comercialización de roedores en la Comunidad
 (presentada por la Comisión)
 ---pagebreak--- - 3 -
 EXPOSICIÓN DE MOTIVOS
 La comercialización de roedores y, en particular, de conejos, liebres,
 ratones y ratas constituye una fuente de Ingresos para una parte de la
 población agraria. Para asegurar un desarrollo racional de esta
 actividad, acrecentar la productividad en el sector y permitir la
 realización del mercado interior, es importante fijar a nivel
 comunitario las normas de policía sanitaria relativas a la
 comercialización de roedores en la Comunidad.
 La propuesta prevé una armonización de las normas de comercialización
 de dichos animales en el territorio de la Comunidad. La eliminación de
 las disparidades actuales permitirá favorecer los intercambios
 Intracomunitarlos de roedores al mismo tiempo que responderá a
 determinadas exigencias de policía sanitaria con el fin de evitar la
 propagación de enfermedades.
 ---pagebreak--- - 4
 Propuesta de
 REGLAMENTO (CEE) DEL CONSEJO
 relativo a las condiciones de policía sanitaria que rigen la
 comercialización de roedores en la Comunidad
 EL CONSEJO DE LAS COMUNIDADES EUROPEAS,
 Visto el Tratado constitutivo de la Comunidad Económica Europea y, en
 particular, su articulo 43,
 Vista la propuesta de la Comisión,
 Visto el dictamen del Parlamento Europeo,
 Visto el dictamen del Comité Económico y Social,
 Considerando que los roedores y, en particular, los conejos, liebres,
 ratones y ratas, en tanto que animales vivos, están Incluidos en la
 lista de productos enumerados en el Anexo II del Tratado CEE;
 Considerando que es importante, pata asegurar un désarroi lo racional de
 la producción de roedores y acrecentar asi la productividad en este
 sector, fijar, en el ámbito comunitario, normas relativas a la
 comercialización de roedores en la Comunidad;
 Considerando que la cria de roedores y, en particular, de conejos, se
 integra generalmente en el marco de actividades agrícolas; que
 constituye una fuente de ingresos para una parte de la población
 agraria;
 Considerando que conviene eliminar las disparidades existentes entre
 los Estados miembros en materia de policía sanitaria, con el fin de
 favorecer los intercambios intracomunitarlos de roedores;
 ---pagebreak--- - 5 -
 Considerando que, para poder ser comercializados, los roedores deben
 responder a determinadas exigencias de policía sanitaria, con el fin de
 evitar la propagación de enfermedades contagiosas;
 Considerando que, en lo tocante a la organización y al curso que se
 debe dar a los controles que debe realizar el Estado miembro de destino
 y a las medidas de salvaguardia que se deben adoptar, conviene hacer
 referencia a las normas generales previstas en el Reglamento (CEE)
 na del Consejo sobre controles veterinarios en los
 Intercambios Intracomunltarlos ante la perspectiva de la realización
 del mercado Interior;
 Considerando que es conveniente prever la posibilidad de controles
 independientes por parte de la Comisión,
 HA ADOPTADO EL PRESENTE REGLAMENTO:
 Articulo 1
 El presente Reglamento define las condiciones de policía sanitaria que
 rigen la comercialización de roedores en la Comunidad.
 Articulo 2
 A los efectos del presente Reglamento, se entenderá por:
 1. Roedores: los an, I males del orden de los roedores, Incluidos los
 lagomorfos.
 2. Roedores domésticos: los roedores nacidos, criados y mantenidos en
 cautividad.
 3. Roedores salvaies: los roedores que han nacido y que viven en su
 medio natural.
 ---pagebreak--- - 6 -
 Articulo 3
 Sin perjuicio de lo dispuesto en el articulo 8, todos los roedores
 podrán ser comercializados en la Comunidad siempre que no estén sujetos
 a las prohibiciones mencionadas en los artículos 5 ó 6.
 Articulo 4
 Deberá declararse al servicio veterinario oficial la sospecha o la
 aparición de las siguientes enfermedades:
 rabia
 mlxomatosls x*
 enfermedad hemorráglca viral del conejo
 tularemia
 Articulo 5
 Se prohibe la salida de roedores domésticos de una explotación
 cuando éstos provengan o hayan estado en contacto con animales de
 otra explotación en la que haya aparecido o se sospeche la
 existencia de una de las enfermedades citadas en el articulo 4, a
 las que dichos roedores son sensibles.
 2. Siempre que no se hayan matado todos los animales de las especies
 sensibles y no se hayan desinfectado los locales, la duración de la
 prohibición, a partir del último caso registrado, será por lo menos
 de:
 1 mes en el caso de la rabia
 2 meses en el caso de la mlxomatosls
 2 meses en el caso de enfermedad hemorráglca
 3 meses en el caso de la tularemia.
 ---pagebreak--- - 7 -
 Articulo 6
 1. Se prohibe la comercialización de roedores salvajes provenientes de
 una zona situada en un radio de menos de 10 Km del punto en que
 haya aparecido o en ei que se sospeche la existencia de una de las
 enfermedades mencionadas en el articulo 4.
 2. La prohibición tendrá duración de 3 meses por lo menos, a partir
 del último caso registrado.
 Articulo 7
 Las normas previstas por el Reglamento (CEE) nfl serán
 aplicables, en particular, por lo que respecta a la organización y al
 curso que se deberá dar a los controles que efectúe el Estado miembro
 de destino, asi como a las medidas de salvaguardia que se deberán
 api i car.
 Articulo 8
 Hasta la aplicación de una normativa comunitaria en la materia, las
 condiciones aplicables a las Importaciones de roedores provenientes de
 terceros países no deberán ser más favorables que las que rigen los
 intercambios intracomunltarlos.
 Articulo 9
 En la medida necesaria para la aplicación uniforme del Reglamento,
 expertos veterinarios de la Comisión podrán efectuar controles in situ.
 La Comisión Informará a los Estados miembros del resultado de dichos
 controles.
 El Estado miembro en cuyo territorio se efectúe un control
 proporcionará a los expertos toda la ayuda necesaria para el
 cumplimiento de su tarea.
 La Comisión establecerá las disposiciones generales de aplicación del
 presente articulo, asi como el código de normas que deberá aplicarse
 durante los controles previstos en el presente articulo.
 ---pagebreak--- - 8 -
 Articulo 10
 El presente Reglamento entrará en vigor el trigésimo día siguiente al
 de su publicación en el Diario Oficial de las Comunidades Europeas.
 El presente Reglamento será obligatorio en todos sus elementos y
 directamente aplicable en cada Estado miembro.
 Hecho en Bruselas, el
 Por el Consejo
 ---pagebreak--- FICHA DE FINANCIACIÓN
 Proyecto de propuesta de Reglamento del Consejo relativo a las condiciones de
 policía sanitaria que regirán la comercialización de roedores en la
 Común I dad.
 1. Linea prespuestarla Partida Denominación:
 1MB 382 Inspecciones agrarias
 2. Fundamento Jurfdico
 Artlculo 43 del Tratado
 3. Clasificación: Gasto no obligatorio
 4. Objetivos y descripción
 Verificación de la aplicación del Reglamento (art. 9)
 5. Método de cálculo
 5.1. Naturaleza del gasto: gastos de misión
 5.2. Porcentaje de financiación comunitaria: 100%
 5.3. Cálculo: 200 días de misión al año, a 170 ECU/dla (coste actual de las
 inspecciones) - 34.000 ECU/año.
 6. Repercusión financiera sobre los créditos de operaciones
 6.1. Calendarlo de vencimientos (en millones de ecus)
 Ejercicio CC/CP
 1991 0,034
 1992 0,034
 1993 0,034
 1994 0,034
 1995 0,034
 ejercicios siguientes
 Total 0,170
 6.2. Financiación durante el ejercicio en curso: Nada
 7. Observaciones:
 Esta propuesta exige, además, un puesto de trabajo A7/6 suplementario,
 ---pagebreak--- ISSN 0257-9545
 COM{89) 500 final
 DOCUMENTOS
 ES 03
 N° de catálogo : CB-CO-89-496-ES-C
 ISBN 92-77-54309-4
 Oficina de Publicaciones Oficiales de las Comunidades Europeas
 1^2985 Luxemburgo


type: other

text:
Torma valla põhimäärus – Riigi Teataja
 Torma valla põhimäärus
 Torma valla põhimäärus - sisukord
 § 2 Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
 2 TORMA VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
 § 3 Tunnuslause
 § 4 Tunnuslause kasutamise kord
 § 6 Logo kasutamise kord
 § 7 Torma valla vapp ja lipp ning nende kasutamise kord
 3 VALLA AURAHA JA VALLA TÄNUKIRJA ANDMISE KORD
 § 8 Torma valla auraha
 § 9 Aurahade komisjon
 § 10 Auraha taotlemine
 § 11 Auraha andmise otsustamine
 § 12 Torma valla tänukiri
 § 13 Tänukirja taotlemine
 § 14 Tänukirja vormistamine ja kätteandmine
 4 TORMA VALLA HEAKORRAKONKURSS KAUNIS KODU
 § 16 Osavõtu tingimused
 § 17 Konkursi korraldamine
 § 18 Hindamise alused
 § 19 Autasustamine
 5 VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VALIMISE KORD, VOLIKOGU TÖÖKORD
 § 20 Volikogu esimees ja aseesimees
 § 21 Volikogu esimehe valimine
 § 22 Volikogu aseesimehe valimine
 § 24 Volikogu istung
 § 25 Volikogu istungi ettevalmistamine
 § 26 Õigusaktide algatamise õigus
 § 27 Volikogu istungi läbiviimine
 § 29 Eelnõude lugemine
 § 30 Volikogu fraktsioon
 6 VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMINE, NENDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, TEGEVUSVALDKONNAD
 § 31 Volikogu komisjonid
 § 32 Komisjoni esimeeste ja aseesimeeste valimine
 § 34 Komisjoni tegutsemisvõimetus
 7 VALLAVANEMA VALIMISE JA VALITSUSE MOODUSTAMISE KORD NING VALITSUSE TÖÖKORD
 § 37 Valitsuse moodustamine
 § 38 Valitsuse töökord
 § 39 Valitsuse komisjonid
 8 EELARVE KOOSTAMISE, VASTUVÕTMISE, MUUTMISE JA SELLE TÄITMISE ARUANDE LÄBIVAATAMISE JA KINNITAMISE NING AVALIKUSTAMISE KORD
 § 40 Eelarve koostamine
 § 41 Alaeelarved
 § 42 Valitsuse kohustused
 § 43 Eelarve eelnõu lisad
 § 44 Eelarve menetlemine
 § 45 Parandusettepanekute esitamine
 § 46 Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
 § 50 Aru andmine
 § 53 Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad
 § 54 Eelarve muutmine, lisaeelarve
 § 55 Lisaeelarve projekti lisad
 § 56 Sihtotstarbeliste summade kasutamine
 § 57 Eelarve muutmise ettepaneku esitamine
 § 58 Eelarve muutmise menetlemine
 § 59 Eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruande avalikustamine
 § 60 Reservfondi käsutamine
 § 61 Laenude võtmine
 § 62 Maksud ja koormised
 § 63 Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord
 9 KÜLAVANEMA STATUUT
 § 64 Eesmärk
 § 65 Külavanema valimine, külavanema volituste kestus
 § 66 Külavanema õigused
 § 67 Külavanema ülesanded ja vastutus
 § 68 Külavanema volituste lõppemine
 § 69 Esindamise õiguslikud alused
 § 70 Valla esindusfunktsiooni täitmine
 § 71 Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
 § 72 Valla esindamine kohtus
 § 73 Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
 § 74 Valla välissuhted
 § 75 Lepingute sõlmimine
 11 VALLA ÕIGUSAKTIDELE ESITATAVAD NÕUDED, AVALIKUSTAMINE, JÕUSTUMINE JA NÕUDED PROTOKOLLILE
 § 76 Valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine ja jõustumine
 § 77 Volikogu istungi protokoll
 § 78 Valitsuse istungi protokoll
 12 VALLA ÕIGUSAKTIDE TÄITMISE KONTROLL JA ARUPÄRIMINE VOLIKOGUS
 § 79 Õigusaktide täitmise kontroll
 § 80 Arupärimise esitamine ja vastamine
 § 81 Põhimääruse menetlemine
 § 82 Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 § 83 Määruse avalikustamine
 § 84 Määruse jõustumine
 RT IV, 16.01.2013, 99
 Vastu võetud 23.03.2010 nr 12
 Kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse paragrahv 8 lõike 1 ja 2 ning § 22 lõike 1 punkti 9 alusel annab Torma Vallavolikogu m ä ä r u s e:
 (1) Torma valla põhimäärus on õigusakt, millega sätestatakse:
 1) Torma valla (edaspidi vald) sümbolid ja nende kasutamise kord;
 2) valla auraha ja valla tänukirja andmise kord;
 3) vallavolikogu (edaspidi volikogu) esimehe ja aseesimehe valimise kord, volikogu töökord;
 4) volikogu komisjonide (edaspidi komisjon) moodustamine, nende esimeeste ja aseesimeeste valimise kord, tegevusvaldkonnad;
 5) vallavanema valimise ja valitsuse moodustamise kord ning valitsuse töökord;
 6) eelarve koostamise, vastuvõtmise, muutmise ja selle täitmise aruande läbivaatamise ja kinnitamise ning avalikustamise kord;
 7) külavanema statuut;
 8) valla esindamine;
 9) valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine, jõustumine ja nõuded protokollile;
 10) valla õigusaktide täitmise kontroll ja arupärimine volikogus.
 § 2. Kohaliku omavalitsuse põhimõtted
 (1) Kohalik omavalitsus Torma vallas rajaneb järgmistel põhimõtetel:
 2) igaühe seaduslike õiguste ja kohustuste tagamine;
 3) seaduse järgimine oma ülesannete ja kohustuste täitmisel;
 2. peatükk TORMA VALLA SÜMBOLID JA NENDE KASUTAMISE KORD
 § 3. Tunnuslause
 (1) Torma valla tunnuslause on “Adra ja sulega Jakobsoni vaimus”.
 § 4. Tunnuslause kasutamise kord
 (1) Tunnuslauset võib kasutada kooskõlas logoraamatus sätestatuga:
 1) volikogu, valitsuse ja valla hallatavate asutuste trükistel, meenetel, üritustel, meedias;
 2) muu isik üldkultuurilistel, ärilistel või teistel sündsatel eesmärkidel tasuta.
 (2) Tunnuslauset võib kasutada eraldi või koos valla logoga.
 § 5. Logo
 (1) Torma valla logo sümboliseerib Torma põlist tegevusala- põllumajandust ja maarahva jätkuvat pürgimist harituse poole.
 (2) Logo koosneb tunnuslausest ja märgist.
 (3) Kasutusel on kaks varianti:
 1) Torma valla nime sisaldav variant on kasutusel iseseisvalt ilma valla vapita;
 2) valla nime mitte sisaldav variant on kasutusel koos Torma valla vapi ja nimega.
 § 6. Logo kasutamise kord
 (1) Valla logo võib kasutada kooskõlas logoraamatus sätestatuga:
 1) volikogu, valitsuse ja valitsuse hallatavate asutuste siltidel, esindusruumides, trükistel, meenetel, üritustel, meedias;
 2) valitsuse otsuse alusel märkidel avalikus ruumis;
 3) muu isik üldkultuurilistel, ärilistel või teistel sündsatel eesmärkidel tasuta.
 (2) Logo võib kasutada eraldi või koos tunnuslausega “Adra ja sulega Jakobsoni vaimus”.
 (3) Logo kasutamise soovist tuleb vallavalitsust teavitada.
 § 7. Torma valla vapp ja lipp ning nende kasutamise kord
 (1) Torma valla vapiks on rohelisel kilbil hõbedane rist, millest üleval kaks hõbedast ristikulehte, sinisel tüve osal hõbedased juured.
 (2) Torma valla lipul korduvad vapil kasutatud sümbolid ja värvid (hõbe asendatud valgega).
 1) Lipu normaalsuurus on 100x160.
 (3) Valla vapp ja lipp on Torma valla omand, mida käsutab volikogu ja mille kasutamist korraldab valitsus.
 (4) Nii värvilist kui ka must-valget vapi ja lipu kujutist võib kasutada volikogu ja valitsuse dokumentidel, siltidel, suveniiridel jt. trükistel.
 (5) Teiste valla füüsiliste ja juriidiliste isikute dokumentidel, trükistel, suveniiridel jt. toodetel võib Torma valla vapi ja lipu kujutist kasutada ainult Torma Vallavalitsuse loal.
 (6) Füüsilistele ja juriidilistele isikutele, kellel on vapi ja lipu kujutise kasutamise õigus, väljastab sümbolite täpsed koopiad vallasekretär.
 (7) Vappi kasutatakse valitsuse pitsatil ja tseremoniaalsete dokumentide plommitemplitel.
 (8) Torma valla vapi kujutisega pitsat on sõõr, mille keskel on vapp ja äärtel asutuse nimetus.
 1) Pitsati läbimõõt on 3,5 cm.
 (9) Torma valla vapipitsati hoidmise eest vastutab vallasekretär.
 (10) Torma valla vapipitsatit kasutatakse vastavalt Torma Vallavalitsuse asjaajamiskorrale.
 (11) Rahvusvahelistel, vabariiklikel ja regionaalsetel üritustel võivad valla lippu kasutada Torma valla ametlik delegatsioon või valda esindavad kollektiivid ja üksikisikud.
 (12) Torma valla lipp on välja pandud ruumis, kus toimuvad volikogu istungid.
 (13) Valla lipp heisatakse järgmistel juhtudel:
 1) alaliselt valitsuse hoonel või lipuvardas;
 3) ametlike esinduste vastuvõtul;
 4) ülevallalistel pidupäevadel, valla kultuuri- ja spordiüritustel;
 5) valitsuse korraldusel muudel juhtudel.
 (14) Eesti lipu ja valla lipu samaaegsel heiskamisel peab Eesti lipp olema auväärsemal kohal.
 (15) Valla vapi ja lipu etalone säilitatakse vallavalitsuses.
 (16) Kui valla lipp heisatakse koos Eesti lipuga ning rahvusvahelise organisatsiooni lipuga ja mõne teise riigi või tema omavalitsusüksuse, Eesti maakonna, valla, linna või muu lipuga, paigutatakse valla lipp või muu lipp Eesti lipust ja rahvusvahelise organisatsiooni lipust lipurivi tagant vaadatuna vasakule.
 (17) Lippude heiskamise ja langetamise eest vastutava isiku määrab vallavanem.
 3. peatükk VALLA AURAHA JA VALLA TÄNUKIRJA ANDMISE KORD
 § 8. Torma valla auraha
 (1) Torma valla auraha antakse austusavaldusena füüsilistele isikutele Torma vallale osutatud tähelepanuväärsete ja eriliste teenete eest. Auraha võidakse erandkorras anda ka postuumselt.
 (2) Auraha antakse igal aastal:
 1) pikaajalise väljapaistva ühiskondliku tegevuse eest;
 2) eelmisel kalendriaastal avalikkuseni jõudnud väljapaistva tegevuse või saavutuste eest.
 (3) Aurahaga kaasneb:
 1) tunnistus, mille allkirjastavad Torma Vallavolikogu esimees ja Torma vallavanem. Tunnistus kinnitatakse Torma valla vapipitsatiga ning tunnistusele märgitakse, mille eest auraha on antud;
 2) preemia, mille kinnitab igal aastal volikogu eraldi otsusega.
 (4) Auraha aluse peale graveeritakse auraha number, andmise aasta ja auraha saaja nimi.
 § 9. Aurahade komisjon
 (1) Aurahade Komisjon vaatab läbi tähtajaks laekunud auraha omistamise taotlused ja teeb volikogule ettepaneku aurahade väljaandmise otsustamiseks, korraldab aurahadega autasustatute nimekirja pidamist, aurahade valmistamist, üle andmata jäänud aurahade arvestust ja hoidmist.
 (2) Komisjon on 8-liikmeline ja komisjoni esimees on volikogu poolt määratud isik.
 § 10. Auraha taotlemine
 (1) Taotlus auraha andmiseks esitatakse kirjalikult komisjonile valla kantselei kaudu auraha andmisele eelneva aasta 15. novembriks.
 (2) Auraha andmise taotlusi on õigus esitada kõigil valla asutustel, ettevõtetel, mittetulundusühingutel, auraha senistel saajatel, volikogul ja valitsusel ning vähemalt 10 isikust koosneval kodanikurühmal.
 (3) Komisjon vaatab taotlused läbi hiljemalt iga aasta 31. detsembriks.
 (4) Komisjon esitab kõik läbivaadatud taotlused volikogule auraha andmise aasta 05. jaanuariks.
 § 11. Auraha andmise otsustamine
 (1) Auraha andmise otsustab volikogu oma jaanuarikuu istungil.
 (2) Ühele isikule antakse auraha ainult üks kord.
 § 12. Torma valla tänukiri
 (1) Torma valla tänukirjaga autasustatakse:
 1) Torma valla inimesi, kes on oma töös saavutanud valla või maakonna tasandil silmapaistvaid tulemusi või kes on kohusetundlikult ja pikka aega täitnud oma tööülesandeid, saavutades kõrge kvalifikatsiooni ning autoriteedi oma ala spetsialistide hulgas – nende inimeste juubelisünnipäevade või ametist lahkumise puhul;
 2) Torma vallas asuvaid ühinguid, organisatsioone, seltse ja muid mittetulunduslikke ühendusi – nende tegevuse eest valla elanikkonna ühistegevuse arendamisel või nende juubelitähtpäevade puhul;
 3) Torma valla allasutusi – nende tegevuse juubelitähtpäevade puhul;
 4) üksikisikuid, juriidilisi isikuid, mittetulunduslikke ühendusi ja teisi organisatsioone ning asutusi – ühekordse silmapaistva saavutuse eest maakonna või kohaliku probleemi lahendamisel.
 (2) Füüsiliste isikute juubelisünnipäevad on 50., 60. sünnipäev, edasi iga viie aasta järel.
 (3) Juriidiliste isikute juubelitähtpäev on 10. aasta, edasi iga kümne aasta järel (erandina 25, 75, 125 ja 175).
 § 13. Tänukirja taotlemine
 (1) Taotlusi tänukirja andmiseks on õigus esitada vallavanemal, valitsuse liikmetel, valla allasutuste juhtidel. Füüsilised ja juriidilised isikud esitavad tänukirja taotlusi eelpoolnimetatute kaudu.
 (2) Taotluse esitamiseks täidetakse vormikohane tänukirja taotluse blankett, mis on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
 (3) Motiveeritud taotlus esitatakse kirjalikult vähemalt 10 päeva enne autasustamist vallavalitsuse kantseleisse.
 (4) Taotluses tuleb näidata:
 1) autasustamiseks esitatava isiku või ühenduse nimi;
 3) tänukirja üleandmise aeg ja koht;
 4) taotluse esitamise kuupäev ja taotluse esitaja allkiri;
 5) taotluse esitaja nimi ja kontaktandmed.
 (5) Valitsus peab võtma seisukoha kõikide esitatud taotluste suhtes. Otsusest teatatakse taotluse esitajale.
 § 14. Tänukirja vormistamine ja kätteandmine
 (1) Tänukirja andmise kohta vormistatakse valitsuse korraldus. Korralduses tuuakse ära tänukirja saaja nimi ja tänukirja andmise põhjendus.
 (2) Tänukirjale kirjutab alla vallavanem. Allkiri kinnitatakse Torma valla pitsatiga.
 (3) Tänukirja üleandmise aeg ja koht valitakse vastavalt taotlusele. Tänukirja annab üle vallavanem või tema poolt volitatud isik (abivallavanem).
 (4) Ühele isikule võib tänukirja anda mitmel korral.
 (5) Koos tänukirjaga võib isikule vastavalt valitsuse korraldusele anda ka kingituse või rahalise preemia.
 4. peatükk TORMA VALLA HEAKORRAKONKURSS KAUNIS KODU
 (1) Osaleda Vabariigi Presidendi algatatud kodukaunistamise liikumises.
 (2) Väärtustada inimeste kodukaunistamisel tehtud tööd, selgitada välja ja tunnustada parimaid.
 (3) Tõsta heakorra taset elamute, tootmishoonete, ettevõtete ja asutuste ümbruses, samuti külades ja vallas tervikuna.
 § 16. Osavõtu tingimused
 (1) Konkursil osalevad valla territooriumil asuvad suvekodud ja pereelamud krundi suurusega kuni 5000 m2; pereelamud krundi suurusega üle 5000 m2; korterelamud; ühiskondlikud hooned, objektid ja ettevõtted.
 (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Ettepanekuid kandidaatide esitamiseks konkursile võivad teha külavanemad, seltsid, asutused, ettevõtjad, vallakodanikud, teatades sellest kirjalikult või suuliselt vallavalitsusse hiljemalt 15. maiks.
 (3) Komisjon valib esitatud kandidaatide hulgast esimesel ülevaatusel ajavahemikus 16. mai kuni 15. juuni välja konkureerima jäävad objektid. Kordusülevaatus tehakse sügisel septembrikuus.
 § 17. Konkursi korraldamine
 (1) Konkursi viib läbi vallavalitsuse poolt moodustatud 5-liikmeline komisjon. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Komisjon teatab konkursist osavõtjatele objekti külastamise aja.
 (3) Konkurss viiakse läbi järgmistes gruppides:
 1) suvekodud ja pereelamud krundi suurusega kuni 5000 m2 ja pereelamud krundi suurusega üle 5000 m2;
 2) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 3) korterelamud;
 4) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 5) ühiskondlikud hooned, objektid ja ettevõtted; (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 6) kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (4) Komisjon teeb kokkuvõtted ja esitab need volikogule kinnitamiseks.
 (5) Sobiva kandidaadi puudumisel jäetakse vastavas kategoorias auhind välja andmata.
 (6) Eelnevate aastate heakorrakonkursi võitnuid saab uuesti konkursile esitada viie aasta möödumisel nende parimaks tunnistamisest. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012).
 § 18. Hindamise alused
 (1) Hindamisel arvestab komisjon esimeses järjekorras objekti terviklikku üldmuljet, üksikute kujunduselementide kokkusobivust, loodusliku omapära arvesse võtmist ja selle oskuslikku kasutamist.
 (2) Hindamine toimub 100 punkti süsteemis, vastava punktisüsteemi alusel.
 (3) Elamu hindamisel kasutatav punktisüsteem:
 1) Terviklik ruumimõju - 12 punkti
 1.1 vormide kokkusobivus – 2 punkti
 1.2 harmoonilisus ja kontrastsus – 2 punkti
 1.3 lahenduse idee originaalsus – 2 punkti
 1.4 otstarbekohasus – 2 punkti
 1.5. ruumi ja pinna kasutus - 2 punkti
 1.6. koha omapärasuste ja võimaluste kasutamine – 2 punkti.
 2) Heakord - 36 punkti
 2.1hoonete korrastus - 10 punkti
 2.2 ehitiste värvilahendus – 5 punkti
 2.3 teede seisund ja sobivus – 5 punkti
 2.4 teeäärte hooldamine ja kujundamine - 5 punkti
 2.5 tarade, piirete, väravate seisukord ja sobivus – 6 punkti
 2.6 heakord väljaspool krunti – 5 punkti.
 3) Haljastus ja selle seisund - 19 punkti
 3.1 muru – 8 punkti
 3.2 lilled – 5 punkti
 3.3 ilupuud ja -põõsad, rohttaime – 6 punkti.
 4) Väikevormid, nende seisund - 25 punkti
 4.1 lipumast – 5 punkti
 4.2 peremärk, viidad, sildid, logo – 4 punkti
 4.3 skulptuurid ja pilgupüüdjad – 4 punkti
 4.4 veesilmad, basseinid, voolav vesi – 4 punkti
 4.5 aiamööbel, väikehooned, lehtlad – 4 punkti
 4.6 välisvalgustus, illumineerimine – 4 punkti.
 5) Keskkonnahoiak - 8 punkti
 5.1 linnupesakastid – 2 punkti
 5.2 jäätmete komposteerimine, jäätmekäitlus – 3 punkti
 5.3 puhta- ja reovee käitluse korraldamine – 3 punkti.
 (4) Ühiskondlike hoonete, objektide ja ettevõtete punktisüsteem: (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 1) üldilme, lipumast - 30 punkti
 2) hooned, ehitised - 25 punkti
 3) teed, piirded - 15 punkti
 4) haljastus - 30 punkti
 (5) Ülevaatuse tulemused vormistab komisjon protokollina. Protokoll koos autasustamise esildisega esitatakse detsembrikuu volikogule kinnitamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 19. Autasustamine
 (1) Hindamistulemuste alusel autasustatakse iga grupi kaunimat.
 (2) Parimaks tunnistatud objekte autasustatakse valla tänukirjaga ja preemiaga. Volikogu kinnitab igal aastal preemia suuruse.
 (3) Autasude üleandmine toimub Torma valla Eesti Vabariigi aastapäeva üritusel.
 (4) Maakonnakomisjonile esitatakse autasustamiseks eelmise aasta konkursi „Kaunis kodu” võitjad.
 (5) Konkursi “Kaunis kodu” tulemused avaldatakse valla veebilehel ja Torma Valla Teatajas.
 5. peatükk VOLIKOGU ESIMEHE JA ASEESIMEHE VALIMISE KORD, VOLIKOGU TÖÖKORD
 § 20. Volikogu esimees ja aseesimees
 1) korraldab volikogu tööd, kutsub kokku ja juhatab volikogu eestseisuse koosolekuid, volikogu istungeid ning korraldab istungite ettevalmistamist läbi vallakantselei;
 3) täidab muid talle seaduse, põhimääruse ja teiste õigusaktidega pandud ülesandeid;
 4) annab volikogu alatistele ja ajutistele komisjonidele ülesandeid ja kontrollib nende täitmist.
 (2) Volikogul on üks aseesimees. Volikogu aseesimees asendab volikogu esimeest tema äraolekul või volituste peatumisel. Aseesimees täidab muid talle õigusaktidega pandud ülesandeid.
 § 21. Volikogu esimehe valimine
 (2) Volikogu esimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Salajase hääletamise tagamiseks ei ole nõutav hääletuskabiin, kui hääletuse salajasuse tagamine on võimalik muul viisil.
 (3) Volikogu esimehe kandidaadi ülesseadmine:
 3) kandidaadid võivad esitada enesetaanduse kuni nimekirja sulgemise otsustamiseni volikogu poolt;
 4) nimekirja sulgemise otsustab avalikul hääletamisel poolthäälte enamusega volikogu;
 5) kui volikogu ei otsusta teisiti, tutvustab kandidaatide nimekirjas olev isik end pärast nimekirja sulgemist kuni 15 minutilises sõnavõtus ja volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
 (4) Volikogu esimehe valimisel on volikogu liikmel üks hääl.
 (5) Volikogu esimehe valimise korraldamisel valla valimiskomisjoni poolt valmistatakse ette hääletussedelid, viiakse läbi salajane hääletamine ning valimistulemused tehakse kindlaks valimiskomisjoni otsusega. Volikogu esimehe valimise korraldamisel häältelugemiskomisjoni poolt valmistatakse ette hääletussedelid, viiakse läbi salajane hääletamine ning valimistulemused tehakse kindlaks häältelugemiskomisjoni protokolliga, millele kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (6) Volikogu esimeheks valituks osutub kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
 (7) Kui ükski kandidaatidest ei saa nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine samal volikogu istungil kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine järgmisel volikogu istungil.
 § 22. Volikogu aseesimehe valimine
 (1) Volikogu aseesimees valitakse volikogu liikmete seast salajase hääletamise teel volikogu koosseisu häälteenamusega. Aseesimees valitakse eraldi valimisprotseduuri käigus. Volikogu aseesimehe valimise läbiviimist juhatab vallavolikogu esimees. Aseesimehe valimine toimub volikogu esimehega ühtsetel alustel. Hääletamiskomisjonina viib valimisprotseduuri läbi volikogu poolt valitud häältelugemiskomisjon. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 Kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 24. Volikogu istung
 (2) Kinniseks kuulutatud volikogu istungist võtavad osa volikogu liikmed, vallavanem ja vallasekretär. Valitsuse liikmete ja ametnike osavõtu kinnisest istungist otsustab volikogu istungi juhataja ettepanekul.
 (3) Volikogu istungid toimuvad üks kord kuus. Juulikuus volikogu istungeid et toimu.
 (4) Volikogu istungi kutsub kokku ja juhatab volikogu esimees või aseesimees kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses ja käesolevas põhimääruses kehtestatud korras. Volikogu uue koosseisu esimese istungi kutsub kokku ja juhatab kuni esimehe valimiseni valla valimiskomisjoni esimees.
 (5) Kutse volikogu istungi kokkukutsumise kohta, milles on ära näidatud istungi toimumise aeg, koht ja arutlusele tulevad küsimused, tehakse volikogu liikmetele teatavaks vallakantselei kaudu neli tööpäeva enne volikogu istungit. Kutse edastatakse volikogu liikmetele e-posti teel ning eelnõud avaldatakse valla veebilehel www.torma.ee. Kutsele lisatakse volikogu õigusaktide eelnõud ning vajadusel nende seletuskirjad.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (6) Vallakantseleile sellekohase avalduse esitanud volikogu liikmele saadetakse materjalid posti teel.
 (7) Volikogu liige, kes ei saa istungist osa võtta, informeerib sellest vallasekretäri.
 (8) Volikogu istungit võivad kõik istungile lubatud isikud salvestada volikogu istungil osalevate liikmete enamuse nõusolekul, kuid raadio- ja teleülekannete, foto-, video- ja fonosalvestuste tegemine ei tohi segada volikogu istungi läbiviimist või volikogu liikmete tööd. Kinniseks kuulutatud volikogu istungist salvestust ei tehta. Protokollimiseks tehtavat salvestust säilitatakse 2 kuud. Salvestust ei väljastata. Käesolevas lõikes toodud kooskõlastamise nõue ei kehti istungi protokollimiseks tehtavate salvestuste kohta.
 § 25. Volikogu istungi ettevalmistamine
 (1) Volikogu komisjonid valmistavad päevakorda esitatavad eelnõud ette ja esitavad need vallasekretärile 15 tööpäeva enne volikogu istungit. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Kehtetu (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 6) eelnõu esitaja, allkiri, esitamise kuupäev, koostaja nimi ning soovitatav nimekiri, keda kutsuda istungile ja kellele saata määrus või otsus.
 (4) Eelnõule võivad olla lisatud ka muud esitaja poolt vajalikuks peetavad materjalid (eksperthinnangud jms), vajadusel lisatakse eelnõule muudatusettepanekute koondtabel koos komisjonide ja valitsuse arvamusega. Eelnõu seletuskirja blankett on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
 (5) Eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Volikogu liikme, komisjoni, fraktsiooni, valitsuse või vallaelanike algatatud eelnõus keeleliste või normitehniliste puuduste esinemisel kõrvaldab vallakantselei kooskõlastatult eelnõu algatajaga nimetatud puudused enne eelnõu päevakorra kavva võtmist.
 (6) Volikogu istungile saab vastuvõtmiseks esitada õigusaktide eelnõud, mis vajadusel arutatakse eelnevalt läbi vastavas volikogu komisjonis.
 (7) Eelnõu algatajal on õigus tema poolt algatatud eelnõu volikogus menetlemise ajal, välja arvatud eelarve eelnõu, igal etapil tagasi võtta, mille tagajärjel see eelnõu langeb välja volikogu menetlusest. Umbusaldusavalduse eelnõu tagasi võtta ei saa.
 (8) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi võib volikogu erandkorras lülitada päevakorda volikogu koosseisu poolthäälteenamusega, kusjuures eelnõu kirjalik tekst koos lisamaterjalidega peab olema eelnevalt esitatud vallasekretärile 4 tööpäeva enne istungit. Määruse eelnõule tuleb lisada ka seletuskiri käesoleva paragrahvi lõike kolm kohaselt.
 (9) Eelnõu, mida volikogu menetleb mitmel lugemisel, võidakse anda arutamiseks volikogu istungile uue terviktekstina, arvestades tehtud muudatusi.
 § 26. Õigusaktide algatamise õigus
 (1) Vallaelanikel on õigus teha algatusi õigusaktide vastuvõtmiseks, muutmiseks või kehtetuks tunnistamiseks kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
 (2) Algatus esitatakse valitsusele vastava eelnõuna, millele lisatakse allkirjadega varustatud algatuse esitajate nimekiri.
 (3) Eelnõu vastuvõtmist kinnitab vallasekretär oma allkirjaga.
 (4) Kui algatatud küsimus kuulub volikogu pädevusse, esitab valitsus selle ühe kuu jooksul volikogule lahendamiseks koos omapoolse seisukohaga.
 (5) Algatuse esitajate esindajal on õigus osaleda algatuse arutelul volikogus või valitsuses, mille arutelust ka temale teatatakse.
 (6) Kui volikogu või valitsus jätab antud õigusakti muutmata või tühistamata, on taotlejal õigus pöörduda küsimuse lahendamiseks kohtusse.
 § 27. Volikogu istungi läbiviimine
 (1) Volikogu liikmete kohalolekut kontrollitakse istungi alguses. Iga istungil osalev volikogu liige annab oma allkirja osavõtulehele, mis lisatakse istungi protokollile. Juhul kui volikogu liige hilineb istungile või lahkub enne selle lõppu, fikseeritakse kellaaeg istungi protokollis.
 (2) Volikogu istungist võtavad sõnaõigusega osa vallavalitsuse liikmed ja teised istungile kutsutud isikud. Sõna andmise otsustab istungi juhataja sõnavõttudeks määratud ajal. Volikogu istungil viibivatele kodanikele sõna andmise otsustab istungi juhataja.
 (3) Volikogu on otsustusvõimeline, kui tema istungist võtab osa üle poole volikogu koosseisust. Kui 30 minuti jooksul pole kvoorumi puudumise tõttu võimalik istungit alustada, jäetakse istung pidamata ja määratakse uus istungi toimumise aeg.
 (4) Kui volikogu esimees ja aseesimees istungilt puuduvad või enesetaandamise tõttu ei saa istungit juhatada, juhatab seda vanim kohalviibiv volikogu liige. Istungi protokollimist korraldab valla kantselei.
 (5) Volikogu istung kestab kuni kolm tundi, kui volikogu ei otsusta teisiti. Volikogu istungil on iga 1,5-tunnise töö järel vaheaeg kuni kümme minutit kui volikogu ei otsusta teisiti.
 (6) Volikogu arutab istungil vaid päevakorda lülitatud ja kehtestatud korras ettevalmistatud küsimusi.
 (7) Volikogu istungi avamine hõlmab järgmisi toiminguid:
 1) kutsutud külalistest teatamine;
 2) päevakorra kinnitamine.
 (8) Protestid päevakorra kohta esitatakse koheselt enne päevakorra kinnitamist.
 (9) Pärast ettepanekute ja protestide läbiarutamist kinnitatakse päevakord poolthäälteenamusega. Kui päevakorda ei kinnitata, paneb istungi juhataja kõik punktid ükshaaval hääletamisele. Küsimuste väljaarvamine otsustatakse poolthäälteenamusega.
 (10) Pärast päevakorra kinnitamist kuulatakse ära volikogu liikmete, valitsuse liikmete, fraktsioonide ja komisjonide avaldused, mille kestus ei tohi ületada kolme minutit. Avalduse tekst tuleb esitada kirjalikult, mis lisatakse istungi protokollile.
 (11) Volikogu õigusakti eelnõu arutelu koosneb ettekandest, kaasettekandest, küsimustest ning nendele vastamisest, sõnavõttudest, ettekandja ja kaasettekandja lõppsõnast. Küsimusi saab esitada peale ettekande ja kaasettekande ärakuulamist. Küsimus esitatakse lühidalt ja konkreetselt.
 (12) Volikogu võib poolthäälte enamusega piirata päevakorrapunkti arutamise aega.
 (13) Päevakorraküsimuse arutamine algab eelnõu või küsimuse algataja ettekandega.
 (14) Küsimuse esitamisest ja sõnavõtusoovist teatatakse istungi juhatajale käetõstmisega. Sõna antakse taotlemise järjekorras.
 (15) Volikogu istungi juhataja võtab sõna üldises korras.
 (16) Igas päevakorrapunktis on volikogu liikmel õigus kolmele küsimusele ja ühele sõnavõtule. Küsimusi saab esitada ainult ettekandjale ja kaasettekandjale. Ettekandja võib vajaduse korral vastamise delegeerida mõnele teisele volikogu liikmele, komisjoni liikmele või valitsuse liikmele.
 (17) Küsimuste, sõnavõttude ja repliikide järjekorra otsustab istungi juhataja. Istungi juhataja katkestab ettekande, kaasettekande, küsimuse või sõnavõtu teemast ilmse kõrvalekaldumise või ajalimiidi ületamise korral.
 (18) Volikogu istungi läbiviimisel:
 2) sõnavõtuks antakse arutatavas päevakorrapunktis kuni 5 minutit;
 3) küsimusele vastamiseks kuni 3 minutit;
 4) ettekandjal ja kaasettekandjal on õigus lõppsõnale kestusega kuni 3 minutit;
 5) istungi juhatajal on õigus anda ettekandjale ja kaasettekandjale 3 minutit ning sõnavõtjale 1 minuti lisaaega;
 6) Volikogu fraktsioonil on õigus ühe päevakorra punkti arutamise juures paluda ühte vaheaega kuni 10 minutit.
 (19) Nimetatud piirangud ei kehti kirjalike ja protseduuriliste ettepanekute kohta. Ettekandeks ja kaasettekandeks võib pikemat aega lubada ainult enne sõna andmist ettekandja või kaasettekandja põhjendatud taotlusel. Lubamise otsustab istungi juhataja enne sõnavõtu algust.
 (20) Istungi lõpul on volikogu liikmel kirjaliku taotluse alusel õigus sõnavõtuks vabal teemal kuni kolm minutit. Kirjalik taotlus antakse istungi juhatajale üle enne päevakorra kinnitamist.
 (21) Volikogu võib küsimuse arutamise katkestada arutelu igas staadiumis. Protokolli kantakse sel juhul otsus arutelu jätkamise aja kohta.
 (22) Pärast lõppsõna paneb istungi juhataja eelnõu hääletusele.
 (23) Kui päevakorraküsimuste arutamiseks määratud aeg on ammendatud, otsustab volikogu kohalolijate häälteenamusega, kas katkestada küsimuse arutamine, jätkates seda järgmisel istungil, või muuta päevakorra ajakava.
 (24) Istungi juhataja teeb teatavaks istungi otsustuse ning kui viidi läbi hääletamine, siis ka hääletamistulemused.
 1) Õigus hääletamise tulemusi vaidlustada on volikogu liikmel koheselt. Kordushääletamise läbiviimise otsustab volikogu. Hilisemaid proteste ei arvestata. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 2) Volikogu otsustused fikseerib istungi juhataja haamrilöögiga.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (25) Volikogu võib töökorralduslikes küsimustes vastu võtta istungi protokolli kantavaid otsuseid.
 (26) Vajaduse korral võidakse läbi viia elektrooniline istung kiireloomuliste ja oluliste üksikküsimus(t)e lahendamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 1) Elektroonilise istungi läbiviimist korraldab volikogu esimees, tema äraolekul aseesimees. Võimaluse korral võidakse teadaoleva elektroonilise istungi toimumise aeg leppida kokku volikogu istungil.
 2) Kui volikogu istungi korraldamise vajadus tekib hiljem, teavitatakse eelnevalt telefoni teel volikogu liikmeid ja eelnõu(d) saadetakse e-mailiga. Kui volikogu liikmel ei ole võimalik elektroonilisest istungist osa võtta, teatab sellest kohe pärast telefoni teel volikogu istungi toimumise kohta informatsiooni saamist ning sellisel juhul ta hääletamisest osa ei võta. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 3) Elektrooniline istung viiakse läbi eelnõu(de) esitamisel ühe päeva jooksul.
 4) Hääletamisel annab volikogu liige oma poolt või vastu hääle. Juhul kui volikogu liige jääb erapooletuks peab ta saatma vastuskirja, et jääb erapooletuks.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 5) Otsustus vormistatakse hääletusele järgnenud tööpäeva jooksul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 6) Volikogu erakorralise istungi kutsub volikogu esimees või aseesimees kokku volikogu esimehe, revisjonikomisjoni, vallavanema, vallavalitsuse või vähemalt neljandiku volikogu koosseisu ettepanekul, nende poolt tõstatatud küsimuste arutamiseks. Erakorralise istungi kokkukutsumise ettepaneku tegijad esitavad koos ettepanekuga ka kirjaliku põhjenduse erakorralise istungi kokkukutsumiseks. Erakorraline istung kutsutakse kokku hiljemalt seitsme päeva jooksul pärast nõudmise registreerimist vallavalitsuse kantseleis. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (27) Volikogu istungi lõpetab pärast päevakorra ammendumist istungi juhataja sõnadega “istung on lõppenud”.
 (28) Volikogu istungil otsustatu kohta informatsiooni ajakirjandusele ja meediale annab volikogu esimees või tema poolt volitatud isik.
 (1) Volikogu liige on kohustatud taandama ennast sellise üksikakti arutamisest ja otsustamisest (v.a isikuvalimised ja ametisse kinnitamised), mis puudutab:
 1) teda isiklikult, tema lähisugulast või hõimlast;
 2) juriidilise isiku majandushuve, kui juriidiliseks isikuks on:
 2.1 täisühing, mille osanik on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
 2.2 usaldusühing, mille täisosanik või usaldusosanik on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
 2.3 osaühing, mille osanik või juhatuse või nõukogu liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
 2.4 aktsiaselts, mille aktsionär või juhatuse või nõukogu liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
 2.5 tulundusühistu, mille juhatuse või revisjonikomisjoni liige on volikogu liige või tema lähisugulane või -hõimlane;
 2.6 muu eraõiguslik juriidiline isik, mille juht- või järelevalveorgani liige on ametiisik või tema lähisugulane või -hõimlane.
 (2) Ettepaneku enesetaandamiseks võib volikogu liikmele teha teine volikogu liige.
 (3) Enesetaandamisest teatab volikogu liige enne nimetatud päevakorrapunkti arutamist. Vastav märge fikseeritakse volikogu istungi protokollis. Selles päevakorrapunktis volikogu liige sõna ei võta ja hääletamises ei osale.
 (4) Käesolevat paragrahvi kohaldatakse ka valitsuse liikmele.
 § 29. Eelnõude lugemine
 (2) Mitmele lugemisele pannakse:
 1) valla eelarve;
 2) valla arengukava vastuvõtmine ja muutmine; (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 3) valla põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (3) Esimesel lugemisel ei saa otsust vastu võtta alternatiiveelnõu(de) olemasolul. Sellisel juhul pannakse pärast läbirääkimisi eelnõud hääletamisele ja enim hääli saanud eelnõu võetakse teisel lugemisel aluseks.
 (4) Volikogu määruste eelnõude puhul, mis nõuavad täiendavaid kulutusi, on vajalik eelnevalt kuulata ära vallavalitsuse seisukoht.
 (5) Volikogu otsusel võib ühel istungil teha ühe eelnõu mitu lugemist. Juhul kui loetakse ühte eelnõud istungil mitu korda, peab iga lugemise vahel olema vähemalt 10- minutiline vaheaeg.
 (6) Eelnõu lugemise katkestamise või saatmise järgmisele lugemisele otsustab volikogu poolthäälte enamusega.
 § 30. Volikogu fraktsioon
 (1) Volikogu fraktsioon koosneb vähemalt kolmest volikogu liikmest, kes ühinevad käesoleva paragrahvi lõikes 2 kehtestatud korras. Volikogu liige võib kuuluda ainult ühte fraktsiooni.
 (2) Volikogu fraktsiooni moodustamise otsus, mis on allkirjastatud kõigi fraktsiooni liikmete poolt ning milles on ära näidatud fraktsiooni nimetus, esimees ja aseesimees (aseesimehed), edastatakse koos fraktsiooni registreerimise avaldusega volikogu esimehele. Fraktsioon loetakse registreerituks vastava avalduse registreerimisest volikogu istungil volikogu esimehe poolt.
 6. peatükk VOLIKOGU KOMISJONIDE MOODUSTAMINE, NENDE ESIMEESTE JA ASEESIMEESTE VALIMISE KORD, TEGEVUSVALDKONNAD
 § 31. Volikogu komisjonid
 (1) Volikogu võib moodustada nii alalisi kui ka ajutisi komisjone.
 (2) Komisjonid moodustatakse vallaelu tähtsamate valdkondade arengu kavandamiseks ja probleemide lahendamiseks.
 (3) Volikogu kinnitab komisjoni põhimääruse, milles määratakse kindlaks komisjoni pädevus ja töökord.
 (4) Komisjoni ettepanekud ja seisukohad on volikogu ja valitsuse õigusaktide vastuvõtmisel soovitusliku ja/või nõuandva iseloomuga.
 (5) Komisjon kuulab vajadusel ära vastava spetsialisti seisukoha arutatava küsimuse kohta.
 (6) Komisjon töötab välja komisjoni tööplaani ja esitab volikogule õigusaktide eelnõud.
 (7) Komisjonil on õigus:
 1) teha ettepanekuid volikogu istungi päevakorra, volikogu ja teiste komisjonide menetluses olevate volikogu õigusaktide eelnõude kohta;
 3) saada valitsuselt komisjoni menetluses oleva küsimusega seotud täiendavaid dokumente ja teavet;
 4) kaasata oma töösse asjatundjaid ja tellida ekspertiise, kooskõlastades selle eelnevalt volikogu esimehega.
 (8) Komisjoni koosolekust võib sõnaõigusega osa võtta komisjoni mittekuuluv volikogu liige või valitsuse liige. Teiste isikute kutsumise komisjoni koosolekule ja neile sõnaõiguse andmise otsustab koosoleku kokkukutsuja.
 (9) Volikogu võib moodustada ajutisi komisjone ühekordsete kindlapiiriliste probleemide lahendamiseks ja sellelaadsete ülesannete täitmiseks.
 (10) Volikogu õigusaktis, millega moodustatakse ajutine komisjon, sätestatakse selle koosseis, ülesanded, volituste ulatus ja kestus.
 (11) Ajutine komisjon töötab samade põhimõtete ja reeglite alusel kui alaline komisjon.
 § 32. Komisjoni esimeeste ja aseesimeeste valimine
 (1) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel. Teised komisoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Komisjonide esimehed ja aseesimehed valitakse volikogu liikmete hulgast salajase hääletamise teel. Teised komisjoni liikmed kinnitatakse komisjoni esimehe ettepanekul. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (3) Ülesseatud kandidaat annab nõusoleku kandideerimiseks.
 (1) Revisjonikomisjon moodustatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras ja täidab kohaliku omavalitsuse korralduse seadusest tulenevaid ülesandeid.
 (11) Revisjonikomisjoni liige peab vastama audiitortegevuse seaduse § 100 lõikes 2 sätestatule. Kui vallavolikogu liikmetest revisjonikomisjoni liikmed ei vasta audiitortegevuse seaduse kehtestatud nõuetele, kinnitatakse revisjonikomisjoni liikmeks muu nõuetele vastav isik, arvestades audiitortegevuse seaduses § 100 lõikes 2 sätestatud. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Revisjonikomisjon kontrollib Torma Vallavalitsuse ja valla asutuste tööd volikogu poolt kinnitatud kontrollimiste plaani või volikogu otsuste alusel.
 (3) Kontrollimisi viivad läbi revisjonikomisjoni liikmed, kaasates vajadusel valitsuse ametnikke ja asjatundjaid. Revisjonikomisjoni esimehe ülesandeks on kontrolliülesande vormistamise, kontrollimise läbiviimise, kontrolli tulemuste vormistamise ning komisjoni ja volikogu otsuse eelnõu ettevalmistamise korraldamine.
 (4) Kontrolli alustamiseks informeerib kontrollija vähemalt 10 tööpäeva enne kontrolli teostama asumist talle antud ülesandest kontrollitava vallaasutuse juhti ja esitab asutuse juhile kontrolliülesande koopia. Kontrollitava asutuse juht on kohustatud looma kontrollijale töötingimused ja vajadusel määrama teenistuja, kes osutab kontrolli läbiviimisel organisatsioonilist ja tehnilist abi.
 (5) Kontrollijal on õigus talle antud ülesande täitmiseks:
 4) kontrollimise takistamise korral nõuda asutuse juhilt takistuse kõrvaldamist ja vajadusel informeerida sellest revisjonikomisjoni või volikogu esimeest.
 (6) Kontrolliülesande täitmisel kontrollija:
 1) peab puuduste avastamisel, mille jätkumine või kordumine võib tekitada olulist kahju või oluliste seaduserikkumiste ilmnemisel sellest koheselt informeerima asutuse juhti ja vajadusel koostama vaheakti ning esitama selle kontrolliülesande andjale;
 3) kohustub kasutama kontrollimise käigus talle teada saanud andmeid ainult kontrollimise huvides ning mitte edastama neid kolmandatele isikutele;
 (7) Kontrollitulemuste kohta vormistab kontrollija akti, mis peab vastama haldusdokumentidele kehtestatud nõuetele. Aktis näidatakse ära kontrollitava asutuse nimetus, alluvus, kontrollitud küsimus ja periood, sel ajal asutuse juhina ja pearaamatupidajana töötanud ametiisikud, kontrollija ja läbiviimise aeg. Aktile kirjutab alla kontrollija.
 (8) Akt peab sisaldama sõltuvalt ülesandest ja kontrollimise tulemustest:
 1) viidet õigusaktidele, mis reguleerivad kontrollitud valdkonda;
 2) tegeliku olukorra kirjeldust, sooritatud tehingute ja asutuse tegevuse vastavust riigi ning Torma valla õigusaktidele;
 3) asutuse käsutada ja kasutada olevate materiaalsete ja rahaliste vahendite kasutamise õigsust, otstarbekust ning sihipärasust;
 4) raamatupidamise arvestuse ja aruandluse tõepärasust;
 5) järeldust otsese kahju või saamata jäänud tulu kohta.
 (9) Majandusliku kahju ilmsikstulekul tuuakse aktis välja selle rahaline suurus, kahju arvutamise metoodika, tekkimise põhjused ja sellega seotud ametiisikud. Õigusaktide rikkumise korral näidatakse ära, millist õigusakti ja mis osas on rikutud.
 (10) Akti üks eksemplar esitatakse allkirja vastu kontrollitud asutuse juhile, kes viie päeva jooksul peab esitama seletuskirja. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (11) Kontrollija võib aktile lisada omapoolseid ettepanekuid puuduste kõrvaldamiseks ja kontrollitava asutuse töö parandamiseks.
 (12) Komisjon arutab kontrollitulemused läbi ja võtab vastu otsuse. Kontrollitud asutuse juhil on õigus võtta osa küsimuse arutamisest komisjonis ja anda seal omapoolseid selgitusi. Kontrollimise käigus selgunud asjaolusid ja andmeid ei avalikustata enne revisjonikomisjoni vastavat otsust.
 (13) Komisjon saadab akti ja komisjoni otsuse valitsusele, kes võtab oma seisukoha ning esitab selle kümne päeva jooksul revisjonikomisjonile. Revisjonikomisjon esitab eelnimetatud dokumendid volikogule otsuse tegemiseks kontrolli tulemuste realiseerimise kohta, lisades nendele dokumentidele otsuse tegemiseks vajaliku volikogu õigusakti eelnõu.
 § 34. Komisjoni tegutsemisvõimetus
 (1) Volikogu komisjon on tegutsemisvõimetu, kui komisjon ei ole kahel korral järjest täitnud tähtaegselt talle antud ülesannet või ei ole pidanud otsustusvõimelisi koosolekuid kolme järjestikuse töökuu jooksul.
 (2) Komisjoni tegutsemisvõimetuse korral teeb volikogu esimees volikogule ettepaneku valida uus komisjon.
 7. peatükk VALLAVANEMA VALIMISE JA VALITSUSE MOODUSTAMISE KORD NING VALITSUSE TÖÖKORD
 (1) Vallavanemaks võib volikogu valida teovõimelise Eesti kodaniku, kes valdab eesti keelt kõnes ja kirjas ning kes vastab teenistujale esitatavatele nõuetele.
 (2) Vallavanema valimine viiakse läbi ühe kuu jooksul:
 1) volikogu uue koosseisu esimese istungi päevast arvates;
 2) vabaks jäänud vallavanem ametikoha täitmiseks.
 (3) Volikogu valib vallavanema oma volituste ajaks salajasel hääletamisel. Igal volikogu liikmel on valimisel üks hääl.
 (4) Vallavanema kandidaadi seab üles volikogu liige. Kandidaadi ülesseadmise kohta esitatakse suuline ettepanek volikogu esimehele. Kandidaatidest koostatakse nimekiri vastavalt nende ülesseadmise järjekorrale. Nimekirja sulgemise otsustab volikogu avalikul hääletamisel.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (5) Kandidaatide ülesseadmise järjekorra alusel tutvustab nimekirjas olev isik end ja oma nägemust valla juhtimisel. Volikogu liikmel on õigus esitada kandidaadile üks küsimus.
 (6) Pärast nimekirja sulgemist valitakse avalikul hääletamisel vähemalt kolmeliikmeline hääletamiskomisjoni, kes valib oma liikmete hulgast komisjoni esimehe. Hääletamiskomisjon valmistab ette hääletamissedelid, viib läbi salajase hääletamise ja koostab protokolli hääletamistulemuste kohta. Protokollile kirjutavad alla kõik komisjoni liikmed. Hääletamiskomisjoni esimees teeb teatavaks hääletamistulemused.
 (7) Vallavanemaks osutub valituks kandidaat, kes saab volikogu koosseisu häälteenamuse.
 (8) Kui ükski kandidaatidest ei saa esimeses hääletusvoorus nõutavat häälteenamust, viiakse läbi kordushääletamine samal volikogu istungil kahe esimeses voorus enam hääli saanud kandidaadi vahel. Kui kordushääletamisel ei saa kumbki kandidaat volikogu koosseisu häälteenamust, esitatakse uued kandidaadid ja viiakse läbi uus valimine järgmisel volikogu istungil.
 (9) Valimistulemused vormistatakse volikogu otsusega.
 (10) Volikogu võib vallavanema kandidaadi leidmiseks välja kuulutada ka avaliku konkursi.
 (2) Vallavanema äraolekul lähevad kõik vallavanema õigused ja kohustused üle vallavanema asendajale.
 (3) Vallavanema äraolek vormistatakse vallavanema käskkirjaga, v.a. vallavanema ajutise töövõimetuse aeg või muud ettenägematud asjaolud.
 (4) Vallavanemat asendav isik kirjutab õigusaktidele ja muudele valitsuse dokumentidele alla oma ametinimetuse, lisades sellele sõnad “vallavanema ülesannetes”. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 37. Valitsuse moodustamine
 (2) Valitsuse liikmete arvu määrab volikogu vallavanema ettepanekul, kuid mitte vähem kui viis liiget.
 (3) Vallavanem esitab hiljemalt kahe nädala jooksul arvates vallavanemaks valimisest volikogule kinnitamiseks ettepaneku valitsuse koosseisu kohta. Kõigi valitsuse liikmete kandidaatide nimed esitatakse ühes otsuse eelnõus, millele lisatakse kandidaatide kirjalikud nõusolekud.
 (4) Valituse liikmeks võib esitada:
 1) Torma valla elaniku;
 2) ametniku, kes on teenistuses vallavalitsuses. Ametniku kinnitamisel valitsuse liikmeks või vabastamisel valitsuse liikme kohustustest jätkab ametnik oma teenistust.
 (5) Eelnõu arutamine algab vallavanema ettekandega.
 (6) Valitsuse liikmete kinnitamise otsus võetakse vastu avalikul hääletusel poolthäälte enamusega.
 (7) Volikogu kinnitab valitsuse liikmed vallavanema volituste ajaks.
 (8) Valitsuse koosseisu täiendamise või muutmise vajadusel esitab vallavanem volikogule kinnitamiseks täiendavad valitsuse liikmed või valitsuse uue koosseisu.
 § 38. Valitsuse töökord
 (1) Valitsuse istungid on kinnised kui valitsus ei otsusta teisiti. Vallavanem või tema asendaja võib kutsuda istungile ka teisi isikuid.
 (2) Valitsuse liige, kes ei saa istungil osaleda, on kohustatud sellest informeerima vallasekretäri hiljemalt istungile eelneval tööpäeval.
 (3) Valitsuse istungid toimuvad vähemalt 2 korda kuus. Vajaduse korral võidakse läbi viia elektrooniline istung kiireloomuliste ja oluliste üksikküsimus(t)e lahendamiseks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 1) Elektroonilise istungi läbiviimist korraldab vallavanem, tema äraolekul abivallavanem.
 2) Valitsuse istungi liikmeid teavitatakse eelnevalt suuliselt või telefoni teel ja eelnõu(d) saadetakse e-mailiga. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 3) Elektrooniline istung viiakse läbi eelnõu(de) esitamise päeval 4 tunni jooksul.
 4) Otsustus vormistatakse pärast hääletustulemuste selgumist. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (4) Õigus nõuda sagedamini valitsuse istungi kokkukutsumist on:
 1) valitsuse liikmetel;
 3) volikogu komisjonidel;
 5) pearaamatupidajal.
 (5) Küsimusi valitsuse istungi päevakorda võivad esitada valitsuse liikmed, ametnikud neile ametijuhendiga antud pädevuse piires, volikogu komisjonide esimehed komisjoni otsuse alusel ning vallaelanikud kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
 (6) Küsimuse võtmiseks istungi päevakorda on küsimuse algataja kohustatud esitama õigusakti eelnõu koos vajalike põhjenduste ja lisadega.
 (7) Valitsusele esitatavate materjalide komplektsuse ning nende õiguspärasuse eest vastutab materjalide esitaja.
 (8) Esitatava õigusakti või valitsuse määruse eelnõu peab olema normitehniliselt ja keeleliselt korrektne. Eelnõu seletuskirja blankett on valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all.
 (9) Eelnõule lisatav seletuskiri peab sisaldama:
 1) õigusakti vastuvõtmise vajalikkuse põhjendust;
 2) loetelu õigusaktidest, millega on küsimus reguleeritud;
 3) loetelu õigusaktidest, mida on vaja tunnistada kehtetuks, tühistada, muuta või täiendada eelnõu õigusaktina vastuvõtmise korral;
 4) ülevaadet õigusakti vastuvõtmisest tingitud kulutustest ja nende põhjendust;
 5) vajadusel ettepanekut istungile kutsutavate isikute kohta.
 (10) Nõuetekohaselt vormistatud materjalid tuleb esitada vallasekretärile elektroonilisel teel hiljemalt 1 tööpäev enne istungi toimumise päeva, hiljemalt kella 10-ks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (11) Vallasekretäril on õigus valitsusele esitatud õigusakti eelnõu koos põhjendustega esitajale tagasi saata, kui eelnõu on vastuolus kehtivate õigustloovate aktidega või sisaldab ebatäpseid andmeid.
 (12) Vallasekretär koostab istungi päevakorra projekti ning esitab selle koos õigusaktide eelnõudega ja juurdekuuluvate materjalidega elektrooniliselt valitsuse liikmetele tutvumiseks hiljemalt üks tööpäev enne istungi algust.
 (13) Istungi juhataja ettepanekul arutatakse läbi valitsuse istungile esitatud päevakorra eelnõu ning kinnitatakse lõplik päevakord.
 (14) Päevakorra eelnõus märkimata küsimusi võib lülitada erakorraliselt istungi päevakorda valitsuse liikmete poolthäälteenamusega, kusjuures eelnõu kirjalik tekst koos vajalike põhjendustega ja lisadega peab olema esitatud istungi alguseks kõigile valitsuse liikmetele.
 (15) Päevakorrapunkti arutamine algab eelnõu ettelugemisega.
 (16) Istungi juhataja võib kindlaks määrata ettekannete ja sõnavõttude kestuse, samuti keerukate ja mahukate asjade arutamise korra.
 (17) Sõnavõtja või istungi juhataja ettepanekul kantakse sõnavõtu põhiseisukohad istungi protokolli.
 (18) Valitsuse istungeid protokollib vallasekretär.
 (19) Protokoll vormistatakse ja avalikustatakse Torma valla dokumendiregistris nelja tööpäeva jooksul.
 (20) Valitsuse otsustused tehakse istungil osalevate valitsuse liikmete poolthäälteenamusega. Hääletamine on avalik. Kui ükski valitsuse liige eriarvamust otsustuse kohta ei väljenda ja hääletamist ei nõua, loetakse korraldus või määrus vastuvõetuks ühehäälselt.
 (21) Valitsuse liige on kohustatud end taandama üksikakti arutamisest ja otsustamisest käesoleva põhimääruse § 28 alustel.
 § 39. Valitsuse komisjonid
 (1) Valitsus võib moodustada nõuandva õigusega alalisi ja ajutisi komisjone. Komisjoni otsustused on soovitusliku iseloomuga valitsuse määruste ja korralduste vastuvõtmisel. Komisjonil võib olla ka otsuste langetamise õigus, kui see tuleneb otseselt volikogu või valitsuse õigusaktidest.
 (2) Komisjon moodustatakse valitsuse korraldusega, milles määratakse komisjoni ülesanded, esimees ja liikmed ning ülesannete täitmise tähtajad.
 (3) Ajutise komisjoni ülesande täitmise tähtajaga kuni üks kuu võib moodustada vallavanem oma käskkirjaga.
 (4) Komisjoni liikmeks võib kaasata volikogu liikmeid ja teiste valitsusasutuste teenistujaid.
 (5) Komisjonil on õigus pöörduda vallavalitsuse struktuuriüksuste ja halduses olevate asutuste poole tööks vajalike andmete ja dokumentide saamiseks.
 (6) Komisjoni töövorm on koosolek. Komisjon on otsustusvõimeline, kui koosolekust võtab osa vähemalt pool komisjoni koosseisust, sealhulgas esimees või aseesimees. Otsused võetakse vastu kohalolijate lihthäälteenamusega. Häälte võrdsel jaotumisel on otsustavaks esimehe või aseesimehe hääl.
 (7) Komisjonide koosolekute protokollid säilitatakse vallavalitsuse kantseleis.
 (8) Komisjoni ülesannete täitmisest annab komisjoni esimees aru valitsusele, vallavanema käskkirjaga moodustatud komisjoni esimees vallavanemale, kui komisjoni moodustamisel ei ole määratud teisiti.
 8. peatükk EELARVE KOOSTAMISE, VASTUVÕTMISE, MUUTMISE JA SELLE TÄITMISE ARUANDE LÄBIVAATAMISE JA KINNITAMISE NING AVALIKUSTAMISE KORD
 § 40. Eelarve koostamine
 (1) Eelarve koosneb Torma valla eelarveaasta kõigist tuludest, kuludest ja finantseerimistehingutest. Eelarve koostatakse vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud tulude, kulude ja finantseerimistehingute eelarveklassifikaatorile.
 (2) Eelarve eelnõu koostamise aluseks on valla arengukava ja teised antud valdkonda reguleerivad volikogu õigusaktid.
 (4) Eelarve eelnõu koostab valitsus. Valitsus peab tagama tulude täieliku arvelevõtmise nende moodustumise kõikide allikate järgi, samuti kulude otstarbeka ja kokkuhoidliku kindlaksmääramise iga asutuse ja ürituse kohta eraldi kõikide kululiikide lõikes.
 § 41. Alaeelarved
 (1) Eelarve liigendub alaeelarveteks. Alaeelarved koostatakse tegevusalade ja valla hallatavate asutuste ning struktuuriüksuste osas tulu-ja kululiikide lõikes. Alaeelarved esitatakse valitsusele hiljemalt 01. oktoobriks.
 (2) Mittetulundusühingud, seltsid ja teised kodanike ühendused esitavad taotluse vallaeelarvest toetuse saamiseks vallavalitsusele hiljemalt eelarveaastale eelneva aasta 01. oktoobriks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 42. Valitsuse kohustused
 (2) Valitsus vaatab eelarve määruse eelnõu läbi ja esitab heakskiidetud eelarve eelnõu koos seletuskirja ning vajalike lisamaterjalidega volikogu menetlusse hiljemalt 01. detsembriks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 43. Eelarve eelnõu lisad
 (1) Eelarve eelnõule lisatakse:
 § 44. Eelarve menetlemine
 (1) Volikogu komisjonid vaatavad hiljemalt 15. detsembriks eelarve eelnõu läbi ning esitavad oma seisukohad ja ettepanekud kirjalikult valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Eelarve eelnõu muutmise ettepanekule, mis tingib kas planeeritud tulude või kulude suurenemise või vähenemise või kulude ümberjaotamise, tuleb ettepaneku algatajal lisada arvestused eelarve tasakaalu tagamiseks ja esitada ettepanek koos lisadega valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile.
 (3) Valitsus ja eelarve- ja arengukomisjon vaatavad koos läbi parandusettepanekud ja esitavad projekti esimeseks lugemiseks.
 (4) Lahkarvamuste puhul valitsuse ning eelarve- ja arengukomisjoni vahel esitavad mõlemad volikogule omapoolsed täiendavad selgitused lahkarvamuste kohta.
 § 45. Parandusettepanekute esitamine
 (1) Parandusettepanekuid saab esitada 10 tööpäeva jooksul pärast eelarve esimest lugemist volikogus valitsusele ning eelarve- ja arengukomisjonile, kes analüüsivad neid ja esitavad volikogule omapoolse ettepaneku paranduste arvestamiseks või tagasilükkamiseks.
 § 46. Eelarve vastuvõtmine ja jõustumine
 (3) Volikogu kinnitab järgmise aasta eelarve vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud eelarveklassifikaatori järgi tulud tuluallikate järgi ja kulud administratiivselt tegevusala ja arvestusüksuste viisi üldsummas, tuues välja personalikulud ja investeeringud.
 (4) Volikogu poolt vastuvõetud eelarve alusel kinnitab valitsus valla ametiasutuste ning vallavalitsuse hallatavate asutuste eelarved kululiikide lõikes.
 (3) Eelarvet täidetakse vastavalt rahandusministri poolt kehtestatud tulude, kulude ja finantseerimistehingute eelarveklassifikaatorile.
 (1) Valitsus annab volikogule informatsiooni eelarve täitmise kohta kord kvartalis.
 § 50. Aru andmine
 (3) Valitsus esitab iga kuu eelarve täitmise aruande rahandusministeeriumile rahandusministri poolt kehtestatud korras ja tähtajal.
 (1) Palgafondi jäägi puhul on alaeelarvete valdajatel õigus käskkirja alusel maksta lisatasusid ja preemiaid.
 (1) Majandusaasta aruande koostab valitsus ning esitab selle volikogule kinnitamiseks igal aastal hiljemalt 31. maiks. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (2) Majandusaasta aruande koostamisel lähtutakse raamatupidamise seaduses sätestatud põhimõtetest. Majandusaasta aruande kinnitab volikogu hiljemalt 30. juuniks, kuulates ära revisjonikomisjoni aruande.
 (3) Majandusaasta aruanne avalikustatakse valla veebilehel. Torma Valla Teatajas avaldatakse teade majandusaasta aruande avalikustamise kohta.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 53. Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad
 (1) Volikogule esitatava eelarve täitmise aruande lisad on:
 5) laenude tagastamise ja intresside tasumise aruanne;
 6) kohaliku omavalitsuse üksuse investeeringute aruanne.
 (2) Volikogule esitatakse lisaks tegevusaruandele ülevaade valla enamusosalusega äriühingu majandustegevusest.
 § 54. Eelarve muutmine, lisaeelarve
 (1) Vajadusel jaotada ümber eelarves määratud kulusid taotleb valitsus eelarve muutmist, esitades eelarve- ja arengukomisjonile sellekohase eelnõu.
 (2) Kulude ümberpaigutamist ühe konkreetse alaeelarve piires teeb valitsus oma korraldusega.
 (3) Palgamäärade ja struktuuri muudatuste tegemiseks alaeelarves esitavad hallatavate asutuste juhid vastava taotluse valitsusele, kes analüüsib muudatuste vajalikkust ja nende põhjendatuse korral vormistab eelarve muutmise eelnõu ning esitab eelarve- ja arengukomisjonile.
 (4) Kulude tegemiseks, milleks eelarves ei ole vahendeid määratud või mille tegemiseks määratud vahenditest ei jätku, koostab valitsus täiendavate kulude katmiseks lisaeelarve ja esitab selle arvamuse andmiseks eelarve- ja arengukomisjonile ning revisjonikomisjonile.
 (5) Tulude oluliselt vähemas mahus laekumise korral koostatakse negatiivne lisaeelarve.
 (6) Lisaeelarve võib volikogu vastu võtta eelarveaasta kestel. Eelarveaasta viimase lisaeelarve eelnõu esitab valitsus volikogule kinnitamiseks hiljemalt 01.detsembriks.
 (7) Eelarve- ja arengukomisjon esitab eelarve muutmise ja lisaeelarve eelnõu kinnitamiseks volikogule, lisades eelnõule revisjonikomisjoni arvamuse.
 § 55. Lisaeelarve projekti lisad
 (1) Lisaeelarve projektile lisatakse järgmised dokumendid:
 3) andmed assigneeringute kohta, mille täiendamist taotletakse;
 4) andmed võimalike säästude kohta koos põhjendustega.
 § 56. Sihtotstarbeliste summade kasutamine
 (1) Riigieelarvest ja muudest alternatiivsetest rahaallikatest eelarveaasta jooksul täiendavalt eraldatud sihtotstarbeliste eraldiste saamisel lisab valitsus need laekumised ja nendele vastavad kulud eelarvesse, informeerides sellest volikogu.
 § 57. Eelarve muutmise ettepaneku esitamine
 (1) Kulude ümberpaigutamiseks ühe konkreetse alaeelarve kulurühmade piires esitab valla hallatava asutuse juht taotluse valitsusele hiljemalt 15. detsembriks.
 § 58. Eelarve muutmise menetlemine
 (1) Eelarve muutmise eelnõu menetletakse volikogus samas korras nagu põhieelarvetki, kuid lisaeelarve ja eelarve muutmise võib vastu võtta esimesel lugemisel.
 § 59. Eelarve eelnõu, vastuvõetud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruande avalikustamine
 (1) Eelarve, eelarve muudatused ning majandusaasta aruande eelnõud avaldatakse koos seletuskirjadega enne vastuvõtmist volikogus valla veebilehel aadressil www.torma.ee .
 (2) Kinnitatud eelarve, eelarve muudatused ning eelarve täitmise aruanne avalikustatakse 7 tööpäeva jooksul pärast selle vastuvõtmist valla veebilehel aadressil www.torma.ee . (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 § 60. Reservfondi käsutamine
 (5) Vallavanemal on õigus käskkirja alusel käsutada reservfondi ühekordselt ilma valitsuse vastava korralduseta 640 euro ulatuses. Vallavanem informeerib käsutatud summast valitsust summa kasutamisele järgneval istungil.
 (6) Reservfondist eraldatud summade kulutamise kohta esitab valitsus aruande majandusaasta aruande koosseisus.
 § 61. Laenude võtmine
 (1) Vald võib võtta laenu, kasutada kapitalirenti, emiteerida võlakohustust tõendavaid väärtpabereid (edaspidi võlakirjad) ja võtta muid võlakohustusi valla- ja linnaeelarve seaduses ning kohaliku omavalitsuse korralduse seaduses sätestatud korras.
 (2) Torma vallale laenu võtmise otsustab volikogu ning laenu võtmise korraldab vallavalitsus.
 § 62. Maksud ja koormised
 (1) Volikogul on kohalike maksude seaduse alusel õigus kehtestada määrusega kohalikke makse.
 (2) Kohalikud maksud, maksumäärad ja maksumäärade muudatused kehtestab volikogu enne vallaeelarve või lisaeelarve vastuvõtmist või vallaeelarve muutmist ja neid rakendatakse eelarveaasta algusest või koos lisaeelarve või vallaeelarve muutmisega.
 (3) Volikogu võib seaduses sätestatud korras kehtestada koormisi. Koormise täitmist kontrollib valitsus.
 § 63. Mittetulunduslikuks tegevuseks toetuse andmise kord
 (1) Mittetulunduslik tegevus korra mõistes on Torma valla külaelu, kultuuri, spordi, noorsoo- ja sotsiaaltöö ning elanike tervise edendamiseks läbiviidav ühistegevus mittetulundusühingu vormis.
 (2) Torma valla eelarvega eraldatakse vahendid mittetulundusliku tegevuse toetamiseks.
 (3) Toetust antakse Torma valla mittetulundusühingutele ja seltsingutele, mille peamiseks eesmärgiks on kohaliku elu edendamine.
 (4) Toetuse taotlemiseks järgneva aasta eelarvest esitab taotleja hiljemalt iga aasta 01. oktoobriks vormikohase taotluse, mis on kättesaadav valla veebilehel www.torma.ee/blanketid all ja millele tuleb lisada:
 2) mittetulundusühingu äriregistri väljavõtte või seltsingu asutamislepingu (esmakordsel taotlemisel).
 (5) Ettenägematuid mittetulundustegevusi võib rahastada aasta jooksul, tulenevalt valla huvidest ja eelarveaasta rahalistest võimalustest.
 (6) Taotlused vaatab kümne tööpäeva jooksul läbi valitsuse kinnitatud komisjon, kuhu kuuluvad pearaamatupidaja, ametnik (kelle ametiülesannete hulka kuulub külaliikumise koordineerimine), kultuurijuht, arendusspetsialist ning kultuuri- ja spordikomisjoni liige. Puuduste esinemisel teatab komisjon sellest taotlejale viie tööpäeva jooksul ning annab puuduste kõrvaldamiseks kuni kümme tööpäeva. Kui taotleja ei kõrvalda tähtajaks puudusi, tagastatakse talle esitatud dokumendid ning menetlus toetuse saamiseks lõpetatakse.
 (7) Toetuse määramiseks ettepaneku tegemisel lähtub komisjon järgmistest kriteeriumitest:
 1) tegevus vastab käesoleva paragrahvi lõikes 1 toodule;
 2) tegevus, millele toetust taotletakse, on seotud Torma vallaga;
 3) tegevus, millele toetust taotletakse, on kooskõlas Torma valla arengukavaga;
 4) eelarvest eelnevalt saadud toetuste kohta on taotleja esitanud aruanded.
 (8) Komisjon teeb ühe kuu jooksul peale taotluste esitamist valitsusele ettepaneku toetuse andmise, suuruse ja saamise kohta.
 (9) Toetuse saaja on kohustatud esitama valitsusele ühe kuu jooksul peale projekti lõppemist vormikohase aruande eelarvest saadud rahaliste vahendite kasutamise kohta.
 9. peatükk KÜLAVANEMA STATUUT
 § 64. Eesmärk
 (1) Külavanema statuudi eesmärgiks on valida külaelanike ning nende ühiste huvide esindaja, kes juhindub oma tegevuses küla ühistest seisukohtadest, külas väljakujunenud tavadest, küla ja valla arengukavast, Eesti Vabariigi seadustest ja õigusaktidest, omavalitsuseõigusaktidest. Olukordades, kus tegevus ei ole reguleeritud kehtivate õigusaktidega, tegutseb külavanem lähtudes headest tavadest.
 (2) Külavanem on usaldusamet.
 § 65. Külavanema valimine, külavanema volituste kestus
 (1) Külavanema võib valida mitme küla peale.
 (2) Teade külavanema valimise koosoleku toimumise koha ja aja kohta teatatakse ette
 (3) Külavanema valimise saab algatada vähemalt kolm täisealist külaelanikku.
 (5) Külavanem valitakse küla täiskasvanud elanike koosolekul poolthäälte enamusega.Hääletamise viisi otsustab koosolek.
 (6) Külavanema kandidaadiks saab esitada külaelaniku, kes osaleb koosolekul, kus valitakse
 (7) Külavanema valimise koosolekul koostatakse valimise kohta protokoll, millele kirjutavad alla koosoleku juhataja ja protokollija ning lisatakse koosolekul osalenud täisealiste külaelanike registreerimisleht. Protokoll koos registreerimislehega esitatakse Torma vallavalitsusele. Protokollist võib teha ka koopia.
 (8) Külavanema volituste tähtaeg on 4 aastat.
 (9) Vajadusel võib küla koosolek külavanema igal ajal tagasi kutsuda.
 § 66. Külavanema õigused
 (1) Kutsuda kokku külaelanike koosolekuid.
 (2) Esitada ettepanekuid küla probleemide ja külaelanike huve puudutavate küsimuste arutamist kohalikus omavalitsuses.
 (3) Taotleda osavõttu valitsuse istungitest, kui arutatakse vastavat küla puudutavat probleemi.
 (4) Teha külaelanikele märkusi ja juhtida tähelepanu probleemidele küla heakorda, avalikku korda (loomade ja lindude pidamine, maaharimine) ja teeäärte korda puudutavates küsimustes.
 (5) Algatada küla ajaloo kogumist ja külakroonika pidamist.
 (6) Lahendada võimaluse korral lepitamise teel külaelanike vahelisi lahkarvamusi ja probleeme.
 (7) Moodustada külaelanikest külakogu vms organ.
 (8) Määrata endale äraoleku, haiguse vms puhul asendaja.
 (9) VAstuda isikliku avalduse alusel külavanema ametikohalt tagasi.
 (10) Osaleda valla külavanematekogu töös.
 § 67. Külavanema ülesanded ja vastutus
 (1) Edastab külaelanike soovid ja ettepanekud omavalitsusele ning teistele institutsioonidele.
 (2) Teavitab omavalitsust küla sotsiaalsetest probleemidest.
 (3) Organiseerib küla ühistegevust, ühistööd, heakorratöid ning ärgitab külaelanikke koostööle.
 (4) Aitab organiseerida töid õnnetusjuhtumite ja eriolukordade puhul (kuni erialase abi saabumiseni).
 (5) Järgib küla loodusressursside säästlikku kasutamist ning vajadusel pöördub vastava ametniku poole.
 (6) Korraldab küla arengukava koostamist.
 (7) Kutsub vähemalt üks kord aastas kokku küla koosoleku.
 (8) Suhtleb ja teeb regulaarselt ja süstemaatiliselt koostööd külaseltsiga.
 (9) Külavanem vastutab isiklikult oma ametikohustuste täitmata jätmise eest, mis on ette nähtud käesoleva põhimäärusega ning oma ametivõimu kuritarvitamise eest.
 § 68. Külavanema volituste lõppemine
 4) omal soovil;
 5) külavanemale määratakse kriminaalkorras süüdimõistev kohtuotsus;
 6) külavanem ületab oma võimupiire;
 7) alalise elukoha muutumisega;
 8) külaelanike poolt umbusalduse avaldamisega. Umbusalduse algatamiseks on vaja vähemalt 10% küla hääleõiguslike elanike nõusolek. Umbusalduse algatamine peab olema vormistatud kirjalikult ning allkirjastatud umbusaldust algatavate külaelanike poolt. Umbusalduse avaldamiseks on vajalik koosolekul osalejate lihthäälteenamus.
 (2) Külavanema vabastamise kohta koostatakse protokoll, mis esitatakse vallavalitsusele.
 § 69. Esindamise õiguslikud alused
 (1) Valla esindamise õiguslikeks alusteks on kehtivad seadused, Torma valla põhimäärus ja teised volikogu ja valitsuse õigusaktid ning lepingud.
 § 70. Valla esindusfunktsiooni täitmine
 (1) Volikogu esindab valda tema pädevuse antud küsimuste lahendamisel.
 (2) Valitsus esindab valda tema pädevusse antud küsimustele lahendamisel.
 § 71. Valla esindamine seaduses ja teistes õigusaktides sätestatud toimingutes
 § 72. Valla esindamine kohtus
 (1) Vald osaleb kohtuasjades valla ametiasutuse või valla hallatavate asutuste kaudu.
 (2) Volikogu õigusaktide vaidlustamise korral esindab volikogu kohtus volikogu esimees, volikogu liige, komisjoni esimees, valla nimel volikogu esimehe poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja või volikogu poolt volitatud valitsuse teenistuses olev ametiisik. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (3) Valitsust kui ametiasutust võivad kohtus esindada:
 4) valitsuse nimel vallasekretäri poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja.
 (4) Valla hallatavat asutust esindab kohtus asutuse juht, tema käskkirjaga volitatud asutuse töötaja või asutuse nimel asutuse juhi poolt sõlmitud lepingu alusel lepinguline esindaja.
 § 73. Valla esindamine ametliku delegatsiooni poolt
 (1) Valla esindamiseks Eesti Vabariigis või välismaal võib moodustada volikogu, valitsuse või mõlema omavalitsusorgani ühise delegatsiooni.
 (3) Valitsuse delegatsiooni koosseisu määrab valitsus oma korraldusega.
 (4) Volikogu ja valitsuse ühise delegatsiooni koosseisu määrab volikogu liikmete osas volikogu oma otsusega ja valitsuse esindajate osas valitsus oma korraldusega.
 (5) Erandjuhtudel võivad delegatsiooni koosseisu määrata volikogu esimees või vallavanem, informeerides sellest esimesel võimalusel vastavalt volikogu või valitsust.
 § 74. Valla välissuhted
 (1) Torma valla välissuhted on suhted rahvusvaheliste organisatsioonidega ja teiste kohalike omavalitsustega – sõprusvaldadega, mille asukoht on väljaspool Eesti Vabariiki ning osalemine rahvusvahelistes arenguprogrammides.
 (2) Torma vallal on õigus iseseisvalt astuda vastavate rahvusvaheliste ja regionaalsete organisatsioonide liikmeks või arendada nendega koostööd.
 (3) Torma valda esindab nendes organisatsioonides volikogu või valitsus, kui vastava organisatsiooni põhikirjas või volikogu või valitsuse õigusaktiga ei ole sätestatud teisiti.
 (4) Volikogul, valitsusel ja Torma valla hallatavatel asutustel on õigus vabalt arendada võrdväärset, vastastikku huvipakkuvat ja kasulikku koostööd kõigi valdade ja teiste kohaliku omavalitsuse üksustega Eestis ja väljaspool Eestit. Valla hallatavad asutused informeerivad sellest valitsust.
 § 75. Lepingute sõlmimine
 (1) Valla hallatava asutuse nimel sõlmib lepinguid asutuse juht või tema käskkirjaga volitatud isik.
 (2) Lepingute sõlmimise otsustab oma pädevuse piires volikogu või valitsus, kelle nimel kirjutab lepingule alla vastavalt volikogu esimees või vallavanem või volikogu või valitsuse poolt selleks volitatud isik.
 (3) Vallavanem kirjutab valla nimel alla sõlmitavatele lepingutele lähtudes volikogu või valitsuse otsustustest ning kinnitatud eelarvest. Küsimuste kooskõlastamisel, kus puudub volikogu või valitsuse otsustus, kui nende täitmisega kaasnevad vallale täiendavad kulutused vallaeelarvest või neis nähakse ette kulutused järgnevateks eelarveaastateks, tegutseb vallavanem eelläbirääkimiste piires. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (4) Kui leping ei tekita vallale täiendavaid rahalisi kohustusi, võib vallavanem sõlmida lepingu ilma valitsuse korralduseta.
 11. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDELE ESITATAVAD NÕUDED, AVALIKUSTAMINE, JÕUSTUMINE JA NÕUDED PROTOKOLLILE
 § 76. Valla õigusaktidele esitatavad nõuded, avalikustamine ja jõustumine
 (1) Valla õigusaktid kehtivad Torma valla territooriumi, üksikute juhtumite korral ka väljaspool valda.
 (2) Valla õigusaktide vormistamist, avalikustamist, avaldamist ja nende saatmist täitjatele ja asjaosalistele korraldab vallakantselei.
 (3) Valla õigusaktid ja protokollid on kättesaadavad vallakantseleis ja loetakse avalikustatuks pärast avaldamist Torma valla dokumendiregistris.
 (4) Volikogu ja valitsuse määrused avalikustatakse seaduses sätestatud korras Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ja Torma valla dokumendiregistris.(muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)
 (5) Volikogu ja valitsuse määruse eelnõud koos seletuskirjaga avalikustatakse enne vastuvõtmist Torma valla veebilehel aadressil www.torma.ee
 (6) Valla õigusaktid avalikustatakse nelja tööpäeva jooksul arvates nende vastuvõtmisest.
 § 77. Volikogu istungi protokoll
 (1) Volikogu istungi protokolli kantakse:
 1) istungi toimumise aeg ja koht, istungi alguse ja lõpu aeg;
 2) istungi juhataja ja protokollija nimed;
 3) istungist osavõtvate volikogu liikmete, valitsuse liikmete ja istungile kutsutud isikute nimed;
 4) istungile hilinenud või istungilt varem lahkunud volikogu liikme nimi fikseeritakse istungi protokollis;
 6) arutusel olnud küsimuste kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused;
 7) sõnavõtud lisatakse protokolli ainult siis, kui sõnavõtja esitab istungi juhatajale sõnavõtu kirjaliku teksti.
 (2) Protokoll vormistatakse ja avalikustatakse Torma valla dokumendiregistris nelja tööpäeva jooksul.
 § 78. Valitsuse istungi protokoll
 (1) Valitsuse istungi protokolli kantakse:
 2) istungist osavõtvate valitsuse liikmete ja istungile kutsutud isikute nimed;
 4) istungile hilinenud või istungilt varem lahkunud valitsuse liikme nimi, samuti ka ettekande esitaja aeg fikseeritakse istungi protokollis;
 5) arutlusel olnud küsimused, nende kohta esitatud ettepanekud ja vastuvõetud otsused, hääletustulemused, kui küsimus otsustati hääletamise teel, ning otsustajate või küsimuste algatajate eriarvamused.
 12. peatükk VALLA ÕIGUSAKTIDE TÄITMISE KONTROLL JA ARUPÄRIMINE VOLIKOGUS
 § 79. Õigusaktide täitmise kontroll
 (1) Volikogu õigusaktide täitmise kontrollijaks on volikogu esimees ja revisjonikomisjon.
 (2) Valitsuse õigusaktide täitmise kontrollijaks on vallavanem.
 § 80. Arupärimise esitamine ja vastamine
 (1) Volikogu liikmel on õigus esitada kirjalik või suuline arupärimine volikogu määruste ja otsuste täitmise kohta volikogu poolt valitud, nimetatud või kinnitatud ametiisiku(te)le. Arupärimisi võib esitada kõikidele vallaametnikele volikogu huvitavates küsimustes.
 (2) Arupärimine esitatakse kirjalikult vallavanema kaudu või esitatakse suuliselt volikogu istungil. Arupärimine peab sisaldama sellele vastamise viisi.
 (3) Kirjalik vastus arupärimisele esitatakse arupärijale ja volikogu esimehele (volikogule ja volikogu liikmetele) hiljemalt kümne tööpäeva jooksul.
 (4) Volikogu esimehe otsusel antakse arupärimisele suulisi selgitusi volikogu istungil.
 (5) Kui istungi päevakorras on arupärimisele vastamine, koosneb arutelu ettekandest, küsimustele vastamisest ja arupärija repliigist. Küsimuste esitamise eesõigus on arupärimise esitajal.
 § 81. Põhimääruse menetlemine
 (1) Põhimääruse või selle muutmise eelnõud arutab volikogu vähemalt kahel lugemisel, välja arvatud juhul, kui põhimääruse muudatus tuleneb seadusest. Põhimääruse vastuvõtmine ja muutmine otsustatakse volikogu koosseisu häälteenamusega.
 § 82. Õigusaktide kehtetuks tunnistamine
 1) Käesolevast tekstist on välja jäetud punktid 1-10
 § 83. Määruse avalikustamine
 (1) Avalikustada käesolev määrus Riigi Teataja elektroonilises andmekogus ja valla koduleheküljel www.torma.ee
 § 84. Määruse jõustumine
 (1) Käesoleva määruse § 33 lõige 11 jõustub 01. jaanuar 2013. (muudetud 20.11.2012 m.73 – jõust.25.11.2012)


type: caselaw

text:
C 94/20 FR Journal officiel des CommunauteÂs europeÂennes 28.3.98
 ARREÃT DU TRIBUNAL DE PREMIEÁRE INSTANCE ARREÃT DU TRIBUNAL DE PREMIEÁRE INSTANCE
 du 29 janvier 1998 du 29 janvier 1998
 dans l'affaire T-62/96: Willy de Corte contre Commission
 dans l'affaire T-97/95: Sinochem National Chemicals
 des CommunauteÂs europeÂennes (1)
 Import & Export Corporation contre Conseil de l'Union
 europeÂenne (1) (Fonctionnaires Ð InvaliditeÂ permanente partielle Ð Acci-
 dent Ð Lien de cause aÁ effet)
 [Antidumping Ð Furfural Ð EÂleÂments justifiant l'ouver-
 ture d'une enqueÃte Ð Principe de proportionnaliteÂ Ð PreÂ- (98/C 94/52)
 judice Ð Refus d'un engagement Ð ReÁglement (CEE)
 no 2423/88]
 (Langue de proceÂdure: le francËais)
 (98/C 94/51)
 Dans l'affaire T-62/96, Willy de Corte, fonctionnaire de la
 Commission des CommunauteÂs europeÂennes, demeurant aÁ
 (Langue de proceÂdure: l'anglais) Halle (Belgique), repreÂsenteÂ par Me Lucas Vogel, avocat
 au barreau de Bruxelles, ayant eÂlu domicile aÁ Luxembourg
 en l'eÂtude de Me Christian Kremer, 8-10, rue Mathias-
 Hardt, contre Commission des CommunauteÂs europeÂennes
 (agent: M. Julian Currall), ayant pour objet une demande
 Dans l'affaire T-97/95, Sinochem National Chemicals
 d'annulation de la deÂcision de la Commission du 16 juin
 Import & Export Corporation, eÂtablie aÁ PeÂkin, repreÂsenteÂe
 1995 portant refus de prendre en charge, au titre des dis-
 par Me Jean-FrancËois Bellis, avocat au barreau de Bru-
 positions reÂglementaires relatives aÁ la couverture des
 xelles, ayant eÂlu domicile aÁ Luxembourg en l'eÂtude de Mes
 risques d'accident, les conseÂquences d'un infarctus dont le
 Loesch et Wolter, 11, rue Goethe, contre Conseil de
 requeÂrant a eÂteÂ victime, ainsi que, pour autant que de
 l'Union europeÂenne (agents: initialement MM. Yves CreÂ-
 besoin, de la deÂcision, du 25 janvier 1996, portant rejet
 tien et Antonio Tanca, puis MM. Tanca, Hans-Jürgen
 explicite de la reÂclamation du requeÂrant, le Tribunal (deu-
 Rabe et Georg M. Berrisch), soutenu par Commission des
 xieÁme chambre), composeÂ de M. A. Kalogeropoulos, preÂsi-
 CommunauteÂs europeÂennes (agent: M. Nicholas Khan) et
 dent, et de MM. C. W. Bellamy et J. Pirrung, juges; gref-
 Furfural EspanÄol SA, eÂtablie aÁ Alcantarilla (Espagne),
 fier: M. A. Mair, administrateur, a rendu le 29 janvier
 repreÂsenteÂe par Me JoseÂ Rivas de AndreÂs, avocat au bar-
 1998 un arreÃt dont le dispositif est le suivant.
 reau de Madrid, ayant eÂlu domicile aÁ Luxembourg aupreÁs
 de Me ArseÁne Kronshagen, 2, rue Marie-AdeÂlaïde, ayant
 pour objet une demande d'annulation du reÁglement (CE)
 no 95/95 du Conseil du 16 janvier 1995 instituant un droit 1) Le recours est rejeteÂ.
 antidumping deÂfinitif sur les importations de furfural ori-
 ginaire de la ReÂpublique populaire de Chine (JO L 15 du
 21.1.1995, p. 11), le Tribunal (cinquieÁme chambre eÂlar- 2) Chacune des parties supportera ses propres deÂpens.
 gie), composeÂ de M. R. García-Valdecasas, preÂsident, et de
 Mme V. Tiili, MM. J. Azizi, R. M. Moura Ramos et M.
 (1) JO C 197 du 6.7.1996.
 Jaeger, juges; greffier: M. A. Mair, administrateur, a rendu
 le 29 janvier 1998 un arreÃt dont le dispositif est le suivant.
 1) Le recours est rejeteÂ.
 ARREÃT DU TRIBUNAL DE PREMIEÁRE INSTANCE
 du 22 janvier 1998
 2) La requeÂrante supportera ses propres deÂpens ainsi que dans l'affaire T-98/96: Mario Costacurta contre Commis-
 ceux exposeÂs par le Conseil et la partie intervenante sion des CommunauteÂs europeÂennes (1)
 Furfural EspanÄol.
 (Fonctionnaires Ð DeÂcision de reÂaffectation Ð Article 7
 du statut Ð Annexe X du statut)
 (98/C 94/53)
 3) La Commission supportera ses propres deÂpens.
 (Langue de proceÂdure: le francËais)
 (1) JO C 159 du 24.6.1995.
 Dans l'affaire T-98/96, Mario Costacurta, fonctionnaire de
 la Commission des CommunauteÂs europeÂennes, demeurant
 aÁ Kinshasa, repreÂsenteÂ par Me Nicolas Decker, avocat au