text:
 |
 52010PC0132
 Ettepanek: Euroopa parlamendi ja Nõukogu määrus, Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta (EMPs kohaldatav tekst) /* KOM/2010/0132 lõplik - COD 2010/0073 */
 [pic] | EUROOPA KOMISJON |Brüssel 9.4.2010KOM(2010)132 lõplik2010/0073 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)SELETUSKIRI1. ETTEPANEKU TAUST1.1. Ettepaneku põhjused ja eesmärgidEuroopa arvepidamissüsteemi (European System of Accounts – ESA) mõisted on mitmeotstarbelised: need on heakskiidetud mitmesuguste kasutusviiside jaoks, kuigi mõne kasutusviisi puhul on neid vaja täiendada. Mõne konkreetse andmevajaduse puhul, näiteks keskkonna ja majanduse koostoime analüüs, on parim lahendus koostada eraldi satelliitarvepidamine.2006. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsuti Euroopa Liitu ja liikmesriike üles laiendama rahvamajanduse arvepidamist nii, et see hõlmaks säästva arengu peamisi aspekte. Rahvamajanduse arvepidamist tuleb seepärast täiendada integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteemiga, mis võimaldab koguda täiesti ühtlase kvaliteediga andmeid.Ettepanekuga tagatakse eeldatavalt vahendid järgmise kolme eesmärgi täitmiseks:- rakendada neid ideid, mis esitatakse tulevase läbivaadatud ESA uues peatükis satelliitarvepidamise kohta keskkonnaalast arvepidamist käsitlevas osas;- seada prioriteediks põhikontode korrapärane koostamine vastavalt läbivaadatud Euroopa strateegiale keskkonnaalase arvepidamise kohta (European Strategy for Environmental Accounting – ESEA 2008), mille statistikaprogrammi komitee võttis vastu 2008. aasta novembris;- tagada, et riikide statistikaametid säilitavad ja võimaluse korral laiendavad oma tööd keskkonnaalase arvepidamise valdkonnas peamise eesmärgiga esitada ühtlustatud, ajakohaseid ja kvaliteetseid andmeid.Nii aidatakse kaasa sellele, et riikide statistikaametitel oleks keskkonnamajandusliku arvepidamise arendamiseks piisavalt ressursse.1.2. Üldine taustPärast Amsterdami lepingu jõustumist suurenes keskkonna- ja säästva arengu poliitika tähtsus ning hakati keskenduma keskkonna- ja majanduspoliitika koos kujundamisele ja keskkonnaküsimuste integreerimisele muudesse poliitikavaldkondadesse. Peamised ELi tasandi poliitilised algatused, mis on olulised keskkonnaalase arvepidamise seisukohalt, on kuues keskkonnaalane tegevusprogramm, ELi säästva arengu strateegia ja mitmesugused Cardiffi protsessiga seotud sektorikesksed poliitilised algatused. Põhivaldkondade alla kuuluvad kliimamuutused, säästev transport, loodus ja bioloogiline mitmekesisus, tervis ja keskkond, loodusvarade kasutamine ja jäätmehooldus ning säästva arengu rahvusvaheline mõõde. Keskkonnanäitajate lisamisega on laiendatud struktuurinäitajaid, mis on ette nähtud Lissaboni eesmärkide täitmise suunas toimuva arengu jälgimiseks.Kuni põhistatistika ei ole täielik, saab keskkonnaalase arvepidamise abil luua puuduvate andmete jaoks näiteks mittestatistiliste allikate alusel raamistiku ja hindamismenetlused.Kasutajad rõhutavad keskkonnaalase arvepidamise analüüsi ja kohaldamise tähtsust poliitika kujundamisele ja prognooside tegemisele nii poliitikaettepanekute ettevalmistamise kui ka poliitika rakendamise ja mõjuaruannete esitamise puhul. Näiteks võib tuua kliimamuutuste ja energiakasutusega seotud maksustamispoliitika kujundamise või rahvusvahelisest kaubandusest heitkogustele ja ressursside kasutamisele tuleneva mõju hindamine.Kasutajate vajadused võivad riigiti mõnevõrra erineda olenevalt sellest, millised loodusvarad või keskkonnaressursid riigil on või millised on riigi poliitika prioriteedid, kuid keskkonnaalase arvepidamise põhikomponendid on sarnased: teatavate loodusvarade arvepidamine, õhusaasteainete heitmete ja energiaalane arvepidamine, materjalivoogude arvepidamine, keskkonnaga seotud kulutused, keskkonnategevus ja keskkonnamaksud.1.3. Ettepaneku valdkonnas kehtivad õigusnormidEuroopa Komisjon määras 1994. aastal rahvamajanduse arvepidamise satelliitkontodest lähtudes kindlaks peamised tegevussuunad keskkonna arvepidamise raamistiku arendamiseks[1]. Sellest alates on Eurostat koostöös liikmesriikide statistikaametite ja keskkonna peadirektoraadilt saadud rahalise toetuse abil aidanud Euroopa riikidel prooviuuringute kaudu andmeid koguda.Keskkonnaalase arvepidamise andmeid edastatakse Eurostatile mitmel viisil. Kohustuslik on edastada järgmiseid andmeid.- Teatavaid andmeid keskkonnakulutuste kohta tootmisharude lõikes kogutakse seoses määrusega ettevõtluse struktuurstatistika kohta [2].- Eurostatile seoses määrusega ESA 95[3] edastatavad andmed rahvamajanduse arvepidamise kohta (nt pakkumise ja kasutamise tabelid, sisend-väljundtabelid, valitsemisfunktsioonide klassifikaator (COFOG) ja maksustatistika).Suulise kokkuleppe alusel edastatakse Eurostatile järjepidevalt riikide statistikaametites kogutud keskkonnaalase arvepidamise andmeid (kord aastas või kord kahe aasta tagant) järgmiste küsimustike kaudu:- Eurostati ja OECD ühine küsimustik (keskkonnakaitsekulu ja -tulu);- küsimustik kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise kohta;- küsimustik õhusaasteainete heitmete arvepidamise kohta;- küsimustik keskkonnamaksude kohta tootmisharude lõikes.Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsuses nr 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012 on selgelt osutatud, et keskkonnavaldkonnas on vaja kvaliteetset statistikat ja arvepidamist. Lisaks sellele on ajavahemiku 2008–2012[4] ühe peamise algatusena märgitud, et „vajaduse korral töötatakse välja õiguslik alus keskkonnaandmete kogumise põhivaldkondade jaoks, mida praegu ei reguleerita õigusaktidega”.1.4. Kooskõla Euroopa Liidu muude põhimõtete ja eesmärkidegaEuroopa säästev areng, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel, on sätestatud asutamislepingu artiklis 3.Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kinnitati,[5] et keskkonnaseisundi ning keskkonnamuutuste peamiste suundumuste, mõju ja põhjuste kohta tuleb anda usaldusväärset teavet, et oleks võimalik arendada tõhusat poliitikat ja seda rakendada ning üldiselt suurendada kodanike mõjuvõimu.Käesolev ettepanek on kooskõlas komisjoni prioriteetidega.2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA JA MÕJU HINDAMINE2.1. Konsulteerimine huvitatud isikutegaKonsultatsioonimeetodid, peamised sihtvaldkonnad ja vastajate üldiseloomustusEttepaneku üle on kirjaliku menetluse teel, asjakohastes töörühmades või töökondades aru peetud Euroopa statistikasüsteemi ja komisjoni talituste (keskkonna peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Keskkonnaagentuur) andmetootjatega ning keskkonnastatistika ja arvepidamise eest vastutavate direktoritega.Vastuste kokkuvõte ja nende arvessevõtmineKäesolev ettepanek on kõikide huvitatud isikutega peetud intensiivsete läbirääkimiste tulemus.2.2. Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamineAsjaomased teadus-/erialavaldkonnadRiikide esindajad ja komisjoni esindajad (keskkonna peadirektoraat, Teadusuuringute Ühiskeskus, Euroopa Keskkonnaagentuur), kes osalesid materjalivoogude arvepidamist käsitleva Eurostati töökonna, keskkonnaalast arvepidamist ja keskkonnakulustatistikat käsitlevate Eurostati töörühmade koosolekutel ning keskkonnastatistikat ja arvepidamist käsitleval direktorite koosolekul (DIMESA), olid kõik eksperdid, kellel olid teadmised kehtivate õigusaktide kohta, keskkonnaalase arvepidamise ja statistika jaoks andmete kogumise ja koostamise riiklike süsteemide kohta ning keskkonnaalase arvepidamise arendamise uute suundumuste kohta.Kasutatud metoodikaEksperdid andsid oma panuse töökonna, töörühmade ja DIMESA koosolekutel osalemise ja kirjalike konsultatsioonide kaudu ettevalmistusprotsessi ajal.Peamised organisatsioonid/eksperdid, kellega on konsulteeritudPeamiselt olid kaasatud eksperdid riikide statistikaametitest, keskkonnaministeeriumidest ja -talitustest, keskkonna peadirektoraadist, Teadusuuringute Ühiskeskusest ja Euroopa Keskkonnaagentuurist.Saadud ja arvessevõetud arvamuste kokkuvõteVastused olid ülimalt positiivsed ja toetavad. Pöördumatute tagajärgedega tõsiste ohtude olemasolu ei ole nimetatud.Eksperdiarvamuste avalikustamiseks kasutatud vahendidTöökonna, töörühmade ja DIMESA töödokumendid ja koosolekute protokollid on kättesaadavad CIRCA veebisaidi kaudu.2.3. Mõjude ja järelduste analüüsKaaluti kahte võimalust.- Variant 1: jätkata suulise kokkuleppe järgimist.- Variant 2: välja töötada õiguslik alus, et toetada keskkonnamajandusliku arvepidamise jaoks andmete kogumist.2.3.1. Variant 1: jätkata suulise kokkuleppe järgimist.Mõju ja tagajärjed kodanikele ja kodumajapidamisteleEeldatavalt puudub otsene mõju ja tagajärjed. Kaudne mõju seisneb selles, et poliitikakujundajad kasutavad jätkuvalt ühtlustamata ja mittetäielikku teavet, mis muuda nende töö killustatumaks, ning nad ei saa koordineeritult majandust ja ühiskonda käsitlevat teavet.Mõju ja tagajärjed ettevõtjateleEeldatavalt puudub otsene mõju ja tagajärjed. Kaudne mõju seisneb selles, et poliitikakujundajad kasutavad jätkuvalt oma otsuste tegemiseks ühtlustamata ja mittetäielikku teavet.Mõju ja tagajärjed liikmesriikidelePraeguses olukorras, kus järgitakse suulist kokkulepet ning puudub õiguslik alus, võib kõige optimistlikuma prognoosi kohaselt eeldada, et andmete kvaliteet ja kättesaadavus jäävad praegusele ebapiisavale tasemele, samas on tõenäolisem, et andmete kättesaadavus halveneb. 2007. aastal komisjoni tellimusel korraldatud uuringus „Environmental Accounts in Europe – State of play of recent work” selgitas mitu riiki, et nende prioriteet on koguda andmeid peaaegu eranditult seaduses nõutava aruandluse jaoks ning et suulise kokkuleppe alusel andmete koostamine ja esitamine lõpetatakse, sest sellel ei ole õiguslikku alust. Sama kehtiks eelarveliste piirangute tõttu ka keskkonnaalase arvepidamise raames juba kogutava statistika puhul.Mõju ja tagajärjed Euroopa Liidu tasandi poliitikaleVajadus ühendada omavahel keskkonnateave majandusteabega üha suureneb. Mitmes ELi tegevuskavas ja strateegias kutsutakse üles tegema integreeritud hindamisi. Keskkonnastrateegiaid saab hinnata ainult siis, kui on olemas usaldusväärsed andmed. Praeguses olukorras, kus järgitakse suulist kokkulepet, ei ole tagatud andmete piisav kvaliteet, ajakohasus ja katvus, et kõnealust hindamist nõuetekohaselt korraldada.Jätkates suulise kokkuleppe järgimist, on oht, et siis, kui tekib poliitiline vajadus majanduse ja keskkonna koostoimet käsitlevate andmete järele, hinnatakse ja kogutakse puuduvaid andmeid mujal. Seega on praegustes tingimustes võimalused koguda alusteadmisi ja piisavaid andmeid poliitilistele nõudmistele vastamiseks piiratud.2.3.2. Variant 2: välja töötada õiguslik alus, et toetada keskkonnamajandusliku arvepidamise jaoks andmete kogumist.Mõju ja tagajärjed kodanikele ja kodumajapidamisteleEeldatavalt puudub otsene mõju ja tagajärjed. Kaudne mõju seisneb selles, et poliitikakujundajad kasutavad oma otsuste tegemiseks kvaliteetsemat teavet.Mõju ja tagajärjed ettevõtjateleMõnel juhul võib olla vaja tagada andmete konfidentsiaalsus.Keskkonnaalane arvepidamine seisneb peamiselt olemasolevate andmete ümberkorraldamises, mitte ettevõtjatelt uue statistika kogumises.Käesolevas määruses osutatud kolme mooduli jaoks, s.o õhusaasteainete heitmete arvepidamine, keskkonnamaksud majandustegevusalade lõikes ja kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamine, koostatakse andmed juba olemasolevate aruandluskohustuste alusel. Näiteks õhusaasteainete heitmete arvepidamises tuginetakse õhusaasteainete heitmete registrite andmetele (I lisas osutatud UNFCCC /CLRTAP). Keskkonnamaksude moodul põhineb maksustatistikast, valitsuse rahandusstatistikast ja rahvamajanduse maksualasest arvepidamisest saadud andmetel. Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise andmed saadakse põllumajandus-, tööstustoodangu ja kaubandusstatistikast.Seega ei panda ettevõtjatele käesoleva määruse vastuvõtmisega uut suurt aruandluskohustust.Mõju ja tagajärjed liikmesriikideleKeskkonnaalase arvepidamise jaoks ei ole üldiselt vaja koguda uusi andmeid, vaid sellega luuakse uusi võimalusi rahvamajanduse arvepidamise andmete (nt pakkumise ja kasutamise tabelid ja sisend-väljundtabelid), keskkonnastatistika ja muude statistikavaldkondade andmete kasutamiseks. Lisaks rahvamajanduse arvepidamise andmetele vajatakse põhiandmeid keskkonna, energia, transpordi, metsanduse, kalanduse, õhusaasteainete heitmete registrite ja muude statistikavaldkondade kohta ning muid andmeid, mida koguvad ministeeriumid, spetsialiseerunud institutsioonid ja keskkonnaagentuurid.Eurostati jaoks 2007. aastal korraldatud uuringus „Environmental Accounts – State of play of recent work” on mitu riiki teatanud, et keskkonnaalast arvepidamist ei arendata ega isegi jätkata, kui selleks ei ole Euroopa tasandil õiguslikku alust, mis annaks seaduse järgi õiguse nõuda kõnealuse kohustuse täitmiseks vajalikke allikaid.Mõju ja tagajärjed Euroopa Liidu tasandi poliitikaleEuroopa Keskkonnapoliitikat ja selle temaatilisi strateegiad saab nõuetekohaselt hinnata ainult siis, kui on olemas usaldusväärsed andmed. Loodusvarade säästva kasutamise temaatilise strateegia jaoks on kindlalt vaja andmeid, et välja töötada näitajad, millega eristada majanduskasvu ja sellest looduskeskkonnale tulenevat koormust ning keskkonnamõju. Kõnealused näitajad põhinevad andmetel, mida praegu kogutakse suulise kokkuleppe alusel. Statistika kvaliteet paraneks, kui keskkonnaalast arvepidamist koostataks ja selle aruanded esitataks – nagu on nõutud – ühtselt ja järjepidevalt. Seni ei ole andmete puhul, mille alusel on koostatud struktuurinäitaja ja kolm säästva arengu näitajat, kasutatud liikmesriikide esitatud andmeid, vaid need on välja töötatud rahvusvaheliste andmebaaside alusel (nt FAO, ÜRO andmebaasid). 2009. aasta näitajate kohta esitatud andmete puhul on esimest korda kasutatud liikmesriikide andmeid, mis on esitatud praeguse vabatahtliku andmekogumiskorra kohaselt.Samas oleks ELi muude valdkondade poliitika (nt jäätmete taaskasutus ja jäätmetekke ärahoidmine, õhusaasteainete heitmed ja kliimamuutused, säästev tarbimine ja tootmine) palju paremini jälgitav, kui oleksid olemas kvaliteetsed andmed keskkonna ja majanduse koostoime kohta. Kõnealuseid andmeid saab koguda keskkonnaalase arvepidamise raamistiku kaudu, kuid on vaja, et kõik riigid osaleksid ning et ühtlustamine oleks täielikult tagatud. Kõnealuste tingimuste täitmise saab tagada selliseks andmekogumiseks sobiva õigusliku aluse loomisega.Lisaks oodatakse järgmist kasu: andmete kogumine kogu ELis väga olulises valdkonnas, keskkonnaalase arvepidamise parem nähtavus poliitika järelevalve vahendina, mis hõlmab võimaluste otsimist keskkonna- ja majandusandmete seostamiseks, võimalus saada kasu praegusest rahvamajanduse ja Euroopa arvepidamise läbivaatamisest ning luua andmekogumise jaoks sünergiaid.2.3.3. Praeguse olukorra säilitamisest tulenevate ohtude kokkuvõteKui varianti 2 ei rakendata, võivad tekkida järgmised ohud.- Oht, et andmeid ei koguta ELi tasandi hinnangute andmiseks sobivalt ja et keskkonnaalase arvepidamise kohta ei ole kättesaadav ükski täielik andmekogum. Sellest tulenevalt ei ole teave keskkonna ja majanduse koostoime kohta täielik.- Oht, et analüüs tehakse mitteametlike andmete põhjal. See kätkeb endas ohtu, et muud osalised hindavad keskkonna ja majanduse koostoimet käsitlevat teavet – Eurostat ja Euroopa statistikasüsteem teeksid seda süsteemsemal ja ühtlasemal viisil.- Oht, et ELi ei tunnustata keskkonnaalase arvepidamise valdkonna juhtivtegijana kogu maailmas. On ka oht, et seni tehtud jõupingutused osutuvad lõpuks asjatuks ja kasutuks.2.3.4. Eelistatud variantValik selle vahel, kas jätkata keskkonnaalase arvepidamise jaoks andmete kogumist suulise kokkuleppe või ELi õigusaktide alusel, kaldub selgelt teise variandi kasuks, sest see tooks kõige paremaid tulemusi.3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG3.1. Kavandatud meetmete kokkuvõteKäesoleva määruse eesmärk on kehtestada ühine raamistik Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumiseks, koostamiseks, edastamiseks ja hindamiseks.3.2. Õiguslik alusEuroopa statistika õiguslik alus on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 338. Kooskõlas seadusandliku tavamenetlusega võivad Euroopa Parlament ja nõukogu võtta vajaduse korral meetmeid liidu tegevusvaldkondade toimimist käsitleva statistika koostamiseks. Kõnealuses artiklis kehtestatakse Euroopa statistika koostamist käsitlevad nõuded, mille kohaselt peavad statistilised andmed vastama erapooletuse, usaldusväärsuse, objektiivsuse, teadusliku sõltumatuse, tasuvuse ja statistilise konfidentsiaalsuse standarditele.3.3. Subsidiaarsuse põhimõteKohaldatakse subsidiaarsuse põhimõtet, kuna ettepanekut ei tehta Euroopa Liidu ainupädevusse kuuluvas valdkonnas.Liikmesriigid ei suuda piisavalt hästi saavutada kavandatava meetme eesmärki, s.o Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumine, koostamine, edastamine ja hindamine, ning see on paremini saavutatav Euroopa Liidu tasemel ühenduse õigusakti alusel, sest ainult komisjon saab kooskõlastada vajalikku statistiliste andmete ühtlustamist ühenduse tasandil, samas kui andmete kogumist ja võrreldava keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamist saavad korraldada liikmesriigid. Seetõttu võib ühendus võtta meetmeid asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõtte kohaselt.3.4 Proportsionaalsuse põhimõteEttepanek on proportsionaalsuse põhimõttega kooskõlas järgmistel põhjustel.Vastavalt proportsionaalsuse põhimõttele esitatakse käesolevas määruses vaid miinimumnõuded ega reguleerita rohkem, kui on vaja nimetatud eesmärgi saavutamiseks. Käesolevas määruses ei sätestata liikmesriikide andmekogumise mehhanisme, vaid määratakse üksnes kindlaks andmed, mida tuleb esitada, et tagada ühtne struktuur ja ajastus.Enamiku valdkondade puhul ei ole liikmesriigid kohustatud muutma sellise keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamise korda, mille jaoks ELi tasandil juba kogutakse andmeid vastavalt suulistele kokkulepetele. Olenevalt valdkonnast võib olla vaja muuta küsitlemise korda, millel võib ettevõtjatele mõju olla. Keskkonnaalane arvepidamine seisneb siiski peamiselt olemasolevate andmete ümberkorraldamises, mitte ettevõtjatelt uue statistika kogumises. Tegelikult ei ole keskkonnaalase arvepidamise jaoks üldiselt vaja koguda uusi andmeid, vaid sellega luuakse uusi võimalusi rahvamajanduse arvepidamise andmete (nt pakkumise ja kasutamise tabelid ning sisend-väljundtabelid), keskkonnastatistika ja muude statistikavaldkondade andmete kasutamiseks.3.5. Õigusakti valikKavandatud õigusakt(id): MäärusMuud meetmed ei oleks asjakohased järgmis(t)el põhjus(t)el:Sobiva õigusakti valik sõltub õiguslikust eesmärgist. Euroopa tasandi teabevajaduse puhul on Euroopa statistika puhul olnud suundumus kasutada algaktina pigem määrusi kui direktiive. Eelistatud on määrus, sest sellega määratakse ELi sätted kindlaks kogu ühenduses, mis tagab õigusakti nõuetekohase ja ulatusliku kohaldamise liikmesriigis. Määrus on vahetult kohaldatav, mis tähendab, et seda ei ole vaja liikmesriikide õigusesse üle võtta. Vastupidiselt sellele on direktiivid, mille eesmärk on ühtlustamine riiklikul tasandil, liikmesriikidele siduvad oma eesmärkide osas, kuid jätavad liikmesriikide ametiasutustele võimaluse valida nende eesmärkide saavutamiseks kasutatava vormi ja meetodid. Direktiivid tuleb ka liikmesriikide õigusesse üle võtta. Määruse kasutamine on kooskõlas muude statistikat käsitlevate õigusaktidega, mis on vastu võetud alates 1997. aastast.4. MÕJU EELARVELEAndmete kogumine ei mõjuta ühenduse eelarvet.5. Täiendav teaveKavandatavas õigusaktis käsitletakse Euroopa Majanduspiirkonnaga seotud küsimust, mistõttu tuleks seda kohaldada Euroopa Majanduspiirkonnas.2010/0073 (COD)Ettepanek:EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kohta(EMPs kohaldatav tekst)EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eelkõige selle artikli 338 lõiget 1,võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,pärast ettepaneku edastamist riikide parlamentidele,toimides seadusandliku tavamenetluse kohaseltning arvestades järgmist:1. Euroopa Liidu lepingu artiklis 3 on sätestatud, et liit taotleb Euroopa säästvat arengut, mis põhineb tasakaalustatud majanduskasvul, hindade stabiilsusel ja kõrge konkurentsivõimega sotsiaalsel turumajandusel, mille eesmärk on saavutada täielik tööhõive ja sotsiaalne progress, samuti kõrgetasemelisel keskkonnakaitsel ja keskkonna kvaliteedi parandamisel.2. Kuuendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kinnitati,[6] et keskkonnaseisundi ning keskkonnamuutuste peamiste suundumuste, mõju ja põhjuste kohta tuleb anda usaldusväärset teavet, et oleks võimalik arendada tõhusat poliitikat ja seda rakendada ning üldiselt suurendada kodanike mõjuvõimu.3. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2007. aasta otsuses nr 1578/2007/EÜ ühenduse statistikaprogrammi kohta ajavahemikuks 2008–2012[7] on selgelt osutatud, et keskkonnavaldkonnas on vaja kvaliteetset statistikat ja arvepidamist. Lisaks sellele on ajavahemiku 2008–2012 ühe peamise algatusena märgitud, et vajaduse korral tuleb välja töötada õiguslik alus keskkonnaandmete kogumise põhivaldkondade jaoks, mida praegu ei reguleerita õigusaktidega.4. Komisjoni 2009. aasta augusti teatises KOM(2009) 433, milles käsitletakse SKPd ja muid näitajaid, on tunnustatud vajadust täiendada olemasolevaid näitajaid andmetega, mis hõlmavad keskkonna- ja sotsiaalaspekte, et oleks võimalik kujundada ühtsemat ja terviklikumat poliitikat. Siinkohal on keskkonnaalane arvepidamine vahend, mille abil jälgida majandustegevusest tulenevat keskkonnakoormust, ning uurida, kuidas seda leevendada. Pidades silmas Lissaboni strateegias ja mitmesugustes tähtsates algatustes sisalduva säästva arengu põhimõtet ja eesmärki saavutada vähe süsihappegaasiheiteid tekitav majandus, on üha olulisem välja töötada andmesüsteem, mis hõlmaks paralleelselt majandus- ja keskkonnaküsimusi.5. ELi majandusstatistika ja paljude majandusnäitajate (sh SKP) arvutamise peamine vahend on nõukogu 25. juuni 1996. aasta määrusega (EÜ) nr 2223/96 (ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta,[8] edaspidi „ESA 95”) loodud Euroopa arvepidamissüsteem (The European System of Accounts – ESA), mis on kooskõlas rahvamajanduse arvepidamise süsteemiga (System of National Accounts – SNA), mille ÜRO statistikakomisjon võttis vastu 1993. aasta veebruaris. ESA raamistikku saab kasutada mitmesuguste majandusnäitajate (nt struktuur, üksikud osad, aja jooksul toimunud areng) analüüsimiseks ja hindamiseks, kuid teatavate spetsiifiliste andmevajaduste puhul, s.o keskkonna ja majanduse koostoime analüüs, on parim lahendus koostada eraldi satelliitarvepidamine.6. 2006. aasta juunis kokku tulnud Euroopa Ülemkogu järeldustes kutsuti Euroopa Liitu ja liikmesriike üles laiendama rahvamajanduse arvepidamist nii, et see hõlmaks säästva arengu peamisi aspekte. Rahvamajanduse arvepidamist tuleks sel eesmärgil täiendada integreeritud keskkonnamajandusliku arvepidamisega, kust saaks täielikult võrreldavaid andmeid.7. Satelliitarvepidamine võimaldab rahvamajanduse arvepidamise analüüsivõimalusi paindlikult laiendada nii, et see hõlmaks ka teatavaid sotsiaalküsimusi, nagu inimtegevusest tulenev keskkonnakoormus, ilma kesksüsteemi üle koormamata või selles tõrkeid tekitamata.8. Integreeritud keskkonnamajanduslik arvepidamise süsteem (The System of integrated Environmental Economic Accounts – SEEA), mille on koos välja töötanud ÜRO, Euroopa Komisjon, Rahvusvaheline Valuutafond, OECD ning Maailmapank, on SNA satelliitsüsteem. See ühendab majandus- ja keskkonnateabe ühtsesse raamistikku, et mõõta keskkonna panust majandusse ning majanduse mõju keskkonnale. See annab poliitikakujundajatele majanduse ja keskkonna koostoime jälgimiseks vajalikud näitajad ja kirjeldava statistika ning strateegilise kavandamise ja poliitikaanalüüsi jaoks vajaliku andmebaasi, et kindlaks teha säästvamad arengusuunad.9. SEEA ühendab keskkonnaalase arvepidamise eri kategooriaid nii palju kui võimalik. Üldiselt laiendavad kõik kõnealused kategooriad olemasolevaid SNA kulude, kapitalimoodustuse ja kapitalimahukuse käsitusi, täiendades neid andmeid nii, et need hõlmaksid keskkonnakulu ja loodusvarade kasutamist tootmisprotsessis, või kaasates kõnealused mõjud rahalises kontekstis. Selles üldises raamistikus, erinevad mitmed olemasolevad kategooriad üksteisest oluliselt meetodite ja käsitletavate keskkonnaküsimuste poolest.10. Komisjon esitas oma esimese „rohelise arvepidamise” strateegia 1994. aastal[9]. Sestsaadik on komisjon (Eurostat) ja liikmesriigid arvestusmeetodeid välja töötades ja katsetades jõudnud selleni, et mitu liikmesriiki esitavad korrapäraselt keskkonnaalase arvepidamise andmeid. Kõige tavalisemad on õhusaasteainete heitmetega (sh kasvuhoonegaaside) ja materjalide tarbimisega seotud füüsiliste voogude andmed ning rahalised andmed keskkonnakaitsekulutuste ja -maksude kohta.11. Üks ühenduse statistikaprogrammi eesmärkidest ajavahemikuks 2008–2012 on asendada kokkulepped Euroopa õigusaktidega teatavates valdkondades, kus Euroopa statistikat kogutakse korrapäraselt ja on saavutatud piisav küpsus.12. Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2009. aasta määrus (EÜ) nr 223/2009 (Euroopa statistika kohta)[10] on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise raamistikuks. Eelkõige on seal nõutud ametialase sõltumatuse, erapooletuse, objektiivsuse, usaldusväärsuse, statistilise konfidentsiaalsuse ja kulutasuvuse põhimõtete järgimist.13. Kuna keskkonnamajandusliku arvepidamise süsteeme töötatakse parajasti välja ja nad on erinevas arengujärgus, tuleks luua piisavalt paindlik modulaarstruktuur.14. Tuleks välja töötada prooviuuringute programm, et parandada aruandlust ja andmete kvaliteeti, tõhustada meetodeid ning valmistuda edasiseks arenguks.15. Komisjonile tuleks anda õigus teha liikmesriikidele erandeid, kui nende riiklikes statistikasüsteemides on vaja teha suuri kohandusi.16. Kuna käesoleva määruse eesmärki, milleks on Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, levitamise ja hindamise õigusliku raamistiku loomine, ei suuda liikmesriigid eraldi piisavalt hästi saavutada ning on seega paremini saavutatav liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.17. Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused[11].18. Komisjonile tuleks anda volitused võtta Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 290 sätestatud korras vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada mooduleid vastavalt keskkonna, majanduse ja tehnika arengule ning anda juhtnööre meetodite kohta.19. Euroopa statistikasüsteemi komiteega on konsulteeritud,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1SisuKäesoleva määrusega luuakse Euroopa keskkonnamajandusliku arvepidamise kogumise, koostamise, edastamise ja hindamise ühine raamistik, et luua keskkonnamajandusliku arvepidamise kontod ESA 95 satelliitarvepidamise kontodena; selleks töötatakse välja meetodid, ühised standardid, määratlused, liigitus ja raamatupidamiseeskirjad, mida tuleb kasutada keskkonnamajandusliku arvepidamise koostamisel.Artikkel 2MõistedKäesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:1) „ õhusaasteainete heitmed ” – gaasiliste või tahkete ainete füüsiline voog majandussüsteemist (tootmis- või tarbimisprotsessidest) atmosfääri, mis on keskkonnasüsteemi osa;2) „ keskkonnamaks ” – tõendatud konkreetse negatiivse keskkonnamõjuga füüsilise ühiku (naturaalühiku) põhine maks, mis on rahvamajanduse arvepidamises sätestatud maksuna.3) „ kogumajandusliku materjalivoo arvepidamine ” (economy-wide material flow accounts – EW-MFA) – kooskõlaline kogum rahvamajanduse sisendmaterjalidest, majanduse materjalivaru muutusest ja muudesse majandussüsteemidesse või keskkonda suunatavast väljundist.Artikkel 3Moodulid1. Artiklis 1 osutatud ühise raamistiku kohaselt koostatav keskkonnaalane arvepidamine jaotatakse järgmisteks mooduliteks:a) õhusaasteainete heitmete arvepidamise moodul, mis on kooskõlas I lisaga;b) keskkonnamaksu moodul majandustegevusalade lõikes kooskõlas II lisaga;c) kogumajandusliku materjalivoo arvepidamise moodul, mis on kooskõlas III lisaga.2. Iga moodul sisaldab järgmist teavet:a) arvepidamise koostamise eesmärgid;b) arvepidamise katvus;c) loetelu näitajates, mille kohta tuleb andmeid koguda ja edastada;d) arvepidamise koostamise esimene võrdlusaasta, sagedus ning edastamistähtajad;e) aruandetabelid;f) selliste artiklis 8 osutatud üleminekuperioodide maksimumpikkus, mille jooksul võib komisjon teha erandeid.3. Komisjon võtab kooskõlas artikliga 9 vastu delegeeritud õigusakte, et kohandada mooduleid keskkonna, majanduse ja tehnika arenguga ning anda juhtnööre meetodite kohta.Artikkel 4Prooviuuringud1. Komisjon koostab kava, milles käsitletakse prooviuuringuid, mida liikmesriigid teevad vabatahtlikkuse alusel, et parandada aruandluse ja andmete kvaliteeti, töötada välja pikad aegread ja arendada metoodikat.2. Komisjon hindab prooviuuringute tulemusi ja avaldab need, võttes arvesse andmete kogumisest saadavat kasu võrreldes andmekogumisega seotud kulutuste ja vastajate koormusega. Kõnealuste prooviuuringute järelduste põhjal võtab komisjon kooskõlas artikliga 9 vastu vajalikud delegeeritud õigusaktid.Artikkel 5Andmete kogumine1. Liikmesriigid koguvad vajalikud andmed artikli 3 lõikes 2 osutatud moodulite näitajate vaatlemiseks.2. Liikmesriigid koguvad halduskorra lihtsustamise põhimõtet kohaldades vajalikke andmeid, kasutades allpool täpsustatud eri allikate kombinatsiooni:a) uuringud;b) statistilised hindamismenetlused, kus mõningaid näitajaid ei ole kõigi üksuste puhul vaadeldud;c) haldusallikad.3. Liikmesriigid teatavad komisjonile kasutatud meetoditest ja lõikes 2 loetletud allikatest saadud andmete kvaliteedist ning esitavad nende kohta üksikasjaliku teabe.Artikkel 6Komisjonile edastamine (Eurostat)1. Liikmesriigid edastavad komisjonile (Eurostatile) lisades sätestatud andmed, sealhulgas konfidentsiaalse teabe lisades kehtestatud tähtaja jooksul.2. Andmed edastatakse asjakohases tehnilises vormingus, mis määratakse kindlaks artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetluse kohaselt.Artikkel 7Kvaliteedi hindamine1. Käesolevas määruses kohaldatakse edastatavate andmete suhtes määruse (EÜ) nr 223/2009 artikli 12 lõikes 1 sätestatud kvaliteedikriteeriume.2. Liikmesriigid esitavad komisjonile (Eurostatile) aruande edastatud andmete kvaliteedi kohta.3. Komisjon kohaldab käesoleva määrusega hõlmatud andmete suhtes lõikes 1 osutatud kvaliteedikriteeriume ning määrab kindlaks kvaliteediaruannete korra, struktuuri ja nende esitamise sageduse artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetluse teel.4. Komisjon (Eurostat) hindab edastatud andmete kvaliteeti.Artikkel 8Erandid1. Komisjon võib lisades osutatud üleminekuperioodidel teha liikmesriikidele erandeid kooskõlas artikli 12 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusega, kui riiklike statistikasüsteeme on vaja suuremas ulatuses kohandada.2. Selleks peab asjaomane liikmesriik esitama komisjonile hiljemalt kolm kuud pärast käesoleva määruse jõustumist nõuetekohaselt põhjendatud taotluse.Artikkel 9Delegeerimine1. Komisjonile antakse määramata ajaks õigus võtta vastu artikli 3 lõikes 3 ja artikli 4 lõikes 2 osutatud delegeeritud õigusakte.2. Kohe pärast delegeeritud õigusakti vastuvõtmist teatab komisjon sellest samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule.3. Õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile artiklites 10 ja 11 sätestatud tingimustel.Artikkel 10Delegeerimise tagasivõtmine1. Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 3 lõikes 3 ja artikli 4 lõikes 2 osutatud delegeerimise tagasi võtta.2. Institutsioon, kes on algatanud sisemenetluse, et otsustada, kas delegeerimine tuleks tagasi võtta, teatab sellest teisele seadusandjale ja komisjonile hiljemalt üks kuu enne lõpliku otsuse tegemist, nimetades delegeeritud õigused, mille suhtes võidakse kohaldada tagasivõtmist, ning tagasivõtmise põhjused.3. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse kõnealuses otsuses osutatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub kohe või otsuses osutatud hilisemal kuupäeval. Otsus ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas .Artikkel 11Vastuväited delegeeritud õigusaktidele1. Euroopa Parlament või nõukogu võivad kahe kuu jooksul alates teatamiskuupäevast esitada delegeeritud õigusaktile vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võib kõnealust perioodi pikendada ühe kuu võrra.2. Kui pärast selle tähtaja möödumist ei ole Euroopa Parlament ega nõukogu delegeeritud õigusaktile vastuväiteid esitanud või kui nad on enne seda kuupäeva komisjonile teatanud, et nad on otsustanud vastuväiteid mitte esitada, jõustub delegeeritud õigusakt selles sätestatud kuupäeval.3. Kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab delegeeritud õigusaktile vastuväite, siis õigusakt ei jõustu. Vastuväite esitanud institutsioon nimetab vastuväite põhjused.Artikkel 12Komitee1. Komisjoni abistab Euroopa statistikasüsteemi komitee.2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle artiklis 8 sätestatut.Kõnealuse otsuse artikli 5 lõikes 6 sätestatud tähtajaks kehtestatakse kolm kuud.Artikkel 13JõustumineKäesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas .Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu nimelpresident eesistujaI LISAÕHUSAASTEAINETE HEITMETE ARVEPIDAMISE MOODUL1. JAGUEesmärgidÕhusaasteainete heitmete arvepidamises kirjendatakse ja esitatakse andmed õhusaasteainete heitmete kohta rahvamajanduse arvepidamisega ühtival viisil. Kõnealuses arvepidamises kirjendatakse saasteained, mida riigi majandus õhku heidab, ESA 95 kohaselt majandustegevusalade lõikes. Majandustegevusalade alla kuuluvad nii tootmisharude tootmine kui ka kodumajapidamiste tegevus.Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad õhusaasteainete heitmete arvepidamise jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama. Kõnealuseid andmeid töödeldakse nii, et tootmisharude ja kodumajapidamiste otseheited oleks omavahel seotud kõnealuste majandustegevusalade tootmis- ja tarbimistegevusega. Käesoleva määruse alusel esitatud otseheidete andmed ühendatakse majanduse sisend-väljundtabelite, pakkumise ja kasutamise tabelite ning kodumajapidamiste tarbimisandmetega, mida ESA 95 kohase aruandluse raames komisjonile (Eurostatile) juba esitatakse.2. JAGUKatvusÕhusaasteainete heitmete arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA 95 süsteemi piiridega ning see põhineb samuti residentsuse printsiibil.Vastavalt ESA 95-le põhineb residentsuse printsiip järgmisel põhimõttel: üksus on riigi residendist üksus, kui selle majanduslike huvide kese on riigi majandusterritooriumil — see tähendab, kui ta osaleb pikema aja jooksul (aasta või enam) antud territooriumi majandustegevuses.Õhusaasteainete heitmete arvepidamises kirjendatakse heiteid, mis tulenevad kõikidest residendist üksuste tegevusaladest, olenemata sellest, kus on heite tekkimise geograafiline asukoht.Õhusaasteainete heitmete arvepidamises kirjendatakse gaasiliste ja tahkete jääkainete vooge, mis tulenevad rahvamajandusest ja liiguvad atmosfääri. Käesolevas määruses osutatakse terminiga „atmosfäär” keskkonnasüsteemi osale. Süsteemi piiride all mõistetakse piiri rahvamajanduse (mis on osa majandussüsteemist) ja atmosfääri (mis on osa keskkonnasüsteemist) vahel. Pärast kõnealuse süsteemi piiri ületamist on õhku heidetud ained inimese kontrolli alt väljas ja saavad osaks loodusmaterjalide ringlusest ning võivad keskkonda mitmel viisil mõjutada.3. JAGUNäitajate loeteluLiikmesriigid koostavad statistikat järgmiste õhusaasteainete heitkoguste kohta:Tähis | Õhusaasteaine | Õhusaasteaine sümbol | Aruandeühik |Süsinikdioksiid, välja arvatud heited biomassist | CO2 | 1 000 tonni (Gg) |Süsinikdioksiid biomassist | Biomassi CO2 | 1 000 tonni (Gg) |Dilämmastikoksiid | N2O | tonni (Mg) |Metaan | CH4 | tonni (Mg) |Perfluorosüsivesinikud | PFC-d | tonni (Mg) CO2-ekvivalenttonni |Fluorosüsivesinikud | HFC-d | CO2-ekvivalenttonni (Mg) |Väävelheksafluoriid | SF6 | CO2-ekvivalenttonni (Mg) |Lämmastikoksiidid | NOX | CO2-ekvivalenttonni (Mg) |Lenduvad orgaanilised ühendid, välja arvatud metaan | NMVOC-d | tonni (Mg) |Süsinikmonooksiid | CO | tonni (Mg) |tahked peenosakesed läbimõõduga < 10 μ | PM10 | tonni (Mg) |tahked peenosaksed läbimõõduga < 2,5 μ | PM2.5 | tonni (Mg) |Vääveldioksiid | SO2 | tonni (Mg) |Ammoniaak | NH3 | tonni (Mg) |Kõik andmed tuleb esitada ümardatult ühe kümnendkohani.4. JAGUEsimene võrdlusaasta, sagedus ja edastamistähtajad1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.2. Statistika edastatakse 21 kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu.3. Esimene võrdlusaasta on määruse jõustumisaasta.4. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast kuni esimese võrdlusaastani.5. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n igaaastased andmed (n tähistab võrdlusaastat).5. JAGUAruandetabelid1. Iga 3. jaos osutatud näitaja puhul koostatakse andmed ESA 95-ga täielikult kooskõlas oleva majandustegevusalade hierarhilise liigituse NACE Rev.2 kohaselt (rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise koondtase – A*64). Lisaks tuleb esitada andmed järgmiste näitajate kohta:- kodumajapidamisest heidetavad õhusaasteained;- ühendavad näitajad. Ühendavate näitajate all mõeldakse sellistest näitajatest teatamist, mis selgelt ühtlustavad erinevused käesoleva määruse alusel esitatud õhusaasteainete heitmete arvepidamisse ja õhusaasteainete heitmete riiklikesse ametlikesse registritesse kantud andmete vahel.2. Lõikes 1 osutatud hierarhiline liigitus on järgmine:Õhusaasteainete heitmed tootmisharude lõikes – NACE Rev.2 (A*64) |Kodumajapidamisest heidetavad õhusaasteained |- Transport |- Küte ja jahutus |- Muud |Ühendavad näitajad |NAMEA õhusaasteainete heitmed kokku (tööstus+kodumajapidamised) |Miinus välismaal viibivad liikmesriigi residendid |- Välismaal tegutsevad riiklikud kalalaevad |- Maismaatransport |- Veetransport |- Õhutransport |Pluss liikmesriigi territooriumil viibivad mitteresidendid |+ Maismaatransport |+ Veetransport |+ Õhutransport |(+ või –) Muud kohandused ja statistilised erinevused |= saasteaine X koguheide vastavalt UNFCCC-e[12]/CLRTAP-i[13] aruandele |6. JAGUÜleminekuperioodide maksimumpikkusÜleminekuperioodi ei saa võimaldada.II LISAKESKKONNAMAKSUDE MOODUL MAJANDUSTEGEVUSALADE LÕIKES1. JAGUEesmärgidKeskkonnamaksudest saadud tulu arvepidamises kirjendatakse ja esitatakse andmed keskkonnamaksude kohta rahvamajanduse arvepidamisega ühtival viisil. Kõnealuses arvepidamises kirjendatakse rahvamajanduse keskkonnamaksudest saadud tulu jaotatuna ESA 95 kohaselt majandustegevusalade kaupa. Majandustegevusalade alla kuuluvad nii tootmisharude tootmine kui ka kodumajapidamiste tegevus.Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad keskkonnamaksudest saadud tulu arvepidamise jaoks tootmisharude kaupa koguma, koostama, edastama ja hindama.Keskkonnamaksustatistika koostamisel saab kasutada otse maksustatistikat ja valitsuse rahandusstatistikat, kuid kasulikum oleks kasutada rahvamajanduse arvepidamise maksuandmeid, kui see on võimalik.Keskkonnamaksustatistika põhineb summadel, mida tõendavad hindamised ja deklaratsioonid või ajaliselt jaotatud laekunud maksud, et tagada ühilduvus rahvamajanduse arvepidamisega ja parandada rahvusvahelist võrreldavust.Rahvamajanduse arvepidamine sisaldab ka teavet selle kohta, millised tootmisharud ja sektorid makse maksavad. Rahvamajanduse arvepidamisest pärit maksuteavet võib leida riiklikest ametiasutuste arvepidamistest, pakkumise ja kasutamise tabelitest ja tulude moodustamise kontodelt.2. JAGUKatvusKeskkonnamaksude arvepidamise süsteemi piirid kattuvad ESA 95 süsteemi piiridega ning keskkonnamaksud koosnevad kohustuslikest, vastuteenustega kompenseerimata rahalistest või mitterahalistest maksetest, mida koguvad valitsemissektor või Euroopa Liidu institutsioonid.Keskkonnamaksud kuuluvad järgmiste ESA 95 kategooriate alla:- tootmis- ja impordimaksud (D.2);- jooksvad tulumaksud, omandimaksud jne (D.5);- kapitalimaksud (D.91).3. JAGUNäitajate loeteluLiikmesriigid koostavad keskkonnamaksustatistikat, lähtudes järgmistest näitajatest:20. energiamaksud;21. transpordimaksud;22. saastemaksud;23. ressursimaksud.Kõik andmed tuleks esitada riigi omavääringus (miljonites).4. JAGUEsimene võrdlusaasta, sagedus ja edastamistähtajad1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.2. Statistika edastatakse 21 kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu.3. Esimene võrdlusaasta on määruse jõustumisaasta.4. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast esimese võrdlusaastani.5. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n igaaastased andmed (n tähistab võrdlusaastat).5. JAGUAruandetabelidIga 3. jaos osutatud näitaja puhul esitatakse makse maksvate institutsiooniliste sektoritega seotud andmeid.Valitsemissektori ja ettevõtete sektori puhul koostatakse andmed ESA 95-ga täielikult kooskõlas oleva majandustegevusalade hierarhilise klassifikaatori NACE Rev.2 kohaselt (rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise koondtasand – A*64). Lisaks sellele esitatakse 3. jaos osutatud näitajate 1 ja 2 puhul teave järgmiste üksuste kohta:- kodumajapidamised;- mitteresidendid;- määratlemata.6. JAGUÜleminekuperioodide maksimaalne pikkusÜleminekuperioodi ei saa võimaldada.III LISAKOGUMAJANDUSLIKU MATERJALIVOO ARVEPIDAMISE MOODUL1. JAGUEesmärgidEW-MFA hõlmab kõiki tahkeid, gaasilisi ja vedelas olekus materjale, välja arvatud õhk ja vesi, mida mõõdetakse massiühikutes aasta kaupa. Sarnaselt rahvamajanduse arvepidamisega on kogumajandusliku materjalivoo arvepidamisel kaks eesmärki. Üksikasjalikest materjalivoogudest saadakse põhjalik empiiriline andmebaas arvukate analüütiliste uuringute tegemiseks. Materjalivoogusid kasutatakse ka mitmesuguste kogumajandusliku materjalivoo näitajate koostamiseks rahvamajanduse jaoks.Käesolevas lisas määratakse kindlaks andmed, mida liikmesriigid peavad EW-MFA jaoks koguma, koostama, edastama ja hindama.2. JAGUKatvusMaterjalivoosüsteemi peamine põhimõte on varude ja voogude eristamine. Üldiselt on voog muutuja, mis mõõdab kogust teataval ajaperioodil, samas kui varu on muutuja, mis mõõdab kogust teataval ajahetkel. EW-MFA aluseks on voopõhimõte. See mõõdab majanduse sisend- ja väljundmaterjali ning varude muutumise vooge massiühikutes aasta kohta.EW-MFA on kooskõlas rahvamajanduse arvepidamise süsteemi (ESA 95) põhimõtetega, näiteks residentsuse printsiip. See peab arvet materjalivoogude üle, mis on seotud kõikide rahvamajanduse residendist üksuste tegevusega, olenemata nende geograafilisest asukohast. Kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamises on kaks olulist süsteemiülese materjalivoo liiki:1. Materjalivood rahvamajanduse ja selle loodusliku keskkonna vahel. See hõlmab looduskeskkonnast materjalide (s.o toor- või lähteained või loodusvarad) saamist ning looduskeskkonda materjalide (neid nimetatakse tihti jääkaineteks) väljutamist.2. Materjalivood rahvamajanduse ja muu maailmamajanduse vahel. See hõlmab importi ja eksporti.Ainult kõnealuste süsteemide piire ületavad vood lisatakse kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamisse. Rahvamajanduse sisesed materjalivood ei ole kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise süsteemiga hõlmatud. See tähendab, et rahvamajandus on kogumajanduslike materjalivoogude arvepidamise süsteemis „musta kasti” staatuses ja näiteks tootmisharude vahelise toodete liikumise üle arvet ei peeta. Samuti ei kaasata looduskeskkonda suunatud voogusid, selle siseseid ega sellest väljapoole suunatud voogusid.Riigisisene kasutus (domestic extraction) hõlmab looduskeskkonnast saadavate tahkes, vedelas või gaasilises olekus materjalide (välja arvatud õhk ja vesi) aastast kogust, mida kasutatakse majanduses sisendina.Füüsiline import ja füüsiline eksport hõlmab kõiki imporditavaid või eksporditavaid tooteid mõõdetuna massiühikutes. Kauplemistegevusse kaasatud toodete alla kuuluvad kõikide töötlemisetappide kaubad esialgsest tootest kuni valmiskaubani.3. JAGUNäitajate loeteluLiikmesriigid esitavad statistikat 5. jaos loetletud näitajate kohta.4. JAGUEsimene võrdlusaasta, sagedus ja edastamistähtajad1. Statistikat koostatakse ja edastatakse igal aastal.2. Statistika edastatakse 24 kuu jooksul pärast võrdlusaasta lõppu.3. Esimene võrdlusaasta on määruse jõustumisaasta.4. Esimest korda andmeid edastades lisavad liikmesriigid andmed 2008. aastast esimese võrdlusaastani.5. Järgmistel kordadel komisjonile andmeid edastades esitavad liikmesriigid aastate n-4, n-3, n-2, n-1 ja n iga-aastased andmed (n tähistab võrdlusaastat).5. JAGUAruandetabelidJärgmistes tabelites loetletud näitajate kohta koostatakse andmed massiühikutes.Tabel A –Rriigisisene kasutus1 Biomass |1.1 Põllukultuurid (välja arvatud söödakultuurid) |1.1.1 Teravili |1.1.2 Juured, mugulad |1.1.3 Suhkrutaimed |1.1.4 Kaunviljad |1.1.5 Pähklid |1.1.6 Õlitaimed |1.1.7 Köögiviljad |1.1.8 Puuviljad |1.1.9 Kiutaimed |1.1.10 Muud mujal liigitamata põllukultuurid |1.2 Põllukultuurijäägid (kasutatud), söödakultuurid, rohumaa biomass |1.2.1 Põllukultuurijäägid (kasutatud) |1.2.1.1 Õled |1.2.1.2 Muud põllukultuurijäägid (suhkrutaimede ja söödapeedi lehed, muu) |1.2.2 Söödakultuurid ja rohumaa biomass |1.2.2.1 Söödakultuurid (sealhulgas rohumaalt kogutud biomass) |1.2.2.2 Rohumaa biomass |1.3 Puit (*) |1.3.1 Tarbepuit (tööstuslik ümarpuit) |1.3.2 Küttepuit ja muud saadused |1.4 Looduses elavate kalade püük, veetaimed/-loomad, jahindus ja kogumine |1.4.1 Looduses elavate kalade püük |1.4.2 Kõik muud veeloomad ja -taimed |1.4.3 Jahindus ja looduslike materjalide v.a puidu kogumine |2 Metallimaagid (töötlemata maagid) |2.1 Raud |2.2 Mitteraudmetall |2.2.1 Vask (**) |2.2.2 Nikkel (**) |2.2.3 Plii (**) |2.2.4 Tsink (**) |2.2.5 Tina (**) |2.2.6 Kuld, hõbe, plaatina ja muud väärismetallid |2.2.7 Boksiit ja muu alumiinium |2.2.8 Uraan ja toorium |2.2.9 Muu mujal liigitamata |3 Mittemetallmineraalid |3.1 Marmor, graniit, liivakivi, porfüür, basalt, muu dekoratiiv- või ehituskivi (välja arvatud kilt) |3.2 Kriit ja dolomiit |3.3 Kilt |3.4 Mineraalid kemikaalide ja väetiste tootmiseks |3.5 Sool |3.6 Lubjakivi ja kips |3.7 Savi ja kaoliin |3.8 Liiv ja kruus |3.9 Muu mujal liigitamata |3.10 Kaevandatud muldmaterjalid (sealhulgas pinnas), ainult kasutatud (***) |4 Fossiilse energia kandjad |4.1 Süsi ja muud tahked energiakandjad |4.1.1 Ligniit (pruunsüsi) |4.1.2 Kivisüsi |4.1.3 Põlevkivi ja tõrvaliivad |4.1.4 Turvas |4.2 Vedelad ja gaasilised energiakandjad |4.2.1 Toorõli, kondensaat ja veeldatud maagaas (NGL) |4.2.2 Maagaas |(*) Vabatahtlik: tarbepuidu varude netojuurdekasv.(**) Lisaks metallisisalduse vabatahtlik aruandlus.(***) Vabatahtlik.Tabelid B (Import – kogukaubandus), C (Import –kaubandus väljaspool ELi), D (Eksport – kogukaubandus), E (Eksport – kaubandus väljaspool ELi)1 Biomass ja biomasstooted |1.1 Põllukultuurid, töötlemata ja töödeldud |1.1.1 Teraviljad, töötlemata ja töödeldud |1.1.2 Juured ja mugulad, töötlemata ja töödeldud |1.1.3 Suhkrutaimed, töötlemata ja töödeldud |1.1.4 Kaunviljad, töötlemata ja töödeldud |1.1.5 Pähklid, töötlemata ja töödeldud |1.1.6 Õlitaimed, töötlemata ja töödeldud |1.1.7 Köögiviljad, töötlemata ja töödeldud |1.1.8 Puuviljad, töötlemata ja töödeldud |1.1.9 Kiutaimed, töötlemata ja töödeldud |1.1.10 Muud mujal loetlemata põllukultuurid, töötlemata ja töödeldud |1.2 Põllukultuurijäägid, söödakultuurid, rohumaa biomass |1.2.1 Põllukultuurijäägid (kasutatud), töötlemata ja töödeldud |1.2.1.1 Õled |1.2.2.2 Muud põllukultuurijäägid |1.2.2 Söödakultuurid ja rohumaa biomass |1.2.2.1 Söödakultuurid |1.3 Puit ja puittooted |1.3.1 Tarbepuit, töötlemata ja töödeldud |1.3.2 Küttepuit ja muud saadused, töötlemata ja töödeldud |1.4 Kalapüük ja muud veeloomad ja -taimed, töötlemata ja töödeldud |1.4.1 Kalapüük |1.4.2 Kõik muud veeloomad ja -taimed |1.5 Muud Elusloomad kui punktis 1.4 loetletud loomad ning loomsed tooted |1.5.1 Muud elusloomad kui punktis 1.4 loetletud loomad |1.5.2 Liha ja lihavalmistised |1.5.3 Piimatooted, linnumunad ja mesi |1.5.4 Muud loomsed tooted (loomsed kiud ja nahad, karusnahk, nahk jne) |1.6 Peamiselt biomassist saadavad tooted |2 Metallimaagid ja -kontsentraadid, töötlemata ja töödeldud |2.1 Rauamaagid ja -kontsentraadid, raud ja teras, töötlemata ja töödeldud |2.2 Mitteraudmetallimaagid ja -kontsentraadid, töötlemata ja töödeldud |2.2.1 Vask |2.2.2 Nikkel |2.2.3 Plii |2.2.4 Tsink |2.2.5 Tina |2.2.6 Kuld, hõbe, plaatina ja muud väärismetallid |2.2.7 Boksiit ja muu alumiinium |2.2.8 Uraan ja toorium |2.2.9 Muu mujal liigitamata |2.3 Peamiselt metallidest saadavad tooted |3 Mittemetallmineraalid, töötlemata ja töödeldud |3.1 Marmor, graniit, liivakivi, porfüür, basalt ja muu dekoratiiv- või ehituskivi (välja arvatud kilt) |3.2 Kriit ja dolomiit |3.3 Kilt |3.4 Mineraalid kemikaalide ja väetiste tootmiseks |3.5 Sool |3.6 Lubjakivi ja kips |3.7 Savi ja kaoliin |3.8 Liiv ja kruus |3.9 Muu mujal liigitamata |3.10 Kaevandatud muldmaterjalid (sealhulgas pinnas), ainult kasutatud (*) |3.11 Peamiselt mittemetallmineraalidest saadavad tooted |4 Fossiilse energia kandjad, töötlemata ja töödeldud |4.1 Süsi ja muud tahked energiakandjad, töötlemata ja töödeldud |4.1.1 Ligniit (pruunsüsi) |4.1.2 Kivisüsi |4.1.3 Põlevkivi ja tõrvaliivad |4.1.4 Turvas |4.2 Vedelad ja gaasilised energiakandjad, töötlemata ja töödeldud |4.2.1 Toorõli, kondensaat ja veeldatud maagaas (NGL) |4.2.2 Maagaas |4.3 Peamiselt fossiilse energia kandjatest saadavad tooted |5 Muud tooted |6 Jäätmete import (Tabelid B ja C)/eksport (Tabelid D ja E) lõplikuks töötlemiseks ja kõrvaldamiseks |(*) Vabatahtlik.Tabelitesse B ja D tehakse seoses residentsuse printsiibiga järgmised kohandused:Kütus, mida residendist üksused säilitavad välismaal (lisa Tabelis B esitatud impordile) ja kütus, mida mitteresidendist üksused säilitavad riigi territooriumil (lisa Tabelis D esitatud ekspordile). |1 Kütus maismaatranspordi jaoks |2 Kütus veetranspordi jaoks |3 Kütus õhutranspordi jaoks |6. JAGUÜleminekuperioodide maksimumpikkusKäesoleva lisa sätete kohaldamisel on üleminekuperioodi maksimumpikkus kaks aastat pärast esimest võrdlusaastat.[1] KOM (94) 670 Directions for the EU on Environmental indicators and Greened National Accounting – Integration of Environmental and Economic Information Systems (ELi suunised keskkonnanäitajate ja keskkonna arvepidamise kohta – keskkonna ja majanduse infosüsteemide integreerimine).[2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 295/2008 ettevõtluse struktuurstatistika kohta, (ELT L 97, 9.4.2008, lk 13).[3] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2223/96, 25. juuni 1996, ühenduses kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (EÜT L 310, 5.11.1996, lk 1).[4] ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.[5] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).[6] Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. juuli 2002. aasta otsus nr 1600/2002/EÜ, millega võetakse vastu kuues keskkonnaalane tegevusprogramm (EÜT L 242, 10.9.2002, lk 1).[7] ELT L 344, 28.12.2007, lk 15.[8] EÜT L 310, 30.11.1996, lk 1.[9] KOM (1994) 670.[10] ELT L 87, 31.3.2009, lk 164.[11] EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.[12] ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioon (United Nations Framework Convention on Climate Change).[13] Piiriülese õhusaaste kauglevi konventsioon (Convention on Long-Range Transboundary Air Pollution).


type: wikipedia

text:
Agum I fue el segundo rey conocido de los casitas. Era hijo de Gandash al que sucedió hacia el 1700 a. C. Gobernaba en Mari y Terqa, nombrado rey de Khana o Hana. Su hijo Kashtiliash I le sucedió. Agum I fue quien recuperó la estatua de Marduk de los hititas.
 Reyes de Babilonia
 Dinastía III de Babilonia
 Reyes del siglo XVIII a. C.
 Reyes del siglo XVII a. C.
 Asia en el siglo XVIII a. C.
 Asia en el siglo XVII a. C.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ
 Κ0Μ(Θ1) 390 τελικό
 Βρυξέλλες, 23 Οκτωβρίου 1991
 Πρόταση
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΥ (ΕΟΚ) ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 για το άνοιγμα και τον τροχό διαχείρισης κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων για
 μπακαλιάρους και ψάρια του είδους Boreogadus saida, ακοξεραμένα, αλατισμένα ή σε άλμη,
 KdTOvmvTic Νορβηγίας
 καταγογής Nnofinviar ( 11 9 9 2 )
 (υποβληθείσα από την Επιτροπή)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- -1-
 Αιτιολογική έκθεση
 Οι συμφωνίες, υπό μορφή ανταλλαγής εηιοτολών, μεταξύ της Ευρωπαϊκής
 οικονομικής Κοινότητας και της Νορβηγίας, στους τομείς της γεωργίας
 και της αλιείας, που έχουν εγκριθεί με την απόφαση της 15ης Σεπτεμβρίου
 1986 (1) Vou Συμβουλίου, προβλέπουν ιδίως το ετήσιο άνοιγμα, oe μία
 ημερομηνία που πρέπει να καθορίζεται με κοινή συμφωνία κοινοτικών
 δασμολογικών ποσοστώσεων για τα ακόλουθα προϊόντα, καταγωγής Νορβηγίας,
 των οποίων οι ποσότητες και οι όαομοί που ισχύουν σημειώνονται για
 καθένα από αυτά στη συνέχεια:
 Αριθμός του ΚΔ Περιγραφή εμπορευμάτων Ποσότητες της Δασμοί
 ποσόστωσης (Ζ)
 03.02 νάρια αττοξεραμένα, αλατςομένα ή οε άλμη
 ψάρια καπνιστά, έστω και ψημένα πριν ή
 κατά τη διάρκεια του καπνίσματος:
 Α. Αποξεραμένα, αλατισμένα ή οε άλμη:
 Ι. Ολόκληρα, αποκεφαλισμένα ή τεμαχισμένα:
 β) Μπακαλιάροι (GADUS MORNUA, BCREO-
 GADUS SAIDA, GADUS 06AC)
 - αποξεραμένοι και μη αλατισμένοι 3.900 τόνοι 0
 - αποξεραμένοι και αλατισμένοι 13.250 τόνοι 0
 - μη αποξεραμένοι, αλατισμένοι ή οε
 άλμη 10.000 τόνοι 0
 2. Η προβλεπόμενη για τους αποξηραμένους και μη αλατισμένους μπακαλιάρους ποσόστωση
 των 3900 τόνων ανοίγεται, με αι'τημα των νορβηγικών αρχών, από την 1η Ιανουαρίου
 1992.
 Η παρούσα πρόταση αποσκοπεί στην εφαρμογή των άλλων ποσοστώσεων για τηγ^ περίοδο
 από 1ης Απριλίου μέχρι 31ης Δεκεμβρίου 1992, λαμβάνεται δε υπόψη η έναρξη ισχύος
 ι
 της Συνδυασμένης Ονοματολογίας, η οποία αντικαθιστά εκείνη του κοινού αομολογίου.
 (1) ΕΕ L 328 της 22.11.1986, ο. 76
 ---pagebreak--- -2-
 3. Σύμφωνα με τον κανονισμό του Δικαστηρίου της 27ης Σεπτεμβρίου 1988 στην υπόθεση
 51/87, η Επιτροπή προτείνει να μην προβλεφθεί κατανομή των ποσοτήτων των ποσο
 στώσεων μεταξύ των κρατών μελών, προβλέποντας έτσι την πιθανότητα για αυτά τα
 τελευταία να πραγματοποιούν αναλήψεις που αντιστοιχούν στις πραγματικές ανάγκες
 που έχουν ανακοινωθεί, όπως συνηθίζεται σε τέτοιες περιπτώσεις. Αυτός ο τρόπος
 ενέργειας ανταποκρίνεται άλλωστε καλύτερα με τον κοινοτικό χαρακτήρα των εν λόγω
 ποσοστώσεων.
 ---pagebreak--- -ι-
 Πρόταση.
 ΚΑΝΟΝΙΣΜΟΣ (ΕΟΚ) αριθ. /9| ΤΟΥ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟΥ
 της
 για το άνοιγμα και τον τρόπο διαχείρισης κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων για
 μπακαλιάρους και ψάρια του είδους Boreogadus saida, αποξεραμένα, αλατισμένα ή σε άλμη,
 καταγωγής Νορβηγίας (1992)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, εισαγωγές των εν λόγω προϊόντων σε όλα τα κράτη μέλη
 μέχρι την εξάντληση των εν λόγω ποσοστώσεων · ότι πρέπει
 Έχοντας υπόψη: να ληφθούν τα απαραίτητα μέτρα προκειμένου να εξασφα
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομικής λιστεί μια κοινοτική και αποτελεσματική διαχείριση των
 Κοινότητας, και ιδίως το άρθρο 113, δασμολογικών ποσοστώσεων, προβλέποντας τη δυνατότητα
 για τα κράτη μέλη να προβαίνουν σε αναλήψεις των αναγ
 την πράξη προσχώρησης της Ισπανίας και της Πορτογαλίας, καίων ποσοτήτων από τις ποσοστωτικές ποσότητες που
 αντιστοιχούν σε διαπιστωμένες πραγματικές εισαγωγές · ότι
 τη πρόταση της Επιτροπής, αυτός ο τρόπος διαχείρισης απαιτεί τη στενή συνεργασία
 μεταξύ των κρατών μελών και της Επιτροπής·
 Εκτιμώντας:
 ότι, στις 14 Μαΐου 1973, συνήφθη συμφωνία μεταξύ της ότι, επειδή το Βασίλειο του Βελγίου, το Βασίλειο των Κάτω
 Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και του Βασιλείου Χωρών και το Μεγάλο Δουκάτο του Λουξεμβούργου έχουν
 της Νορβηγίας • ότι, συνεπεία της προσχώρησης της Ισπα συνενωθεί και αντιπροσωπεύονται από την οικονομική
 νίας και της Πορτογαλίας στην Κοινότητα, συνήφθη ένωση Μπενελούξ, κάθε εργασία σχετική με τη διαχείριση
 συμφωνία υπό μορφή ανταλλαγής επιστολών η οποία εγκρί των ποσοστώσεων μπορεί να πραγματοποιείται από ένα
 θηκε με την απόφαση 86/557/ΕΟΚ (') · από τα μέλη της,
 ότι αυτή η τελευταία συμφωνία προβλέπει το άνοιγμα, σε
 μια ημερομηνία που θα καθοριστεί με κοινή συμφωνία,
 κοινοτικών δασμολογικών ποσοστώσεων, με μειωμένους ή ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 μηδενικούς δασμούς για μπακαλιάρους και ψάρια του
 είδους Boreogadus saida καταγωγής Νορβηγίας- ότι θα
 πρέπει, συνεπώς, να ανοιχθούν οι εν λόγω δασμολογικές Άρθρο Ι
 ποσοστώσεις για την περίοδο που έχει συμφωνηθεί, δηλαδή
 από την 1η Απριλίου μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 1992' 1. Από την 1η Απριλίου μέχρι τις 31 Δεκεμβρίου 1992, ο ι
 δασμοί που εφαρμόζονται κατά την εισαγωγή των προϊό
 ότι θα πρέπει να εξασφαλιστεί, ιδίως, η ίση και συνεχής ντων που ορίζονται κατωτέρω, καταγωγής Νορβηγίας,
 πρόσβαση όλων των εισαγωγέων της Κοινότητας στις εν αναστέλλονται στα επίπεδα και μέσα στα όρια των δασμο
 λόγω ποσοστώσεις και η αδιάλειπτη εφαρμογή των δασμών λογικών ποσοστώσεων που αναγράφονται για καθένα από
 που προβλέπονται γι' αυτές τις ποσοστώσεις σε όλες τις αυτά:
 Ποσότητα
 Αύξων της ποσόστωσης Λασμός
 αριθμός Κωδικός ΕΟ(·) Περιγραφή εμπορευμάτων
 (τόνοι) %
 0305 Ψάρια αποξεραμένα, αλατισμένα ή σε άλμη. Ψάρια καπνιστά, έστω και
 ψημένα πριν ή κατά τη διάρκεια του καπνίσματος. Αλεύρι ψαριών κατάλ
 ληλο για τη διατροφή των ανθρώπων:
 - Ψάρια αποξεραμένα, έστω και αλατισμένα αλλά όχι καπνιστά:
 0305 51 - - Μπακαλιάροι (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus):
 09.0703 ex 0305 5190 Αποξεραμένοι και αλατισμένοι:
 - Εκτός των μπακαλιάρων του είδους Gadus macrocephalus ) 13 250
 0305 59 Άλλα:
 Ψάρια του είδους Boreogadus saida:
 0305 59 19 Αποξεραμένα μη αλατισμένα
 - Ψάρια αλατισμένα, όχι όμως αποξεραμένα ούτε καπνιστά και ψάρια σε
 άλμη:
 09.0705 ex 0305 62 00 - - Μπακαλιάροι (Gadus morhua, Gadus ogac, Gadus macrocephalus):
 - Εκτός του είδους Gadus macrocephalus 10 000
 0305 69 - - Άλλα:
 0305 69 10 Ψάρια του είδους Boreogadus saida
 (*) Βλέπε κωδικούς Tarie στο παράρτημα.
 (') ΕΕ αρι9. L 328 της 22. 11. 1986, σ. 76.
 ---pagebreak--- -4-
 Μέσα στα όρια αυτών των δασμολογικών ποσοστώσεων, το ανάληψη, από το ποσό της ποσόστωσης ποσότητας ανάλο
 Βασίλειο της Ισπανίας και η Πορτογαλική Δημοκρατία γης των αναγκών αυτών.
 εφαρμόζουν δασμούςQ,9°/ο κ α ι 0% αντίστοιχα.
 Οι αιτήσεις για ανάληψη, με την ένδειξη της ημερομηνίας
 2. Οι εισαγωγές αυτών των προϊόντων απολαύουν του αποδοχής των εν λόγω διασαφήσεων, πρέπει να διαβιβά
 πλεονεκτήματος των ποσοστώσεων που αναφέρονται στην ζονται, χωρίς καθυστέρηση, στην Επιτροπή.
 παράγραφο 1 μόνο με την προϋπόθεση ότι η τιμή «ελεύθερο
 στα σύνορα», που καθορίζεται από τα κράτη μέλη σύμφωνα Οι αναλήψεις χορηγούνται από την Επιτροπή σε συνάρτηση
 με το άρθρο 21 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 3796/81 ('), με την ημερομηνία αποδοχής των διασαφήσεων θέσης σε
 όπως τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΟΚ) ελεύθερη κυκλοφορία από τις τελωνειακές αρχές του συγκε
 αριθ. 2886/89 (2), είναι τουλάχιστον ίση με την τιμή αναγω κριμένου κράτους μέλους στο μέτρο που το διαθέσιμο
 γής που ενδεχομένως έχει καθοριστεί από την Κοινότητα υπόλοιπο το επιτρέπει.
 για τα εν λόγω προϊόντα ή κατηγορίες προϊόντων. Εάν ένα κράτος μέλος δεν χρησιμοποιήσει τις αναληφθείσες
 3. Το πρωτόκολλο περί καθορισμού της εννοίας «καταγό ποσότητες, τις επιστρέφει, μόλις αυτό είναι δυνατό, στο
 μενα προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» και περί των ποσό της αντίστοιχης ποσόστωσης.
 μεθόδων διοικητικής συνεργασίας, που έχει προσαρτηθεί Εάν οι αιτούμενες ποσότητες είναι μεγαλύτερες από το
 στη συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινό διαθέσιμο υπόλοιπο του ποσού της ποσόστωσης η κατα
 τητας και του Βασιλείου της Νορβηγίας, τυγχάνει εφαρ νομή γίνεται pro rata των αιτήσεων. Η Επιτροπή ενημερώνει
 μογής. σχετικά τα κράτη μέλη.
 Άρθρο 2 Άρθρο 4
 Οι δασμολογικές ποσοστώσεις που αναφέρονται στο άρθρο Κάθε κράτος μέλος εξασφαλίζει στους εισαγωγείς των εν
 1 διαχειρίζονται από την Επιτροπή, η οποία δύναται να λόγω προϊόντων την ίση και συνεχή πρόσβαση στις ποσο
 λαμβάνει κάθε χρήσμο διοικητικό μέτρο προκειμένου να στώσεις εφόσον το επιτρέπει το υπόλοιπο της αντίστοιχης
 εξασφαλιστεί μια αποτελεσματική διαχείριση. ποσοστωτικής ποσότητας.
 Άρθρο 3 Άρθρο 5
 Εάν ένας εισαγωγέας προσκομίσει σε ένα κράτος μέλος Τα κράτη μέλη και η Επιτροπή συνεργάζονται στενά για
 διασάφηση θέσης σε ελεύθερη κυκλοφορία στην οποία περι την τήρηση του παρόντος κανονισμού.
 λαμβάνεται αίτηση χορήγησης ευεργετήματος του προτιμη-
 σιακού καθεστώτος για ένα προϊόν που αναφέρεται στον
 Άρθρο 6
 παρόντα κανονισμό και εάν αυτή η διασάφηση γίνεται
 δεκτή από τις τελωνειακές αρχές, το συγκεκριμένο κράτος Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την 1η Απριλίου
 μέλος προβαίνει, με κοινοποίηση στην Επιτροπή, στην 1992
 Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε
 κράτος μέλος.
 Βρυξέλλες
 Για το Συμβούλιο
 Ο Πρόεδρος
 (') ΕΕ αρι9. L 379 της 31. 12. 1981, σ. 1.
 (2) ΕΕ αριθ. L 282 της 2. 10. 1989, σ. 1.
 ---pagebreak--- 9-
 ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ
 Κωδικοί Tarie
 Αύξων αριθμός Κωδικοί ΣΟ Κωδικοί Tarie
 09.0703 ex 0305 51 90 0305 51 90 ' Π
 Ί9
 •20
 09.0705 ex 0305 62 00 0305 62 00 * 11
 •19
 •21
 •29
 •31
 '39
 ---pagebreak--- 6
 ΔΗΜΟΣΙΟΝΟΜΙΚΟ ΔΕΛΤΙΟ
 1· ΓΡΟμμήÏÏPQVTOAQYIQllOV: Κβφ. 12 άρθρο 120
 2· ΝουικΛ Βάση : Άρθρο 113 της Συνθήκης
 3. flSPtYPCWn ΤΟν δασμολοΥΙΚΡν μέΐΡΟν : Πρόταση κανονισμού (ΕΟΚ) του
 Συμβουλίου για το άνοιγμα και τη διαχείριση κοινοτικών δασμολογικών
 ποσοστώσεων για μπακαλιάρους και ψάρια του είδους Boreogadus saida,
 αποξεραμένα, αλατισμένα ή σε άλμη, καταγωγής Νορβηγίας (1992).
 4. lKOir6c : Τήρηση συμβατικών υποχρεώσεων έναντι της Νορβηγίας.
 5. TPOÏÏQÇ νπολογιο»ον ;
 Κωδικοί ΣΟ ex 0305 51 90. ex 0305 62 00
 0305 59 19, 0305 69 10
 Ποσοστωτικές ποσότητες 13.250 10.000
 (σε τόνους)
 Εφαρμοζόμενοι δασμοί 0% ΟΧ
 Κανονικοί δασμοί 13% 13Χ
 6. Απώλεια soàSwv
 Αξία ανά τόνο : 4.384 ecus 2.575 ecus
 Συνολική αξία : 58.088.000 ecus 25.750.000 ecus
 Απώλεια 7.551.440 ecus 3.347.500 ecus
 Συνολική απώλεια 10.898.940 ecus
 Σε σχέση με το 1991, μείωση των απωλειών κατά 12.554.360 ecus
 (βλέπε έγγραφη διαδικασία COM(90)444 της 20.09.90.)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 0254-1483
 COM(91)390 τελικό
 EITPAfA
 GR 03 02
 Apit). καταλόγου : OB-CO-91-440-GR-C
 ISBN 92-77-76364-7
 Υπηρεσία Enionuav Εκδόσεων των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων
 Ι -2985 Luxembourg


text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 9.11.2017.
 COM(2017) 588 final
 2017/0295(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza, u pogledu donošenja njegova poslovnika
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Sporazum između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza za kratkotrajni boravak građanima Republike Azerbajdžana i Europske unije stupio je na snagu 1. rujna 2014.
 1
 Sporazumom su se na temelju uzajamnosti utvrdila pravno obvezujuća prava i obveze primjenjivi na obje stranke, u cilju pojednostavljenja postupaka izdavanja viza građanima Azerbajdžana i EU-a. Člankom 12. Sporazuma osniva se Zajednički odbor zadužen za praćenje provedbe Sporazuma. Člankom 12. stavkom 4. Sporazuma propisuje se da Zajednički odbor treba utvrditi svoj poslovnik.
 Poslovnik će se donijeti Odlukom Zajedničkog odbora i neće biti dio Sporazuma.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 •Pravna osnova
 Vijeće ovlašćuje predstavnika EU-a u Zajedničkom odboru, tj. Komisiju, da donese poslovnik na temelju ovog prijedloga. Poslovnikom se želi organizirati rad Zajedničkog odbora te pomoći u pripremi sastanaka i njihovu vođenju.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENE UČINAKA
 Poslovnik, koji je utvrđen u Prilogu ovom Prijedlogu odluke Vijeća, rezultat je savjetovanja s nadležnim tijelima Azerbajdžana provedenog na prvom i drugom sastanku Zajedničkog odbora, ali i razmjenom poruka elektroničke pošte u razdoblju između sastanaka (posljednji 5. lipnja 2017.). Savjetovanje s državama članicama provedeno je pisanim postupkom koji je završio 16. lipnja 2017.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Ovaj prijedlog ne utječe na proračun EU-a.
 2017/0295 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije
 u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma
 između Europske unije i Republike Azerbajdžana
 o pojednostavljenju izdavanja viza,
 u pogledu donošenja njegova poslovnika
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 77. stavak 2. točku (a) u vezi s člankom 218. stavkom 9.,
 uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2014/242/EU od 14. travnja 2014. o sklapanju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza
 2
 ,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Sporazum između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza
 3
 (dalje u tekstu „Sporazum”) stupio je na snagu 1. rujna 2014.
 (2)Člankom 12. Sporazuma osniva se Zajednički odbor zadužen za upravljanje Sporazumom. Stavkom 4. tog članka predviđa se da Zajednički odbor utvrđuje svoj poslovnik.
 (3)Poslovnik je potreban za organizaciju rada Zajedničkog odbora koji je zadužen za upravljanje Sporazumom i praćenje njegove provedbe.
 (4)Stoga je primjereno utvrditi stajalište koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora za upravljanje Sporazumom.
 (5)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Ujedinjena Kraljevina ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2000/365/EZ od 29. svibnja 2000. o zahtjevu Ujedinjene Kraljevine Velike Britanije i Sjeverne Irske za sudjelovanje u pojedinim odredbama schengenske pravne stečevine. Ujedinjena Kraljevina stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (6)Ova Odluka predstavlja razvoj odredaba schengenske pravne stečevine u kojima Irska ne sudjeluje u skladu s Odlukom Vijeća 2002/192/EZ od 28. veljače 2002. o zahtjevu Irske za sudjelovanje u provedbi nekih odredbi schengenske pravne stečevine. Irska stoga ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 (7)U skladu s člancima 1. i 2. Protokola br. 22 o stajalištu Danske, priloženog Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije, Danska ne sudjeluje u donošenju ove Odluke te ona za nju nije obvezujuća niti se na nju primjenjuje.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Stajalište koje treba donijeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom člankom 12. Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza, u pogledu donošenja poslovnika Zajedničkog odbora, temelji se na nacrtu odluke Zajedničkog odbora priloženom ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 SL L 128, 30.4.2014., str. 49.– 60.
 (2)
 SL L 128, 30.4.2014., str. 47.– 48.
 (3)
 SL L 128, 30.4.2014., str. 49.– 60.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 9.11.2017.
 COM(2017) 588 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o utvrđivanju stajališta koje treba zauzeti u ime Europske unije u Zajedničkom odboru osnovanom na temelju Sporazuma između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza, u pogledu donošenja njegova poslovnika
 NACRT
 ODLUKA BR.° ____ ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA POJEDNOSTAVLJENJE IZDAVANJA VIZA
 OSNOVANOG NA TEMELJU SPORAZUMA IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I REPUBLIKE AZERBAJDŽANA O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA
 od...
 u pogledu donošenja njegova Poslovnika
 ODBOR,
 uzimajući u obzir Sporazum između Europske unije i Republike Azerbajdžana o pojednostavljenju izdavanja viza (dalje u tekstu „Sporazum”), a posebno njegov članak 12. stavak 4.,
 budući da je Sporazum stupio na snagu 1. rujna 2014.,
 ODLUČIO JE DONIJETI SLJEDEĆI POSLOVNIK:
 Članak 1.
 Predsjedanje
 Zajedničkim odborom za pojednostavljenje izdavanja viza zajednički predsjedaju predstavnik Europske unije i predstavnik Republike Azerbajdžana.
 Članak 2.
 Zadaće Zajedničkog odbora
 1.U skladu s člankom 12. stavkom 2. Sporazuma zadaće su Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza ponajprije sljedeće:
 (a)praćenje provedbe Sporazuma;
 (b)predlaganje izmjena ili dopuna Sporazuma;
 (c)rješavanje sporova koji proizlaze iz tumačenja ili primjene odredaba ovoga Sporazuma.
 2.Zajednički odbor za pojednostavljenje izdavanja viza može donijeti preporuke koje sadržavaju smjernice ili „najbolju praksu” za pomoć u provedbi Sporazuma.
 Članak 3.
 Sastanci
 1.Zajednički odbor za pojednostavljenje izdavanja viza sastaje se kad god je to potrebno, i to na zahtjev stranaka i najmanje jednom godišnje.
 2.Stranke se izmjenjuju kao domaćini sastanaka, osim ako je drukčije dogovoreno.
 3.Sastanke Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza sazivaju supredsjedatelji.
 4.Supredsjedatelji određuju datum sastanka i 30 dana prije sastanka razmjenjuju dokumente potrebne za odgovarajuću pripremu.
 5.Stranka koja je domaćin sastanka rješava logistička pitanja.
 Članak 4.
 Izaslanstva
 Stranke obavješćuju jedna drugu o predviđenom sastavu svojih izaslanstava najmanje sedam dana prije sastanka.
 Članak 5.
 Dnevni red sastanaka
 1.Supredsjedatelji najkasnije četrnaest dana prije svakog sastanka sastavljaju privremeni dnevni red sastanka. Privremeni dnevni red obuhvaća točke za čije je uvrštenje na dnevni red bilo koji od supredsjedatelja zaprimio zahtjev najkasnije četrnaest dana prije sastanka.
 2.Svaka stranka u bilo kojem trenutku prije sastanka može dodavati točke privremenom dnevnom redu ako se druga stranka s tim složi. Zahtjevi za dodavanje točaka privremenom dnevnom redu šalju se u pisanom obliku i prihvaćaju se u mjeri u kojoj je to moguće.
 3.Supredsjedatelji na početku svakog sastanka donose konačni dnevni red. Točka koja se ne nalazi na privremenom dnevnom redu može se uvrstiti u dnevni red ako se stranke s tim slože i prihvaća se u mjeri u kojoj je to moguće.
 Članak 6.
 Zapisnik sa sastanka
 1.Supredsjedatelj koji je domaćin sastanka izrađuje nacrt zapisnika što je prije moguće.
 2.U zapisniku se u pravilu za svaku točku dnevnog reda navode:
 (a)dokumentacija podnesena Zajedničkom odboru za pojednostavljenje izdavanja viza;
 (b)izjave čiji je unos stranka zatražila i
 (c)donesene odluke, izdane preporuke i doneseni zaključci povezani s određenom točkom.
 3.U zapisniku se navode članovi izaslanstava koji sudjeluju na sastanku te podaci o tome koje ministarstvo, agenciju ili ustanovu predstavljaju.
 4.Zajednički odbor za pojednostavljenje izdavanja viza odobrava zapisnik na svojem sljedećem sastanku.
 Članak 7.
 Odluke i preporuke Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza
 1.Zajednički odbor za pojednostavljenje izdavanja viza donosi odluke na temelju suglasnosti obiju stranaka.
 2.Naslov odluka Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza glasi „Odluke”, nakon čega slijedi redni broj te opis predmeta. Navodi se i datum od kojeg odluka proizvodi učinak. Odluke potpisuju predstavnici Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza koji su ovlašteni djelovati u ime stranaka. Odluke se sastavljaju u dva primjerka, od kojih je svaki jednako vjerodostojan.
 3.Stavci 1. i 2. primjenjuju se mutatis mutandis na preporuke Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza.
 Članak 8.
 Troškovi
 1.Svaka je stranka odgovorna za troškove nastale sudjelovanjem na sastancima Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza, uključujući troškove osoblja, putovanja i dnevnica te poštanske ili telekomunikacijske troškove.
 2.Ostale troškove koji proizlaze iz organizacije sastanaka u pravilu snosi stranka koja je domaćin sastanka.
 Članak 9.
 Administrativni postupci
 (1)Ako nije drukčije odlučeno, sastanci Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza nisu otvoreni za javnost.
 (2)Zapisnici i drugi dokumenti Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza smatraju se povjerljivima.
 (3)Na temelju suglasnosti obaju supredsjedatelja na sastanke mogu biti pozvani sudionici koji nisu službenici stranaka i država članica te ti sudionici podliježu istim zahtjevima u pogledu povjerljivosti.
 (4)Stranke mogu organizirati kratke javne sastanke ili na drugi način obavijestiti zainteresiranu javnost o zaključcima sastanaka Zajedničkog odbora.
 Članak 10.
 Stupanje na snagu
 Ova Odluka stupa na snagu na dan njezina donošenja od strane Zajedničkog odbora za pojednostavljenje izdavanja viza.
 Za Europsku uniju
 Za Republiku Azerbajdžan
 ZAJEDNIČKA IZJAVA PRILOŽENA POSLOVNIKU ZAJEDNIČKOG ODBORA ZA UPRAVLJANJE SPORAZUMOM IZMEĐU EUROPSKE UNIJE I AZERBAJDŽANA O POJEDNOSTAVLJENJU IZDAVANJA VIZA
 Kako bi se osigurala stalna, usklađena i ispravna provedba Sporazuma, Republika Azerbajdžan, Europska komisija i države članice između formalnih sastanaka Zajedničkog odbora održavaju neformalne kontakte kako bi rješavale hitna pitanja. Na sljedećem sastanku Zajedničkog odbora izvijestit će se o tim pitanjima i neformalnim kontaktima.


type: caselaw

text:
 8.12.2007
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 297/5
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Segunda Secção) de 4 de Outubro de 2007 — Naipes Heraclio Fournier, S.A/Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) e France Cartes SAS
 (Processo C-311/05 P) (1)
 (Recurso de decisão do Tribunal de Primeira Instância - Regulamento (CE) n.o 40/94 - Marca comunitária - Marcas figurativas que comportam a representação de uma «espada», de um «valete de paus» e de um «rei de espadas» de um jogo de cartas - Declaração de nulidade da marca)
 (2007/C 297/07)
 Língua do processo: espanhol
 Partes
 Recorrente: Naipes Heraclio Fournier, S.A (representantes: E. Armijo Chávarri e A. Castán Pérez-Gómez, advogados)
 Outras partes no processo: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) (representantes: O. Montalto, I. de Medrano Caballero e O. Mondéjar, agentes) e France Cartes SAS (representante: C. de Haas, advogado)
 Objecto
 Recurso do acórdão do Tribunal de Primeira Instância (Terceira Secção) de 11 de Maio de 2005, Naipes Heraclio Fournier/IHMI (interveniente: France Cartes SAS) (processos apensos T-160/02 a T-162/02), com o qual esse Tribunal negou provimento ao recurso interposto de três decisões da Segunda Câmara de Recurso do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (IHMI), de 28 de Fevereiro de 2002, que acolheram os pedidos de nulidade apresentados pela sociedade France Cartes SAS contra três marcas figurativas de que a recorrente é titular
 Parte decisória do acórdão
 1)
 É negado provimento ao recurso.
 2)
 A Naipes Heraclio Fournier S.A é condenada nas despesas.
 (1) JO C 243 de 1.10.2005


text:
 8.8.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 287/10
 Hotărârea Curții (Camera a șasea) din 2 iunie 2016 (cerere de decizie preliminară formulată de Symvoulio tis Epikrateias – Grecia) – Kapnoviomichania Karelia AE/Ypourgos Oikonomikon
 (Cauza C-81/15) (1)
 ((Trimitere preliminară - Fiscalitate - Regimul general al accizelor - Directiva 92/12/CEE - Tutun prelucrat care circulă în regim de suspendare a accizelor - Răspunderea antrepozitarului autorizat - Posibilitatea statelor membre de a face antrepozitarul autorizat răspunzător în solidar pentru plata sumelor corespunzătoare sancțiunilor pecuniare aplicate autorilor unui act de contrabandă - Principiile proporționalității și securității juridice))
 (2016/C 287/12)
 Limba de procedură: greaca
 Instanța de trimitere
 Symvoulio tis Epikrateias
 Părțile din procedura principală
 Reclamantă: Kapnoviomichania Karelia AE
 Pârât: Ypourgos Oikonomikon
 Dispozitivul
 Directiva 92/12/CEE a Consiliului din 25 februarie 1992 privind regimul general al produselor supuse accizelor și privind deținerea, circulația și monitorizarea acestor produse, astfel cum a fost modificată prin Directiva 92/108/CEE a Consiliului din 14 decembrie 1992, citită în lumina principiilor generale ale dreptului Uniunii Europene, în special a principiilor securității juridice și proporționalității, trebuie interpretată în sensul că se opune unei reglementări naționale – precum cea în discuție în litigiul principal, care permite să fie declarați răspunzători în solidar pentru plata sumelor corespunzătoare sancțiunilor pecuniare aplicate în caz de infracțiune săvârșită pe parcursul circulației produselor în regim de suspendare a accizelor, printre alții, proprietarii acestor produse, în cazul în care au un raport contractual cu autorii încălcării în virtutea căruia aceștia sunt mandatarii lor – în temeiul căreia antrepozitarul autorizat este declarat răspunzător în solidar pentru plata sumelor respective, fără să poată evita această răspundere făcând dovada că este total străin de acțiunile autorilor infracțiunii, chiar în condițiile în care, potrivit dreptului național, acest antrepozitar nu era nici proprietarul produselor menționate în momentul săvârșirii infracțiunii și nici nu avea un raport contractual cu autorii acesteia din urmă în virtutea căruia ei erau mandatarii săi.
 (1) JO C 138, 27.4.2015.


text:
C 234/28 EL Epiärglg Eugleqiäda sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm 25.7.98
 Irish Agri-Food Development Ltd, ecjasersgleämg rso Dot- qiärexy eäqcot cia sgm eäqetma jai sgm amópstng emoäy meäot
 bkiämo, ejpqorxpotälemg apoä sgm Mia Declercq-Devisch jai FMS pqoraqlorleämot rso aeqorjóuoy Airbus. G Sextant
 som Kurt Haegeman, dijgcoäqoty Bqtnekkxäm, le amsiäjkgso eiämai htcasqijgä esaiqeiäa sgy Thomson CSF jai sgy Aerospa-
 rso Kotnelbotäqco som dijgcoäqo Marc Loesch, 11, rue tiale.
 Goethe, jasó sgy Episqopgäy sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm
 (ejpqoärxpoy: Marie-JoseÂe Jonczy), pot eävei xy amsijeiälemo G pqoruetäcotra tporsgqiäfei oäsi g Episqopgä paqeäbg so
 aiäsgrg kgäwexy pqorxqimxäm leäsqxm rvesijó le sgm apoäuarg óqhqo 92 paqócqauoy 3 sgy Rtmhgäjgy EJ, ejsilxämsay
 sgy Episqopgäy, sgy 17gy Laqsiäot 1998, le sgm opoiäa apoq- eruakleäma som pqoamsacxmirsijoä vaqajsgäqa sot rvediäot
 qiäuhgje xy apaqódejsg pqoruoqó pot tpeäbake g pqoruetä- jai so paqajimgsijoä aposeäkerla sgy emirvtärexy. Amsiähesa
 cotra rso pkaiärio diadijariäay diacxmirlotä cia vqglaso- pqoy soty irvtqirlotäy sgy Episqopgäy, g pqoruetäcotra uqo-
 dosotälemo apoä so Saleiäo TACIS pqoäcqalla (pqoäcqalla meiä oäsi g emiärvtrg dem ha eäpqepe ma ecjqiheiä bórei sot rvesi-
 FDRUS 9701, le siäsko Russia: Promoting Co-operative jotä joimosijotä pkairiäot.
 Ventures by Independent Farmers), o Pqoäedqoy sot Pqxso-
 dijeiäot eneädxre rsiy 26 Laðot 1998 diósang le so ajoäkotho
 G pqoruetäcotra irvtqiäfesai peqaiseäqx oäsi, koäcx sgy
 diasajsijoä:
 poktpkojoäsgsay sgy acoqóy, g Episqopgä ha eäpqepe ma eiäve
 1. Apoqqiäpsei sgm aiäsgrg aruakirsijxäm leäsqxm. jimgärei sg diadijariäa sot óqhqot 93 paqócqauoy 2 sgy
 Rtmhgäjgy EJ. Paqakeiäpomsay ma so pqónei, g Episqopgä
 2. Epiutkórresai xy pqoy sa dijarsijó eänoda. paqeäbg otrixädeiy diadijarsijotäy jamoämey jai rseäqgre sgm
 pqoruetäcotra apoä sg dtmasoäsgsa ma tpobókei siy paqasg-
 qgäreiy sgy epiä sgy pqoseimoleämgy emirvtärexy. Am eiäve jimgheiä
 g diadijariäa bórei sot óqhqot 93 paqócqauoy 2 g pqo-
 ruetäcotra ha eiäve tpobókei siy paqasgqgäreiy sgy. G pqo-
 ruetäcotra tporsgqiäfei oäsi g Episqopgä dem ha eiäve jasa-
 Pqorutcgä sgy Honeywell Inc. jasó sgy Episqopgäy sxm kgänei rso oäsi g emiärvtrg eiämai rtlbasgä pqoy sg Rtmhgäjg, am
 Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm, pot arjgähgje rsiy 6 Apqikiäot eiäve deoämsxy emgleqxheiä oärom auoqó oäka sa jqiärila peqi-
 1998 rsasijó jai siy rtmeäpeieäy soty leärx sgy diadijariäay sot
 (Tpoäherg T-59/98) óqhqot 93, paqócqauoy 2.
 (98/C 234/56)
 Seäkoy, g pqoruetäcotra tporsgqiäfei oäsi g Episqopgä paqeäbg
 (Ckxärra diadijariäay: g acckijgä) so óqhqot 190 sgy Rtmhgäjgy EJ, jahoärom aisiokoäcgre ame-
 paqjxäy sgm pqorbakkoälemg apoäuarg.
 G Honeywell Inc., ejpqorxpotälemg apoä som Bernard van de
 Walle de Ghelcke, le soäpo epidoärexm rso Kotnelbotäqco so
 dijgcoqijoä cqaueiäo sxm Loesch & Wolter, 11, rue Goethe,
 órjgre rsiy 6 Apqikiäot 1998 emxäpiom sot Pqxsodijeiäot sxm
 Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm pqorutcgä jasó sgy Episqopgäy
 sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm.
 Pqorutcgä sgy Van Den Bergh Foods Limited jasó sgy Epi-
 G pqoruetäcotra fgseiä apoä so Pqxsodijeiäo: sqopgäy sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm, pot arjgähgje rsiy
 21 Apqikiäot 1998
 Ç ma ajtqxärei sgm apoäuarg M584/97 sgy Episqopgäy, pot
 (Tpoäherg T-65/98)
 auoqó emiärvtrg pqoy sg Sextant Avionique cia sgm
 amópstng emoäy meäot rtrsgälasoy diaveiqiärexy psgärexm (98/C 234/57)
 pqoraqlorleämot rso aeqorjóuoy Airbus, g opoiäa joimo-
 poigähgje rsgm pqoruetäcotra le so eäccqauo D/50515 (Ckxärra diadijariä ay: g acckijgä)
 sgy 5gy Uebqotaqiäot 1998,
 Ç ma jasadijórei sgm Episqopgä rsa dijarsijó eänoda. G Van Den Bergh Foods Limited, ejpqorxpotälemg apoä soty
 Malcolm Nicholson jai Michael Rowe, le soäpo epidoärexm
 Irvtqirloiä jai jtäqia epiveiqgälasa rso Kotnelbotäqco so dijgcoqijoä cqaueiäo Elvinger, Hoss &
 Prussen, 2, place Winston Churchill, órjgre rsiy 21 Apqikiäot
 G pqoruetäcotra, amxämtlg esaiqeiäa rtrsaheiära rtäluxma 1998 emxäpiom sot Pqxsodijeiäot sxm Etqxpaøjxäm Joi-
 le sg moloheriäa sxm Gmxleämxm Pokiseixäm sgy Aleqijgäy, mosgäsxm pqorutcgä jasó sgy Episqopgäy sxm Etqxpaøjxäm
 aposekeiä eämam apoä soty pkeäom rglamsijotäy pqolghetseäy Joimosgäsxm.
 gkejsqomijxäm rtrsglósxm jai pqoøoämsxm aeqopkoðay cia
 sgm elpoqijgä, rsqasixsijgä jai diarsglijgä acoqó jai eävei G pqoruetäcotra fgseiä apoä so Pqxsodijeiäo:
 amapstänei sg biolgvamijgä paqacxcgä sot pqxäsot rtrsgäla-
 soy diaveiqiärexy psgärexm (FMS). So FMS aposekeiä so je-
 Ç ma jqiämei amiärvtqg jai ma ajtqxärei rso rtämokoä sgy sgm
 msqijoä enóqsgla emoäy aeqorjóuoty, so opoiäo lpoqeiä ma
 apoäuarg sgy Episqopgäy, sgy 11gy Laqsiäot 1998, rve-
 ekeäcvei sgm psgärg apoä sgm apoceiäxrg leävqi jai sgm pqo-
 sijó le diadijariäa euaqlocgäy sxm óqhqxm 85 jai 86 sgy
 rceiäxrg, ejsekxämsay oäkoty soty poktäpkojoty tpokocirlotäy
 Rtmhgäjgy EJ (tpoheäreiy IV/34.073, IV/35.496 jai IV/
 sgy pkogcgärexy, soty opoiäoty ha eäpqepe diauoqesijó ma
 34.395),
 ejsekeiä so pkgäqxla.
 Le sgm pqorbakkoälemg apoäuarg, g Episqopgä emeäjqime aso- Ç epijotqijxäy, ma ajtqxärei sa slgälasa sgy apouórexy
 lijgä emiärvtrg voqgcotälemg apoä siy cakkijeäy aqveäy rsg cak- pot ha jqiämei oäsi peqieävotm eruakleäma gä abórila
 kijgä esaiqeiäa Sextant, g opoiäa emeqceiä xy rtälbotkoy diavei- rtlpeqórlasa jai
 ---pagebreak--- 25.7.98 EL Epiärglg Eugleqiäda sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm C 234/29
 Ç ma jasadijórei sgm Episqopgä rsa dijarsijó eänoda. amsacxmirsxäm gä amsacxmirsxäm pot epidixäjotm ma atn-
 gärotm so leqiädio acoqóy soty, peqiäpsxrg g opoiäa dem
 Irvtqirloiä jai jtäqia epiveiqgälasa
 rtmsqeävei em pqojeileämx.
 G pqorutcgä auoqó sgm apacoäqetrg sgy pqajsijgäy sgy
 Ç Pkómg peqiä so diäjaio jasó sgm ejsiälgrg rsgm opoiäa
 apojkeirsijoäsgsay, sgm opoiäa euaqloäfei g pqoruetäcotra
 pqoeäbg g Episqopgä tpoä so uxy sot óqhqot 85 paqó-
 Van Den Bergh Foods Ltd (pqxägm HB), pot eiämai htcasqijgä
 cqauoy 3.
 sot oliäkot Unilever N.V./PLC, oärom auoqó sg vqgärg sxm
 jasawtjsxäm sgy, rso pkaiärio sgy acoqóy pacxsotä pot Ç Pkómg peqiä so diäjaio jasó sgm euaqlocgä sot óqhqot 86,
 pxkeiäsai re asolijeäy leqiädey cia ólerg jasamókxrg rso leäsqo pot oi rtluxmiäey dtmólei sxm opoiäxm oi
 (pacxsoä ólergy jasamakxärexy) emsoäy sgy Dglojqasiäay sgy jasawtäjsey diasiähemsai ómet amsakkóclasoy rtmirsotäm,
 Iqkamdiäay. Rso pkaiärio sgy apojkeirsijoäsgsay oärom auoqó rso pkaiärio sgy oijeiäay biolgvamiäay, som rtmgähg sqoäpo
 sg vqgärg sxm jasawtjsxäm, eämay pqolghetsgäy pacxsotä le som opoiäo amsacxmiäfomsai lesantä soty oi pqolghet-
 pqolghetäei jasawtäjsey, soty opoiäoty eävei acoqórei jai seäy pacxsotä ólergy jasamakxärexy, le aposeäkerla ma
 rtmsgqeiä o iädioy, re elpoäqoty kiamijgäy pxkgärexy, le rjopoä pqeäpei ma ciämei dejsoä oäsi dijaiokocotämsai amsijeilemijó.
 sgm apojkeirsijgä vqgärg soty cia sgm pxäkgrg sxm pacxsxäm Ç Pkómg peqiä so diäjaio, g opoiäa rtmiärsasai rsgm pqo-
 ólergy jasamakxärexy sot pqolghetsgä atsotä. rbokgä sot dijaixälasoy idiojsgriäay, o rebarloäy sot
 Jasó sgm apoäuarg, orójiy g pqoruetäcotra pqolghetäei re opoiäot epibókkesai apoä cemijeäy aqveäy sot dijaiäot jai
 eälpoqo kiamijgäy pxkgärexy eämam gä peqirroäseqoty jasawtä- apoä so óqhqo 222 sgy Rtmhgäjgy EJ. Rtmauxäy, g pqo-
 jsey, oi opoiäoi sgy amgäjotm jai soty opoiäoty rtmsgqeiä, cia ruetäcotra diaseiämesai oäsi g pqorbakkoälemg apoäuarg
 sgm apohgäjetrg pacxsotä ólergy jasamakxärexy, emxä o em rjopeiä ma sgm rseqgärei apoä so rtämoko gä apoä rglamsijoä
 koäcx eälpoqoy kiamijgäy pxkgärexy dem diaheäsei epipkeäom dijoä leäqoy sot jeäqdoty pot poqiäfesai apoä siy epemdtäreiy sgy
 sot jasawtäjsg gä jasawtäjsg pot sot eävei pqolghetärei sqiä- oärom auoqó soty jasawtäjsey, oi opoiäey eävotm xy loma-
 soy paqacxcoäy pacxsotä, g qgäsqa apojkeirsijoäsgsay pot dijoä rjopoä sgm paqovgä tporsgqiänexy oärom auoqó sgm
 pqobkeäpei g rtluxmiäa bórei sgy opoiäay siähesai rsg dióhergä apohgäjetrg jai sgm pxäkgrg sxm pacxsxäm sgy rsa
 sot o jasawtäjsgy amsibaiämei pqoy so óqhqo 85 paqócqa- rgleiäa pxkgärexy, le aposeäkerla ma irodtmaleiä g apa-
 uoy 1, emxä g pqosqopgä pqoy som eälpoqo kiamijgäy pxkgärexy coäqetrg sgy qgäsqay apojkeirsijoäsgsay le sgm auaiäqerg
 ma devseiä som euodiarloä sot le jasawtäjsg pot amgäjei rsgm apoä sgm pqoruetäcotra dijaixlósxm pot, tpoä jamomijeäy
 pqoruetäcotra jahxäy jai sg rtmsgäqgrg sot jasawtäjsg rtmhgäjey, eävotm paqajokothglasijoä vaqajsgäqa re
 atsotä apoä sgm pqoruetäcotra, vxqiäy ólerg epibóqtmrg cia rveärg le sgm jtqioäsgsó sgy epiä sxm jasawtjsxäm.
 som iädio (pómsose tpoä sgm pqoùpoäherg sgy apojkeirsijoäsg- Seäkoy, g pqoruetäcotra irvtqiäfesai oäsi g pqorbakkoälemg
 say), amsiäjeisai pqoy so óqhqo 86. Epipkeäom, le sgm apoä- apoäuarg ejdoähgje jasó paqóbarg sot óqhqot 190 sgy Rtm-
 uarg atsgä apoqqiäuhgje g aiäsgrg sgy pqoruetäcotray ma hgäjgy EJ oäsi paqabiófei helekixädeiy aqveäy sot joimosijotä
 tpavheiä g qgäsqa apojkeirsijoäsgsay rsgm enaiäqerg sot dijaiäot, oäpxy eiämai oi aqveäy sgy pqorsariäay sgy dijaiokoc-
 óqhqot 85 paqócqauoy 3. gleämgy elpirsortämgy, sgy epijotqijoäsgsay, sgy aruókeiay
 Oi irvtqirloiä jai sa jtäqia epiveiqgälasa sgy pqoruetäcotray dijaiäot, sgy amakocijoäsgsay jai sgy iärgy lesaveiqiärexy.
 lpoqotäm ma rtmowirsotäm xy engäy:
 Ç Pqoädgkg pkómg peqiä sa pqóclasa, rtmepacoälemg pkómg
 peqiä so diäjaio. Rtmauxäy, g pqoruetäcotra diaseiämesai
 oäsi eiämai eruakleämo so rtlpeäqarla sgy Episqopgäy oäsi oi Pqorutcgä-acxcgä sot Luc Verheyden jasó sgy Episqopgäy
 rtluxmiäey siy opoiäey sa leäqg lpoqotäm eketäheqa ma sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm, pot arjgähgje rsiy 29 Apqi-
 jasacceiäkotm eävotm peqioqirsijoä aposeäkerla, rtlpeä- kiäot 1998
 qarla rso opoiäo jaseäkgne epeidgä hexäqgre oäsi oi rtlux- (Tpoäherg T-71/98)
 miäey atseäy rtmepócomsai lia jakotälemg Ûde facto deä- (98/C 234/58)
 rletrgë jai epeidgä rtmgäcace apoä sg lecókg fgäsgrg pot
 tpóqvei cia so pacxsoä ólergy jasamakxärexy pot pqo- (Ckxärra diadijariäay: g cakkijgä)
 lghetäei g pqoruetäcotra oäsi sa rgleiäa pxkgärexy rse- O Luc Verheyden, jósoijoy Angera (Isakiäa), ejpqorxpotäle-
 qotämsai sgy dtmasoäsgsay ma amsijasarsgärotm soty moy apoä som Eric Boigelot, dijgcoäqo Bqtnekkxäm, le amsiä-
 jasawtäjsey pot soty pqolghetäei g pqoruetäcotra gä ma jkgso rso Kotnelbotäqco som dijgcoäqo Louis Schiltz, 2, rue
 ecjasarsgärotm peqaiseäqx jasawtäjsey, peäqam ejeiämxm du Fort Rheinsheim, órjgre emxäpiom sot Pqxsodijeiäot sxm
 sgy pqoruetäcotray. Amsiheäsxy, o aqihloäy sxm rgleiäxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm, rsiy 29 Apqikiäot 1998, pqorutcgä-
 pxkgärexy (ajoälg jai sxm lijqoäseqxm apoä atsó) pot acxcgä jasó sgy Episqopgäy sxm Etqxpaøjxäm Joimosgäsxm.
 diaheäsotm dtäo gä peqirroäseqoty jasawtäjsey eiämai rgla-
 msijoäy jai atnómesai rtmeäveia. O pqoruetäcxm-emócxm fgseiä apoä so Pqxsodijeiäo:
 Ç Pkómg peqiä so diäjaio jasó sgm euaqlocgä sot óqhqot 85 Ç ma ajtqxärei sgm apoäuarg sgy 10gy Iotkiäot 1997, le sgm
 paqócqauoy 1. Jasó sgm pqoruetäcotra, g rtluxmiäa opoiäa pqobkgähgje óqmgrg, le tpocqaugä sot Holtbecker,
 rvesijó le sgm pqolgäheia jasawtjsxäm, rsg barijgä jasabokgäy rsom pqoruetäcomsa-emócomsa opoiardgäpose
 loqugä sgy, dem rtmepócesai peqioqirloä sot amsacxmi- apofglixärexy cia sg vqgrilopoiägrg sot pqorxpijotä
 rlotä emxä g qgäsqa peqiä Ûapojkeirsijoäsgsayë ejuetäcei, sot ovgälasoy jasó sgm órjgrg gä epÂ etjaiqiäa sgy arjgä-
 oloiäxy, sgy diasónexy atsgäy. Detäseqom, oi rtluxmiäey rexy sxm jahgjoämsxm sot,
 pot rtmópsei g pqoruetäcotra rvesijó le soty jasa- Ç ma ajtqxärei sg rixpgqgä apoäuarg le sgm opoiäa apoq-
 wtäjsey ha lpoqotäram ma tpavhotäm rso óqhqo 85 paqó- qiäuhgje g dioijgsijgä eämrsarg jasó sgy aqmgsijgäy atsgäy
 cqauoy 1, loämom am apeäjkeiam, re bahloä pot ma eiämai apouórexy, eämrsarg sgm opoiäa tpeäbake o pqoruetäcxm-
 amapoäuetjsg g euaqlocgä sgy apacoqetärexy pot pqo- emócxm rsiy 29 Repselbqiäot 1997 jai g opoiäa pqxso-
 bkeäpei so óqhqo atsoä, sgm pqoärbarg rsgm acoqó meäxm jokkgähgje sgm iädia gleäqa,