type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 52008PC0803
 Priekšlikums Padomes regula, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību /* COM/2008/0803 galīgā redakcija - AVC 2008/0233 */
 LVBriselē, 26.11.2008COM(2008) 803 galīgais variants2008/0233 (AVC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldībuPASKAIDROJUMA RAKSTS1. Priekšlikuma konteksts |110 | Priekšlikuma pamatojums un mērķiVēl nebijušu apmēru krīze starptautiskajos finanšu tirgos ir radījusi Eiropas Savienībai ievērojamas problēmas, un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu šīs krīzes ietekmi uz ekonomiku kopumā. Tādēļ Komisija vēlas sadarbībā ar dalībvalstīm rīkoties, lai veicinātu ieguldījumus un tādējādi sekmētu izaugsmi un nodarbinātību. Tas ir mērķis, kas noteikts Komisijas paziņojumā “No finanšu krīzes augšupejai: Eiropas rīcības programma”, ko pieņēma 2008. gada 29. oktobrī. |120 | Vispārējs kontekstsPastāv nopietnas bažas par to, ka finanšu krīze varētu spēcīgi ietekmēt reālo ekonomiku, jo īpaši saistībā ar grūtībām banku nozarē, stingrākiem kredīta nosacījumiem (procentu likmju paaugstināšanās, aizņēmēju spēcīgāka atlase), kas varētu negatīvi ietekmēt gan mājsaimniecību patēriņu, gan uzņēmumu ieguldījumus, atbalstu inovācijām, tehnoloģisko un rūpniecisko attīstību, kā arī ietekmēt IKP izaugsmi un nodarbinātību.Komisijas jaunākajās ekonomikas prognozēs ir paredzēta Eiropas Savienības izaugsmes rādītāju spēcīga pazemināšanās; 2008. gadā šis rādītājs nokritīsies līdz 1,4 % (jeb puse no 2007. gada rādītājiem), 2009. gadā tas būs 0,2 % un 2010. gadā tas būs 1,1 %. Šīs negatīvās ekonomikas perspektīvas, iespējams, atstās ietekmi uz valsts finansēm. Ja politika paliks nemainīga, budžeta deficīts varētu pieaugt un 2010. gadā sasniegt 2,6 % no IKP salīdzinājumā ar 2007. gada rādītāju – mazāk par 1 %. Tomēr uzticamas prognozes par valsts finansēm jo īpaši attiecībā uz parādu ir grūti izdarāmas sakarā ar neziņu par to, kādas sekas uz budžetu atstās glābšanas pasākumi, ko valdības jau ir pieņēmušas.Lai novērstu krīzes ietekmi, valstis plaši mobilizējās gan individuāli, gan saskaņā ar kopīgu Eiropas un starptautisko stratēģiju. Amerikas Savienotajās Valstīs pēc tam, kad oktobra sākumā tika pieņemts lēmums par to, ka valsts pārpirks USD 700 miljardus apdraudēto aktīvu, valsts nolēma uzsākt atsevišķu grūtībās nonākušo iestāžu nacionalizāciju. Eiropā tajā pašā laikposmā dažādi izziņotie valstu plāni sasniedza 1700 miljardus euro, tostarp refinansēšanas garantijas, kā arī rekapitalizācijas - nacionalizācijas pasākumus.Šajā sakarā Komisija piedalījās uzsāktajās debatēs gan Eiropas Savienībā, gan ar starptautiskajiem partneriem par to, kā vislabāk ir pārvarama pašreizējā krīze un tās sociālekonomiskās sekas. Jo īpaši Komisija ar dalībvalstīm izvērtēja iespējas paātrināt ieguldījuma projektus un agrāk izmaksāt dalībvalstīm paredzētos maksājumus.Lai to paveiktu, kohēzijas politika ir spēcīgākais un piemērotākais instruments reālās ekonomikas atbalstam. Ar pieejamo finansējumu 347 miljardiem euro 2007.-2013. gadam, no kuriem 250 miljardi ir paredzēti, galvenokārt, Lisabonas stratēģijas mērķu īstenošanai, kohēzijas politika sniedz ievērojamu atbalstu budžeta stabilitātē un attiecīgi ievērojami atbalsta valsts ieguldījumus Eiropas Savienības dalībvalstīs un to reģionos. |130 | Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomāParedzams, ka smagās sekas, kas skar Eiropas ekonomiku, gan mazinās izaugsmes perspektīvas vidējā termiņā, gan ievērojami palēninās faktisko izaugsmi 2009. un 2010. gadā. Saskaņā ar jaunākajām pieejamajām prognozēm vairāku valstu ekonomika piedzīvos lejupslīdi. Šīs negatīvās ekonomikas perspektīvas ļoti nelabvēlīgi ietekmēs dalībvalstu valsts finanses. Attiecīgi var tikt ievērojami traucēta to nosacījumu izpilde, kas ir pamatā kohēzijas politikas īstenošanai, proti, lai mobilizētu struktūrfondus, ir nepieciešams valsts līdzfinansējums.Šajā situācijā ir jāpielāgo daži pašlaik spēkā esošie noteikumi, lai paātrinātu ieguldījumu projektu īstenošanu un Kopienas līdzekļu piešķiršanu ES dalībvalstu un to reģionu ekonomikai. Šajos noteikumos ietilpst noteikumi par avansa maksājumiem, noteikumi par izdevumu deklarāciju, precīzāk, noteikumi par to avansa maksājumu atmaksājumu, kuri saņēmējiem piešķirti saskaņā ar valsts atbalstu Līguma 87. panta nozīmē, un, noteikumi attiecībā uz lielajiem projektiem, un visbeidzot noteikumi par attaisnojamiem izdevumiem un noteikumi par finansēšanas vadības instrumentiem. |141 | Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiemNepiemēro. |2. Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums || Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |219 | Lai nodrošinātu efektivitāti pasākumiem, ko valsts iestādes veic, lai neitralizētu finanšu krīzes negatīvo ietekmi uz reālo ekonomiku, ir jārīkojas ātri. Neatliekamās situācijas dēļ nebija iespējams apspriesties ar dalībvalstīm. Tomēr, lai gan pasākumu mērķis ir paātrināt programmu īstenojumu, daži pasākumi paredz arī vienkāršošanu. Šajā sakarā vairākas dalībvalstis jau vairākkārt ir apliecinājušas, ka ir jāturpina Vispārīgās regulas 55. panta pārskatīšana. Arī Eiropas Parlaments un Eiropas Revīzijas palāta ir vairākkārt pauduši vēlmi vienkāršot noteikumus par fondiem. || Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |229 | Ārējs atzinums nebija vajadzīgs. |230 | Ietekmes novērtējumsIr apspriestas visas iespējas paātrināt īstenošanu, tostarp, vienkāršojot dažas administratīvās procedūras. Šis priekšlikums papildina virkni nereglamentējošu grozījumu, kuru mērķis ir nodrošināt, ka dalībvalstis var pilnībā izmantot spēkā esošo elastību, tostarp, vajadzības gadījumā grozot un pat vienkāršojot programmas, lai tās pēc iespējas labāk pielāgotu jaunajām vajadzībām. Komisija arī aicina dalībvalstis pabeigt aprakstu par to vadības un kontroles sistēmām, lai paātrinātu šo sistēmu apstiprināšanu un lai varētu ātrāk apstrādāt starpposma finanšu darījumus, ievērojot pareizas finanšu pārvaldības noteikumus.Šī vēlme vienkāršot fondu pārvaldību nenoliedzami pozitīvi ietekmēs programmu īstenošanas tempu, jo īpaši tādēļ, ka tiks nodrošināti lielāki finanšu līdzekļi programmas sākumposmā.Turklāt darbības programmu ātrāka īstenošana ļaus drīzāk atgriezties pie normālās ekonomiskās situācijas, kad krīze būs beigusies. Faktiski, palielinot avansa maksājumus saņēmējiem saskaņā ar jau apstiprinātajām programmām, tiks nodrošināta papildu likviditāte valsts iestādēm visos teritoriālajos līmeņos. Šie avansa maksājumi arī pastiprinās kohēzijas politikas ietekmi uz reālo ekonomiku. |3. Priekšlikuma juridiskie aspekti |305 | Ierosināto pasākumu kopsavilkumsKomisijas ierosināto grozījumu mērķis Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu, ir kompensēt ekonomiskās krīzes negatīvo ietekmi kopumā, lai īstermiņā paātrinātu fondu īstenošanu par labu reālajai ekonomikai, jo īpaši spēcīgāk atbalstot MVU.Priekšlikumi grozījumiem aptver četrus virzienus.Paplašināt darbības jomu 44. pantam par finansēšanas vadības instrumentiem attiecībā uz EIB un EIF atbalstu dalībvalstīm, sagatavojot un īstenojot darbības programmas.Grozīt 56. pantu par izdevumu atbilstību nolūkā noskaidrot iespēju veikt vispārējo izmaksu maksājumus pēc vienotas likmes un noteikt iespēju, ka ieguldījumus natūrā var uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem, izveidojot fondus vai ieguldot tajos.Grozīt noteikumus par izdevumu deklarācijām: i) attiecībā uz lieliem projektiem atcelt aizliegumu iekļaut starpposma maksājumu pieteikumos par lieliem projektiem radušos izdevumus pirms Komisija ir apstiprinājusi lielo projektu, un ii) attiecībā uz valsts atbalstu Līguma 87. panta nozīmē atcelt 35 % ierobežojumu avansa maksājumiem, ko atbalsta saņēmējiem izmaksājušas struktūras, kas piešķir atbalstu, tādējādi ļaujot izmaksāt līdz pat 100 %; pārējie noteikumi paliek nemainīgi.Palielināt trešo avansa maksājuma daļu (2009) par 2 % attiecībā uz struktūrfondiem dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā vai vēlāk, izveidot trešo daļu (2009) 2,5 % attiecībā uz struktūrfondiem dalībvalstīm, kuras pievienojās Eiropas Savienībai, kāda tā bija pirms 2004. gada 1. maija; attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi, ja vismaz viens no programmas dalībniekiem ir dalībvalsts, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, piešķir papildu procentus 2 % 2009. gadā. Šie papildu resursi, kas būs pieejami gada sākumā, tiks ātri nodoti saņēmējiem, pilnībā ievērojot pareizas finanšu pārvaldības noteikumus. |310 | Juridiskais pamatsPadomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999, noteikti kopīgi noteikumi, kurus piemēro šiem trīs fondiem. Pamatojoties uz dalītas vadības principu, ko īsteno Eiropas Komisija un dalībvalstis, ar šo regulu ievieš jaunu plānošanas procesu, kā arī jaunus noteikumus projektu vadībai, tostarp finanšu pārvaldībai, uzraudzībai, kontrolei un izvērtēšanai. |329 | Subsidiaritātes principsPriekšlikums atbilst subsidiaritātes principam, ciktāl tā mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm cīnīties pret pašreizējās finanšu krīzes ietekmi, īstenojot pārmaiņas, kas nostiprina dalībvalstu nozīmi kopīgā fondu pārvaldībā. || Proporcionalitātes principsPriekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |331 | Tā kā priekšlikums attiecas tikai uz pieciem pantiem Vispārīgajā regulā, tas ļauj apspriest tikai dažus relatīvi tehniskus noteikumus un tādējādi ļauj pārskatīšanu veikt ātri, laika ziņā ierobežojot juridisko nenoteiktību, un attiecīgi nodrošina Eiropas Savienības ekonomisko aktivitāšu ātru atlabšanu.Turklāt saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un juridiskās noteiktības principu ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 1. augusta, kad stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1083/2006, varēs piemērot tikai grozījumus, kas izdarīti 56. panta 2. punktā. |332 | Pateicoties ierosinātajai vienkāršošanai, tiks samazināts finansiālais un administratīvais slogs dalībvalstīm. || Instrumentu izvēle |341 | Ierosinātais instruments: regula. |342 | Citi instrumenti nebūtu piemēroti šādu iemeslu dēļ.Komisija ir izskatījusi visas Fondu regulas piedāvātās iespējas paātrināt ieguldījumu projektus un Kopienas līdzekļu piešķīrumus ES dalībvalstu un to reģionu ekonomikas labā. Papildus nereglamentējošajiem grozījumiem, kas izklāstīti 2008. gada 26. novembra paziņojumā, Komisija ierosina grozījumus Vispārīgajā regulā attiecībā uz pieciem pantiem. Šīs pārskatīšanas mērķis ir atvieglot Kopienas līdzekļu piešķiršanu projektu uzsākšanai, lai paātrinātu šo projektu īstenojumu, kā arī ieguldījumu ietekmi uz reālo ekonomiku. |4. Ietekme uz budžetu || Papildu avansa maksājumu summa, kas saskaņā ar priekšlikumu paredzēta 2009. gadā, ir 6,3 miljardi euro. Citi ierosinātie grozījumi varētu paātrināt starpposma maksājumu veikšanu. |2008/0233 (AVC)PriekšlikumsPADOMES REGULA,ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldībuEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 161. panta 3. punktu,ņemot vērā Komisijas priekšlikumu [1],ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu [2],ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu [3],ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu [4],tā kā:(1) Vēl nebijušu apmēru krīze starptautiskajos finanšu tirgos ir radījusi Kopienai ievērojamas problēmas, un ir steidzami jārīkojas, lai novērstu šīs krīzes ietekmi uz ekonomiku kopumā un jo īpaši lai veicinātu ieguldījumus un tādējādi sekmētu izaugsmi un nodarbinātību.(2) Reglamentējošie noteikumi 2007.-2013. gada plānošanas periodam ir pieņemti ar mērķi vēl vairāk vienkāršot plānošanu un fondu pārvaldību, uzlabot fondu sniegtā atbalsta efektivitāti un subsidiaritāti to īstenošanā.(3) Padomes 2006. gada 11. jūlija Regulā (EK) Nr. 1083/2006, ar ko paredz vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu un atceļ Regulu (EK) Nr. 1260/1999 [5], ir jāpielāgo daži noteikumi, lai vienkāršotu Kopienas līdzekļu piešķiršanu darbības programmu uzsākšanai un šo programmu ietvaros atbalstītajiem projektiem, tādējādi paātrinot to īstenošanu un ieguldījumu ietekmi uz ekonomiku.(4) Ir jāuzlabo Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Investīciju fonda (EIF) iespējas palīdzēt dalībvalstīm sagatavot un īstenot darbības programmas.(5) Ņemot vērā uzdevumus, ko EIB un EIF veic kā Kopienas finanšu struktūras saskaņā ar Līgumu, ja ar to starpniecību līdzdalības fonda veidā tiek organizētas finansēšanas vadības darbības, vajadzētu nodrošināt iespēju tiem tieši piešķirt līgumu.(6) Vienkāršošanas nolūkā ir jāprecizē nosacījumi, saskaņā ar kuriem vispārējās izmaksas varētu uzskatīt par izdevumiem, ko atbalsta saņēmēji maksājuši, īstenojot darbības.(7) Lai atvieglotu finansēšanas vadības instrumentu izmantošanu jo īpaši pilsētu ilgtspējīgas attīstības sektorā, ir jāparedz iespēja ieguldījumus natūrā uzskatīt par atbilstīgiem izdevumiem, izveidojot fondus un ieguldot tajos.(8) Attiecībā uz valsts atbalstu uzņēmumiem un jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem Līguma 87. panta nozīmē ir jāpadara elastīgāki nosacījumi, ko piemēro atbalsta saņēmējiem piešķirtajiem avansa maksājumiem, kurus var iekļaut izdevumu deklarācijā.(9) Lai paātrinātu lielo projektu īstenošanu, izdevumu deklarācijā ir jāļauj iekļaut izdevumus saistībā ar lielajiem projektiem, kurus Komisija vēl nav apstiprinājusi.(10) Lai palielinātu dalībvalstīm pieejamos finanšu līdzekļus ātrai darbības programmu uzsākšanai krīzes kontekstā, ir jāgroza noteikumi par avansa maksājumiem.(11) Avansa maksājumam darbības programmu sākumā būtu jānodrošina regulāra naudas plūsma un jāatvieglina maksājumi atbalsta saņēmējiem darbības programmu īstenošanas laikā. Tādēļ nolūkā paātrināt darbības programmu īstenošanu būtu jāparedz avansa maksājumi struktūrfondos: 7,5 % apjomā (Eiropas Savienības dalībvalstīm, kāda tā bija pirms 2004. gada 1. maija) un 9 % apjomā (dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas).(12) Saskaņā ar vienlīdzīgas attieksmes un juridiskās noteiktības principu ar atpakaļejošu datumu no 2006. gada 1. augusta, kad stājās spēkā Regula (EK) Nr. 1083/2006, varēs piemērot tikai grozījumus, kas izdarīti 56. panta 2. punktā.(13) Tādēļ attiecīgi jāgroza Regula (EK) Nr. 1083/2006,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsRegulu (EK) Nr. 1083/2006 groza šādi.1. Regulas 44. panta otro daļu groza šādi:a) otrās daļas b) apakšpunktu aizstāj ar šādu tekstu:“b) kad vienošanās nav pakalpojumu valsts līgums, kā noteikts publiskā iepirkuma tiesību aktos – paredzot piešķīrumu, kas šim nolūkam definēts kā tiešs finansiāls ieguldījums dāvinājuma veidā finanšu iestādei bez uzaicinājuma iesniegt priekšlikumu, ja tas ir atbilstīgi attiecīgās valsts tiesību aktiem, kas ir saderīgi ar Līgumu;”b) otrajā daļā iekļauj šādu c) apakšpunktu:“c) tieši piešķirot līguma slēgšanas tiesības EIB vai EIF.”2. Regulas 46. panta 1. punktam pievieno šādu otro daļu:“Pēc dalībvalstu pieprasījuma EIB un EIF var piedalīties pirmajā daļā minētajos tehniskās palīdzības pasākumos.”3. Regulas 56. panta 2. punktu aizstāj ar šādu tekstu:“2. Atkāpjoties no 1. punkta, ieguldījumu natūrā, amortizācijas izmaksas un vispārējās izmaksas var uzskatīt par izdevumiem, ko atbalsta saņēmēji maksājuši, īstenojot darbības, ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.Atkāpjoties no 1. punkta, finansēšanas vadības instrumentu gadījumā un saskaņā ar 78. panta 6. punkta pirmo daļu ieguldījumus natūrā var uzskatīt par izdevumiem, kas veikti, izveidojot fondus vai līdzdalības fondus vai ieguldot šādos fondos, saskaņā ar nosacījumiem, kas paredzēti šā punkta trešajā daļā.Pirmajā un otrajā daļā minētajiem izdevumiem jāatbilst šādiem nosacījumiem:a) saskaņā ar 4. punktu pieņemtie atbilstības noteikumi paredz šādu izdevumu atbilstību;b) izdevumu apjoms ir pamatots ar grāmatvedības dokumentiem, kuru pierādījuma vērtība ir līdzvērtīga rēķiniem;c) attiecībā uz ieguldījumu natūrā fondu līdzfinansējums nepārsniedz atbilstīgo izdevumu kopapjomu, atskaitot šāda ieguldījuma vērtību.Atkāpjoties no trešās daļas b) apakšpunkta piešķīrumu ietvaros šā punkta pirmajā daļā minētās vispārējās izmaksas var deklarēt, pamatojoties uz vienotu likmi. Šo likmi nosaka iepriekš saskaņā ar precīzu, taisnīgu un pārbaudāmu aprēķina metodi.”4. Regulas 78. pantu groza šādi.a) panta 2. punkta b) apakšpunktu svītro;b) panta 4. punktu aizstāj ar šādu tekstu:“4. Ja saskaņā ar 41. panta 3. punktu Komisija atsakās sniegt finansiālu ieguldījumu lielā projektā, izdevumu deklarācijā pēc Komisijas lēmuma pieņemšanas ir jālabo attiecīgās iepriekšējās izdevumu deklarācijas.”5. Regulas 82. panta 1. punkta otrās daļas a), b) un c) apakšpunktu aizstāj ar šādiem apakšpunktiem: a) Eiropas Savienības dalībvalstīm, kāda tā bija pirms 2004. gada 1. maija, 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 2,5 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā;b) dalībvalstīm, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, 2 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 4 % no struktūrfondu ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā;c) ja darbības programma attiecas uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi un ja vismaz viens no dalībniekiem ir dalībvalsts, kas Eiropas Savienībai pievienojās 2004. gada 1. maijā vai pēc minētās dienas, 2 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2007. gadā, 3 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2008. gadā un 4 % no ERAF ieguldījuma darbības programmā 2009. gadā.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.Tomēr 1. panta 3. punktu piemēro no 2006. gada 1. augusta. Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē, [...]Padomes vārdā –priekšsēdētājsTIESĪBU AKTA FINANŠU PĀRSKATSŠo dokumentu pievieno kā paskaidrojuma raksta papildinājumu. Tāpēc, neietekmējot finanšu pārskata saprotamību, jācenšas neatkārtot paskaidrojuma rakstā minēto informāciju. Pirms šā pārskata aizpildīšanas lūdzam iepazīties ar attiecīgajiem norādījumiem un skaidrojumiem par turpmākajiem punktiem.1. PRIEKŠLIKUMA NOSAUKUMSPriekšlikums PADOMES REGULAI (EK) Nr. .../2009, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu un Kohēzijas fondu attiecībā uz dažiem noteikumiem par finanšu pārvaldību2. ABM/ABB (budžeta līdzekļu vadība vai sadale pa darbības jomām)Attiecīgās politikas jomas un saistītās darbības:Reģionālā politika: darbība 13.03.Nodarbinātība un sociālie jautājumi: darbība 04.02.3. BUDŽETA POZĪCIJAS3.1. Budžeta pozīcijas (darbības pozīcijas un saistītās tehniskās un administratīvās palīdzības pozīcijas (ex-BA pozīcijas)), norādot nosaukumuJaunās ierosinātās darbības tiks īstenotas 2009. gadā, pamatojoties uz šādām budžeta pozīcijām:– 13.0316 Konverģence– 13.0318 Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība– 13.0319 Eiropas teritoriālā sadarbība– 04.0217 Konverģence– 04.0219 Reģionālā konkurētspēja3.2. Darbības un finansiālās ietekmes ilgumsPriekšlikums ietekmē maksājumus 2009. gada budžetā saistībā ar avansa maksājumiem, kurus veiks pēc iespējas drīz pēc tam, kad būs pieņemts priekšlikums grozīt Padomes Regulu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1083/2006. Ņemot vērā neskaidrības par datumu, kad tiks saņemti starpposma maksājuma pieteikumi, un par to, kā dalībvalstis īstenos Padomes Regulas Nr. 1083/2006 71. pantā noteikto procedūru, ierosinātais avansa maksājums tiks finansēts no maksājumiem, kuri jau ir paredzēti budžetā. Atkarībā no tā, kā dalībvalstis īstenos starpposma maksājumu pieteikumus un atkarībā no tā, kā tās ievēros iepriekš minēto procedūru, Komisija 2009. gadā pārskatīs vajadzību pēc papildu maksājumu apropriācijām un vajadzības gadījumā budžeta iestādei ierosinās piemērotas darbības.3.3. Budžeta informācija (vajadzības gadījumā pievienot papildu rindas):Budžeta pozīcija | Izdevumu veids | Jauns | EBTA iemaksa | Kandidātvalstu iemaksas | Finanšu plāna pozīcija |13.0316 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |13.0318 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |13.0319 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |13.0402 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |04.0217 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |04.0219 | Oblig./fakult. | Fakult. | Nav | Nav | Nav | Nr. 1b |4. RESURSU KOPSAVILKUMS4.1. Finanšu resursi4.1.1. Saistību apropriāciju (SA) un maksājumu apropriāciju (MA) kopsavilkumsŠobrīd par 2009. gadu nav pieprasīti papildu līdzekļi, jo ir neskaidrības par datumu, kad tiks saņemti starpposma maksājuma pieteikumi, un par to, kā dalībvalstis īstenos Padomes Regulas Nr. 1083/2006 71. pantā noteikto procedūru.Turpmākajās tabulās ir norādīta ietekme, kāda būs ierosinātajiem avansa maksājumiem. Maksājumu apropriāciju iedalījumu varētu ietekmēt arī vienkāršošanas pasākumi un iespēja paredzēt starpposma maksājumus par lielajiem projektiem pirms Komisija par tiem ir pieņēmusi apstiprinošu lēmumu, tādējādi ļaujot palielināt līdzekļus 2009./2010. gadam. Tomēr pašlaik to ir grūti aprēķināt.miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Izdevumu veids | Iedaļas Nr. | | n gads | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |Darbības izdevumi [6] | | | | | | | | |Saistību apropriācijas (SA) | 8.1. | a | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Maksājumu apropriācijas (MA) | | b | n.p. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | |Pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi [7] | | | |Tehniskais un administratīvais atbalsts (nedif.) | 8.2.4. | c | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |PAMATSUMMAS KOPAPJOMS | | | | | | | |Saistību apropriācijas (SA) | | a+c | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Maksājumu apropriācijas (MA) | | b+c | n.p. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |Pamatsummā neietvertie administratīvie izdevumi [8] | | |Cilvēkresursu un saistītie izdevumi (nedif.) | 8.2.5. | d | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Pamatsummā neietvertās administratīvās izmaksas, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (nedif.) | 8.2.6. | e | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Kopējās orientējošās izmaksas |KOPĀ — SA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | | a+c+d+e | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |KOPĀ — MA, ieskaitot cilvēkresursu izmaksas | | b+c+d+e | n.p. | 6250,833 | 0 | 0 | 0 | -6250,833 | 0 |Ziņas par līdzfinansējumuJa priekšlikumā paredzēts dalībvalstu vai cits līdzfinansējums (norādīt finansētāju), līdzfinansējuma aplēstais apjoms jānorāda šajā tabulā (ja finansētāji ir vairāki, var pievienot papildu rindas).miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Līdzfinansētāja struktūra | | n gads | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 un turpmākie gadi | Kopā |........................ | f | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |SA KOPĀ, ieskaitot līdzfinansējumu | a+c+d+e+f | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |4.1.2. Saderība ar finanšu plānojumuPriekšlikums ir saderīgs ar pašreizējo finanšu plānojumu.Pieņemot priekšlikumu, jāpārplāno attiecīgā pozīcija finanšu plānā.Pieņemot priekšlikumu, var būt jāpiemēro Iestāžu nolīguma noteikumi [9] (par elastības fondu vai finanšu plāna pārskatīšanu).4.1.3. Finansiālā ietekme uz ieņēmumiemPriekšlikums finansiāli neietekmē ieņēmumus.Priekšlikumam ir finansiāla ietekme uz ieņēmumiem, un tā ir šāda.Redakcionāla piezīme: Visas ziņas un apsvērumi par ietekmes aprēķināšanas metodi jānorāda atsevišķā pielikumā.miljonos EUR (1 zīme aiz komata)| | Pirms darbības [Gads n-1] | | Pēc darbības |Budžeta pozīcija | Ieņēmumi | | | [Gads n] | [n + 1] | [n + 2] | [n + 3] | [n + 4] | [n + 5] [10] || a) nominālie ieņēmumi | | | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. || b) ieņēmumu izmaiņas | | | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |(Precizēt katru attiecīgo budžeta ieņēmumu pozīciju; ja darbība ietekmē vairākas budžeta pozīcijas, tabulai pievieno vajadzīgo rindu skaitu.)4.2. Cilvēkresursi, izteikti ar pilna laika ekvivalentu, FTE (arī ierēdņi, pagaidu darbinieki un ārštata darbinieki) — sīkāk skatīt 8.2.1. punktāGada vajadzības | Gads n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n + 5 un turpmākie gadi |Kopā - cilvēkresursi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |5. RAKSTUROJUMS UN MĒRĶIPriekšlikuma konteksts jāizklāsta paskaidrojuma rakstā. Šajā tiesību akta finanšu pārskata punktā jāiekļauj šāda papildinformācija.5.1. Īstermiņa vai ilgtermiņa vajadzībasPašreizējās negatīvās ekonomikas perspektīvas nelabvēlīgi ietekmēs dalībvalstu valsts finanses, līdz ar to ietekmējot dalībvalstu spējas saglabāt plānoto valsts līdzfinansējuma līmeni, kas nepieciešams efektīvai un ātrai darbības programmu uzsākšanai un īstenošanai. Mainoties ekonomikas tendencēm, ierosināto Padomes regulas grozījumu mērķis ir rīkoties steidzami, lai atvieglotu ieguldījumu ātrāku īstenojumu un tādējādi sekmētu izaugsmi un nodarbinātību.5.2. Pievienotā vērtība, ko rada Kopienas iesaistīšanās, priekšlikuma saskanība ar citiem finanšu instrumentiem un iespējamā sinerģijaLielāka elastība un pieejamo līdzekļu palielināšana ļaus nodrošināt, ka pašreizējās ekonomisko tendenču maiņas negatīvajām sekām būs mazāka ietekme uz darbības programmu īstenošanu un ka šīs programmas sekmēs izaugsmi un nodarbinātību.5.3. Priekšlikuma mērķi, sagaidāmie rezultāti un atbilstīgie ABM rādītājiŅemot vērā neskaidrības par datumu, kad tiks saņemti starpposma maksājuma pieteikumi, un par to, kā dalībvalstis īstenos Padomes Regulas Nr. 1083/2006 71. pantā noteikto procedūru, ir noteikts, ka ierosināto avansa maksājumu var finansēt no esošajām maksājumu apropriācijām ar iespēju piešķirt papildu apropriācijas 2009. gada otrajā pusgadā.Šo grozījumu pozitīvā ietekme sagaidāma 2009. gada vidū un beigās, kā arī 2010. gada sākumā. Šie grozījumi varētu novērst to, ka relatīvi lēni tiek uzsākts pašreizējais plānošanas periods. Vienkāršošanas rezultātā iegūtā elastība un papildu avansa maksājumi sniegs dalībvalstīm plašākas rīcības iespējas.5.4. Īstenošanas metode (orientējoši):Norādīt darbības īstenošanai izraudzīto metodi vai metodes [11].Pārvalda centralizētiPārvaldību īsteno tieši, to veic KomisijaPārvaldību īsteno netieši, atbildību deleģējotizpildaģentūrām,Kopienu izveidotām struktūrām Finanšu regulas 185. panta nozīmē,dalībvalstu publiskā sektora iestādēm vai tām struktūrām, kuras pilda publisko pasūtījumu.Pārvalda dalīti vai decentralizētikopā ar dalībvalstīmkopā ar trešām valstīmPārvalda kopā ar starptautiskām organizācijām (precizēt)Piezīmes:Attiecībā uz ESF papildu avansa maksājumi 2,5 % ES 15 un 2 % ES 12 ir 1,763 miljardi euro.Attiecībā uz ERAF papildu avansa maksājumi 2,5 % ES 15 (ar pārrobežu iniciatīvām 2 % apmērā) un 2 % ES 12 ir 4,488 miljardi euro.Ierosinātā avansa maksājumu kopsumma ir 6,251 miljards euro.| | ERAF | ESF | Avansa maksājumi kopā: |ES 12 | 2,0% | 1 764 808 036 | 528 758 858 | 2 293 566 894 |ES 15 | 2,5% | 2 567 983 696 | 1 233 899 696 | 3 801 883 392 |Eiropas teritoriālās sadarbības mērķis | 2,0% | 155 382 632 | | 155 382 632 |Kopā: | | 4 488 174 364 | 1 762 658 554 | 6 250 832 918 |Starpposma maksājumi 2000.-2006. gads: B2009 ir balstīts uz pieņēmumu, ka maksājumi 2009. gadā sasniegs 95 %.Starpposma maksājumi 2007.-2013. gads: daži faktori var nelabvēlīgi ietekmēt starpposma maksājumus, jo īpaši saistībā ar dalībvalstu kavēšanos, iesniedzot atbilstības novērtējumus. Tādēļ pastāv risks, ka sakarā ar atbilstības novērtējuma vēlo apstiprināšanu dažas dalībvalstis starpposma maksājumu pieteikumus iesniegs tikai gada beigās.6. UZRAUDZĪBA UN NOVĒRTĒŠANA6.1. Uzraudzības sistēmaSpēkā esošā sistēma atbilstības apstiprināšanas, lielo projektu pieņemšanas un starpposma maksājumu uzraudzībai 2007.-2013. gadam ļaus nodrošināt ierosināto grozījumu pareizu budžeta izpildi.6.2. Novērtēšana6.2.1. Provizorisks novērtējumsSakarā ar ārkārtas situāciju, kurā ir nepieciešama ātra rīcība, provizorisks novērtējums nav veikts.6.2.2. Pasākumi, kas veikti pēc starpposma/retrospektīvā novērtējuma (ņemot vērā līdzšinējo pieredzi)6.2.3. Turpmākās vērtēšanas noteikumi un periodiskumsSaskaņā ar spēkā esošo sistēmu uzraudzība notiek reizi mēnesī.7. Krāpšanas apkarošanas pasākumin.p.8. ZIŅAS PAR RESURSIEM8.1. Priekšlikuma mērķi un to sasniegšanas izmaksasSaistību apropriācijas miljonos euro (3 zīmes aiz komata)(Mērķi, darbības un rezultāti) | Rezultāta veids | Vidējās izmaksas | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ || | | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas | Rezultātu skaits | Kopējās izmaksas |DARBĪBAS MĒRĶIS NR. 1 [12] | | | | | | | | | | | | | | | | |Darbība Nr.1... | | | | | | | | | | | | | | | | |Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Rezultāts Nr. 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Darbība Nr.2... | | | | | | | | | | | | | | | | |Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Starpsumma Mērķis Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |DARBĪBAS MĒRĶIS NR. 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |Darbība Nr.1... | | | | | | | | | | | | | | | | |Rezultāts Nr. 1 | | | | | | | | | | | | | | | | |Starpsumma Mērķis Nr. 2 | | | | | | | | | | | | | | | | |DARBĪBAS MĒRĶIS Nr. n | | | | | | | | | | | | | | | | |Starpsumma (mērķis Nr. n) | | | | | | | | | | | | | | | | |KOPĀ – IZMAKSAS | | | | | | | | | | | | | | | | |8.2. Administratīvie izdevumi8.2.1. Cilvēkresursu daudzums un veidiAmata veids | | Personāls, kas iesaistāms darbības pārvaldībā, izmantojot esošos un/vai papildu resursus (amata vietu skaits/ pilna laika ekvivalents) || | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 |Ierēdņi vai pagaidu darbinieki [13] (XX 01 01) | A*/AD | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. || B*, C*/AST | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Personāls, ko finansē [14] atbilstoši XX 01 02. pantam | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Pārējais personāls, ko finansē [15] atbilstoši XX 01 04/05. pantam | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |KOPĀ | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |8.2.2. No darbības izrietošo uzdevumu apraksts8.2.3. Cilvēkresursu plānošana (štatā)Ja izvēlas vairākas iespējas, jānorāda amata vietu skaits saistībā ar katru no tām.Amata vietas, kas patlaban iedalītas programmas pārvaldības vajadzībām, jāaizstāj ar citām vai jāpagarina termiņš, uz kādu tās iedalītasAmata vietas, kas iepriekš iedalītas saskaņā ar gada stratēģiskās plānošanas (GSP) un provizoriskā budžeta projekta (PBP) procedūru gadam nAmata vietas jāpieprasa nākamajā GSP/PBP procedūras ciklāAmata vietas jāiedala, pārgrupējot resursus attiecīgajā dienestā (iekšējā pārgrupēšana)Amata vietas, kas nepieciešamas gadā n, bet nav paredzētas saskaņā ar GSP/PBP procedūru attiecīgajam gadam8.2.4. Citi pamatsummā ietvertie administratīvie izdevumi (XX 01 04/05 – Administratīvās pārvaldības izdevumi)miljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Budžeta pozīcija(numurs un nosaukums) | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |1. Tehniskais un administratīvais atbalsts (ietverot attiecīgās personāla izmaksas) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Izpildaģentūras [16] | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Cita veida tehniskā un administratīvā palīdzība | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |- iekšējais (intra muros) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |- ārējais (extra muros) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Kopējā tehniskā un administratīvā palīdzība | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |8.2.5. Cilvēkresursu finansiālās izmaksas un saistītās izmaksas, kas nav ietvertas pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata)Cilvēkresursu veids | Gads n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi |Ierēdņi un pagaidu darbinieki (XX 01 01) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Personāls, ko finansē atbilstoši XX 01 02. pantam (palīgdarbinieki, valstu eksperti, līgumdarbinieki u.c.)(norādīt budžeta pozīciju | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Kopējās cilvēkresursu izmaksas un saistītās izmaksas (kas NAV ietveras pamatsummā) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Aprēķins – ierēdņi un pagaidu darbinieki |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu |n.p. |Aprēķins — personāls, ko finansē atbilstīgi XX 01 02. pantam |Vajadzības gadījumā skatīt 8.2.1. punktu |n.p. |8.2.6. Citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummāmiljonos EUR (3 zīmes aiz komata) | | Gads: n | Gads n+1 | Gads n+2 | Gads n+3 | Gads: n+4 | Gads n+5 un turpmākie gadi | KOPĀ |XX 01 02 11 01 – Komandējumi | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |XX 01 02 11 02 – Sanāksmes un konferences | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |XX 01 02 11 03 – Komitejas [17] | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |XX 01 02 11 04 — Pētījumi un konsultēšanās | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |XX 01 02 11 05 — Informācijas sistēmas | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |2. Citi pārvaldības izdevumi kopā (XX 01 02 11) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |3. Citi administratīvie izdevumi (precizēt, norādot budžeta pozīciju) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Kopā — administratīvie izdevumi, izņemot cilvēkresursu izmaksas un saistītos izdevumus (NAV ietverti pamatsummā) | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. | n.p. |Aprēķins — citi administratīvie izdevumi, kas nav ietverti pamatsummā |n.p. |[1] OV C [...], [...], [...]. lpp.[2] OV C [...], [...], [...]. lpp.[3] OV C [...], [...], [...]. lpp.[4] OV C [...], [...], [...]. lpp.[5] OV L 210, 31.7.2006., 25. lpp.[6] Izdevumi, kas nav ietverti attiecīgās xx. sadaļas xx 01. nodaļā.[7] Izdevumi, kas ietverti xx sadaļas xx 01 04. pantā.[8] Izdevumi, kas ietverti xx 01. nodaļā, izņemot xx 01 04. vai xx 01 05. pantu.[9] Skatīt Iestāžu nolīguma 19. un 24. punktu.[10] Vajadzības gadījumā (ja darbības ilgums pārsniedz 6 gadus) pievienot papildu slejas.[11] Ja metodes ir vairākas, sniegt papildu informāciju šā punkta iedaļā „Piezīmes”.[12] Kā aprakstīts 5.3. punktā.[13] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[14] Attiecīgās izmaksas NAV ietvertas pamatsummā.[15] Attiecīgās izmaksas ir ietvertas pamatsummā.[16] Jānorāda katrai izpildaģentūrai atbilstīgo tiesību akta finanšu pārskats.[17] Precizēt komitejas veidu un grupu, kurai tā pieder.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 8.11.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 285/41
 Esimese Astme Kohtu 10. septembri 2008. aasta määrus — Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto (Lipor) versus komisjon
 (Kohtuasi T-26/07) (1)
 (Tühistamishagi - Ühtekuuluvusfond - Määrus (EÜ) nr 1164/94 - Finantsabi vähendamine - Otsese puutumuse puudumine - Vastuvõetamatus)
 (2008/C 285/76)
 Kohtumenetluse keel: portugali
 Pooled
 Hageja: Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto (Lipor) (Baguim do Monte, Portugal) (esindajad: advokaadid P. Moura Pinheiro, M. Gorjão Henriques ja F. Quintela)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: P. Guerra e Andrade ja A. Weimar)
 Kohtuasja ese
 Taotlus tühistada komisjoni 17. oktoobri 2006. aasta otsus K(2006) 5008, millega vähendatakse Ühtekuuluvusfondist teatud projektidele, mis käsitlevad tahkete olmejäätmete tuhastamiskäitise loomist Porto piirkonnas, antud rahalisi vahendeid.
 Määruse resolutiivosa
 1.
 Jätta hagi läbi vaatamata.
 2.
 Mõista komisjoni kohtukulud välja Serviço Intermunicipalizado de Gestão de Resíduos do Grande Porto'lt (Lipor), kes ühtlasi kannab ise oma kohtukulud.
 (1) ELT C 82, 17.4.2007.


type: wikipedia

text:
Gli acetali sono composti organici rappresentati dalla formula generale R2C(OR')2 (in cui "R" indica un gruppo idrocarburico).
 Gli acetali derivano dalla reazione tra un'aldeide, o un chetone, e un alcol. Durante tale sintesi si formano gli emiacetali (o semiacetali), intermedi difficilmente isolabili; importanti emiacetali sono la forma furanosica e piranosica dei glucidi.
 Nella sintesi organica vengono spesso utilizzati come gruppi protettivi per il gruppo carbonilico, in quanto gli acetali, come gli altri eteri, risultano inerti nei confronti dei nucleofili, delle basi e dei riducenti. La moderna definizione IUPAC considera i chetali, composti analoghi derivati da un chetone e da un alcol, come una sottocategoria degli acetali. Gli acetali derivati dall'acetone sono talvolta detti acetonidi.
 Meccanismo di formazione
 La funzione aldeidica reagisce con un alcol secondo la seguente reazione, che avviene in ambiente acido:
 Un protone si lega all'ossigeno del carbonile, determinando una carica positiva:
 H H
 | |
 R-C=O + H+ R-C=O+-H
 Dal momento che l'ossigeno è più elettronegativo del carbonio attira a sé gli elettroni del doppio legame, determinandone la rottura e formando tramite risonanza un carbocatione:
 H
 |
 R-C+-OH
 A questo punto il carbocatione subisce un attacco nucleofilo da parte dell'ossigeno dell'alcol, che assume una carica positiva:
 H H H
 | | |
 R-C+-OH + R'-OH R-C-O+R'
 |
 OH
 L'ossigeno attira a sé gli elettroni del legame con l'idrogeno, determinandone la rottura e la conseguente liberazione di un protone:
 H H H
 | | |
 R-C-O+R' R-C-OR' + H+
 | |
 OH OH
 L'ultima molecola ottenuta è un emiacetale (C legato a un gruppo R, OH e un gruppo OR'), che subisce un nuovo attacco elettrofilo da parte di un protone:
 H H
 | |
 R-C-OR' + H+ R-C-OR'
 | |
 OH O+H
 H
 L'ossigeno attira a sé gli elettroni del legame con il carbonio determinandone la rottura e la liberazione di una molecola di acqua, con la formazione di un carbocatione:
 H H
 | |
 R-C-OR' R-C+-OR' + H2O
 |
 O+H
 H
 A questo punto la reazione prosegue con l'attacco nucleofilo dell'alcol che porta alla formazione dell'acetale:
 H H
 | |
 R-C+-OR' + R"-OH R-C-OR'
 |
 O+R"
 H
 H H
 | |
 R-C-OR' R-C-OR' + H+
 | |
 O+R" OR"
 H
 Strategie pratiche di sintesi
 Analizzando il meccanismo di formazione degli acetali salta subito all'occhio come tutti i processi coinvolti siano nient'altro che equilibri tra composto carbonilico e acetale. Nel caso di aldeidi semplici quali l'acetaldeide la costante di equilibrio per la reazione è complessivamente favorevole e l'acetale può essere ottenuto con rese rispettabili semplicemente trattando l'aldeide con due moli di alcol e un catalizzatore acido. Per ottenere una quantità ancora maggiore di prodotto, si può sostituire all'acido abbondante cloruro di calcio anidro che, idrolizzandosi parzialmente in acido cloridrico, fornisce il catalizzatore necessario e al tempo stesso sottrae l'acqua man mano che si forma, spostando l'equilibrio sempre più verso destra. Nel caso di aldeidi complesse o ancor peggio di chetoni la costante è parecchio sfavorevole e, specialmente se l'alcol è poco costoso, si utilizza quest'ultimo come solvente per la reazione o, nel caso di chetoni, si utilizzano dei metodi particolari per eliminare l'acqua non appena questa si forma. Uno dei motivi responsabili di una così bassa costante d'equilibrio nel caso dei chetoni è legata a considerazioni termodinamiche, in modo particolare al concetto di entropia. Sappiamo che l'energia libera di Gibbs per una generica reazione è data dalla relazione ΔG=ΔH−TΔS
 Nel caso delle aldeidi la reazione è così esotermica che il contributo dell'entropia, sebbene non trascurabile, passa comunque in secondo piano permettendo il regolare svolgersi della reazione. Quando consideriamo un chetone oltre al ΔS (da tre molecole ne otteniamo una sola, quindi l'entropia del sistema diminuisce) anche la variazione di entalpia (ΔH) è sfavorevole e la reazione in pratica non avviene. Un metodo comodo per ovviare al problema dell'entropia contraria è utilizzare una mole di diolo al posto di due moli di alcol normale, ottenendo in questo modo un acetale ciclico. In alcuni casi tuttavia ΔG è ancora positivo ed è necessario comunque allontanare l'acqua che si forma.
 Ruolo e importanza degli acetali
 Gli acetali, come già accennato prima, rivestono un ruolo fondamentale oltre che nella chimica degli zuccheri (ricordiamo che i glucidi esistono prevalentemente in forma semiacetalica piuttosto che aperta) anche nella comune pratica di laboratorio, essendo agenti ideali per la protezione del carbonile nel caso di sintesi multi-step. Essendo stabilissimi in soluzioni basiche è possibile lavorare tranquillamente sugli altri gruppi funzionali della molecola ed alla fine idrolizzare l'acetale in ambiente acido per liberare il gruppo protetto.
 La tendenza delle aldeidi a dare acetali può essere facilmente evidenziata prendendo la formaldeide come esempio. In soluzione acquosa la formaldeide è disponibile commercialmente in concentrazione circa al 37% ma è anche disponibile sotto forma di paraformaldeide, un polimero solido che riscaldato dà nuovamente formaldeide gassosa o come triossano, un trimero ciclico. Anche altre aldeidi semplici formano polimeri, come nel caso di acetaldeide-metaldeide, mentre i chetoni non hanno simile comportamento.
 Note
 Voci correlate
 Aldeidi
 Chetali
 Tioacetali
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Classi di composti organici


text:
 8.9.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 303/42
 2014. június 13-án benyújtott kereset – Pannonhalmi Főapátság kontra Parlament
 (T-453/14. sz. ügy)
 2014/C 303/50
 Az eljárás nyelve: magyar
 Felek
 Felperes: Magyar Bencés Kongregáció Pannonhalmi Főapátság (Pannonhalma, Magyarország) (képviselő: Sobor D., ügyvéd)
 Alperes: Európai Parlament
 Kérelmek
 A felperes azt kéri, hogy a Törvényszék:
 —
 semmisítse meg a szlovákiai Rusovce-i Lónyay-kastély ügyében benyújtott petíció irattárba helyezéséről szóló, az Európai Parlament petíciós bizottsága által 2014. április 16-án meghozott MS/sd[IPOL-COM-PETI D (2014) 14486] számú határozatot;
 —
 kötelezze az Európai Parlament petíciós bizottságát, hogy a petíciót vizsgálja meg, és végezzen el minden, a jog által megkövetelt intézkedést;
 —
 az Európai Parlamentet kötelezze a költségek viselésére.
 Jogalapok és fontosabb érvek
 Keresete alátámasztása érdekében a felperes arra hivatkozik, hogy a petíciós bizottság megsértette az eljárási jogot, mert a megtámadott határozat indokolása hiányos.
 E kapcsolatban a felperes kifejti, hogy az Európai Parlament eljárási szabályzata 201. cikkének (8) bekezdése szerint a petíciós bizottság által elfogadhatatlannak nyilvánított petíciókat irattárba helyezik, és a petíció benyújtóját tájékoztatják a határozatról és indokairól. Továbbá a felperes azt állítja, hogy e rendelkezés ellenére az alperes nem támasztotta alá indokokkal, hogy álláspontja szerint a petíció tartalma miért nem kapcsolódik az Unió tevékenységi területeihez. A felperes a T-308/07. sz., Tegebauer kontra Parlament ügyben 2011. szeptember 14-én hozott ítéletre [EBHT 2011., II-00279. o.] is hivatkozik.


type: contracts

text:
 16.12.2005
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 330/42
 Nařízení Evropské hospodářské komise Organizace spojených národů (EHK-OSN) č. 28 – Jednotná ustanovení o schvalování zvukových výstražných zařízení a motorových vozidel ohledně jejich zvukových signálů
 1. OBLAST PŮSOBNOSTI
 Toto nařízení se vztahuje na:
 1.1. zvuková výstražná zařízení (ZVZ) (1), na stejnosměrný nebo střídavý proud nebo na stlačený vzduch, určená pro namontování na motorová vozidla kategorie L3 až 5, M a N, kromě mopedů (kategorie L1 a L2) (2).
 1.2. zvukové signály (3) motorových vozidel, kromě motocyklů.
 I. ZVUKOVÁ VÝSTRAŽNÁ ZAŘÍZENÍ
 2. DEFINICE
 Pro účely tohoto nařízení se zvukovými výstražnými zařízeními (ZVZ) různých „druhů“ rozumějí zařízení v zásadě se od sebe lišící v těchto ohledech:
 2.1. obchodní název nebo značka,
 2.2. princip,
 2.3. druh elektrického pohonu (stejnosměrný, nebo střídavý proud),
 2.4. vnější tvar pouzdra,
 2.5. tvar a rozměry membrány,
 2.6. tvar nebo druh výstupu zvuku,
 2.7. jmenovitá frekvence zvuku,
 2.8. jmenovité napájecí napětí,
 2.9. jmenovitý tlak vzduchu, v případě zařízení přímo připojených na externí zdroj stlačeného vzduchu.
 ZVZ jsou v zásadě určena pro:
 2.10.1. motocykly o výkonu do 7 kW (třída I),
 2.10.2. vozidla kategorie M a N a motocykly o výkonu nad 7 kW (třída II).
 3. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 Žádost o schválení typu zvukového varovného zařízení předkládá vlastník obchodního názvu nebo značky nebo jeho řádně pověřený zástupce.
 K žádosti je nutno přiložit ve třech vyhotoveních tyto doklady, poskytující následující údaje:
 3.2.1. popis typu zvukového varovného zařízení, zvláště s ohledem na bod 2,
 3.2.2. výkresy, včetně – mimo jiné – průřezu varovným zařízením,
 3.2.3. seznam řádně označených součástek použitých při výrobě s uvedením použitého materiálu,
 3.2.4. podrobný popis všech součástek použitých při výrobě. Na výkresech musí být uvedeno místo, kde bude umístěno schvalovací číslo ve vztahu ke kružnici schvalovací značky.
 3.3. Mimo to musí být k žádosti o schválení přiloženy dva vzorky daného typu varovného zařízení.
 3.4. Pověřený orgán je povinen ověřit existenci uspokojivého systému účinné kontroly shody výroby před tím, než bude uděleno schválení.
 4. OZNAČENÍ
 4.1. Vzorky zvukových výstražných zařízení předložených ke schválení musejí být označeny obchodním názvem nebo značkou výrobce; tato značka musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.
 4.2. Na každém vzorku bude dostatečně velké místo pro schvalovací značku; toto místo musí být uvedeno na výkresu v souladu s bodem 3.2.2.
 5. SCHVALOVÁNÍ
 5.1. Pokud vzorky předložené ke schválení odpovídají požadavkům bodů 6. a 7. níže, schválení se tomuto typu varovného zařízení udělí.
 5.2. Každému schválenému typu se přiřadí schvalovací číslo. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro nařízení v původní verzi) označují změnovou řadu, včetně nejnovějších technických změn nařízení v době udělení schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit toto číslo jinému typu zvukového varovného zařízení.
 5.3. Stejné schvalovací číslo může být přiděleno typům varovného zařízení, které se liší jen jmenovitým napětím, jmenovitou frekvencí nebo – v případě zařízení uvedených v bodě 2.8. výše – jmenovitým provozním tlakem.
 5.4. Oznámení o schválení, odmítnutí, prodloužení nebo odnětí schválení nebo o trvale zastavené výrobě nějakého typu varovného zařízení v souladu s tímto nařízením musí být sděleno stranám dohody, kterou se zavádí toto nařízení, prostřednictvím formuláře oznámení v souladu se vzorem uvedeným v příloze 1 tohoto nařízení, a výkresů zvukových varovných zařízení (které dodá žadatel o schválení) o největším formátu A4 (210 × 297 mm) nebo složených na tento formát, v měřítku 1:1.
 Na každém zvukovém varovném zařízení, které odpovídá typu schválenému podle tohoto nařízení, musí být viditelně upevněna na snadno přístupném místě uvedeném na formuláři ke schvalování mezinárodní schvalovací značka, která sestává z:
 5.5.1. písmene E v kružnici a rozlišovacího čísla země, kde bylo schválení uděleno (4),
 5.5.2. schvalovacího čísla,
 5.5.3. dalšího symbolu ve formě římské číslice, která vyjadřuje třídu, k níž ZVZ náleží.
 5.6. Schvalovací značka a další symboly musí být zřetelně čitelné a nesmazatelné.
 5.7. V části 1 přílohy 3 tohoto nařízení jsou uvedeny příklady uspořádání schvalovací značky.
 6. TECHNICKÝ POPIS
 6.1. Obecný technický popis
 6.1.1. Zvukové varovné zařízení vydává nepřetržitý a neměnný zvuk; jeho akustické spektrum se nesmí během provozu podstatně měnit.
 U varovných zařízení na střídavý proud platí tento požadavek jen za konstantní rychlosti generátoru v rámci hodnot v souladu s bodem 6.2.3.2.
 6.1.2. Varovné zařízení musí mít takové akustické vlastnosti (spektrální distribuci akustické energie, zvukový tlak) a mechanické vlastnosti, aby v uvedením pořadí úspěšně absolvovalo tyto zkoušky.
 6.2. Měření zvukových vlastností
 6.2.1. Varovné zařízení by mělo být pokud možno zkoušeno ve zvukově izolované místnosti. Může být zkoušeno i v částečně zvukově izolované komoře nebo v otevřeném prostoru (5). V tom případě je nezbytné učinit příslušná opatření, aby se zabránilo odrazu od země v oblasti měření (například pomocí vztyčení soustavy přepážek pohlcujících zvuk). Musí být zkontrolováno dodržování sférické divergence mezní hodnoty 1 dB v polokouli o poloměru nejméně 5 m, až do maximální měřené frekvence, zvláště v měřicím směru a ve výšce přístroje a mikrofonu.
 Okolní úroveň hluku musí být nejméně o 10 dB nižší, než kolik činí měřený zvukový tlak.
 Zkoušené zařízení a mikrofon musí být umístěny ve stejné výšce. Tato výška se musí pohybovat v rozmezí 1,15 a 1,25 m. Osa nejvyšší citlivosti mikrofonu musí odpovídat směru nejvyšší zvukové úrovně zařízení.
 Mikrofon musí být umístěn tak, aby jeho membrána byla ve vzdálenosti 2 ± 0,01 m od roviny výstupu zvuku zařízení. U zařízení s několika výstupy zvuku se vzdálenost stanoví ve vztahu k rovině nejbližšího výstupu zvuku k mikrofonu.
 6.2.2. K měření zvukového tlaku se používají měřiče úrovně zvuku třídy přesnosti 1, které odpovídají technickému popisu v prvním vydání Publikace IEC č. 651 (1979). Veškerá měření se uskuteční s pomocí časové konstanty „F“. Měření celkového zvukového tlaku se uskuteční s pomocí vážené křivky A. Spektrum vydávaného zvuku se měří v souladu s Fourierovou transformací akustického signálu. Mohou být též použity filtry jedné třetiny oktávy, které odpovídají technickému popisu v prvním vydání Publikace IEC č. 225 (1966):
 V tomto případě bude zvukový tlak v rámci frekvence středního pásma 2 500 Hz stanoven součtem kvadratického průměru zvukového tlaku v jedné třetině frekvencí středního pásma 2 000, 2 500 a 3 150 Hz.
 V každém případě se za referenční metodu považuje pouze metoda Fourierovy transformace.
 Při zkoušení ZVZ se používají podle okolností některé z následujících napětí:
 6.2.3.1. u ZVZ na stejnosměrný proud jde o napětí, které se měří na svorkách zdroje elektrického napětí ve výši 13/12 jmenovitého napětí,
 6.2.3.2. ZVZ na střídavý proud napájí generátor elektrického proudu stejného druhu, jaký se obvykle používá s tímto druhem ZVZ. Akustické vlastnosti ZVZ se zaznamenají pro rychlosti generátoru elektrického proudu odpovídající 50 %, 75 % a 100 % maximální rychlosti, kterou stanoví výrobce generátoru pro nepřetržitý provoz. Během této zkoušky není generátor vystaven žádnému elektrickému zatížení. Zkouška spolehlivosti v souladu s bodem 6.3 se uskuteční pro rychlost, kterou stanoví výrobce zařízení a která se zvolí na základě výše uvedených rozsahů.
 6.2.4. Pokud se při zkoušení ZVZ na stejnosměrný proud použije zdroj elektrického proudu s usměrňovačem, střídavá složka napětí naměřená na jeho svorkách během provozu varovného zařízení nesmí mezi špičkami překročit hodnotu 0,1 voltu.
 6.2.5. U ZVZ na stejnosměrný proud musí odpor připojovacích kabelů v ohmech, včetně svorek a spojek, být co nejblíže k hodnotě (0,10/12) x jmenovité napětí uvedené ve voltech.
 6.2.6. Varovné zařízení musí být pevně namontováno pomocí zařízení určeného výrobcem na podstavci, jehož hmotnost je nejméně desetinásobkem hmotnosti varovného zařízení, které je zkoušeno, ale nejméně 30 kg. Mimo to musí být zajištěno, aby odrazy od stran podstavce a jeho vlastní chvění neměly zjevný vliv na výsledky měření.
 Za výše uvedených podmínek nesmí zvukový tlak vážený v souladu s křivkou A překročit následující hodnoty:
 a)
 115 dB(A) u ZVZ určených hlavně pro motocykly o výkonu do 7 kW,
 b)
 118 dB(A) u ZVZ určených hlavně pro vozidla kategorie M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW.
 6.2.7.1. Mimo to musí být zvukový tlak ve frekvenčním pásmu 1 800 až 3 550 Hz vyšší než zvukový tlak složek frekvence nad 3 550 Hz, a v každém případě se musí rovnat nebo být vyšší než:
 a)
 95 dB(A) u ZVZ určených hlavně pro motocykly o výkonu do 7 kW,
 b)
 105 dB(A) u ZVZ určených hlavně pro vozidla kategorie M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kW.
 6.2.7.2. ZVZ, které splňují zvukové vlastnosti v souladu s písm. b), mohou být použity ve vozidlech v souladu s písm. a).
 6.2.8. Výše uvedený technický popis musí též splnit zařízení, které je podrobeno zkoušce na spolehlivost v souladu s bodem 6.3 níže, kdy se napětí pohybuje mezi 115 % a 95 % jmenovitého napětí ZVZ na stejnosměrný proud, nebo u ZVZ na střídavý proud, mezi 50 % a 100 % maximální rychlosti generátoru stanovené výrobcem pro jeho nepřetržitý provoz.
 6.2.9. Doba mezi zapojením zařízení a okamžikem, kdy zvuk dosáhne minimální hodnoty v souladu s bodem 6.2.7. výše, nesmí přesáhnout 0,2 s, měřeno za teploty okolí 20 ± 5 °C. Toto ustanovení se vztahuje mimo jiné na pneumatická nebo elektropneumatická varovná zařízení.
 6.2.10. Pneumatická nebo elektropneumatická varovná zařízení musí při provozu za podmínek dodávky elektrického napájení stanovených výrobcem splňovat totožné akustické požadavky, které jsou předepsány pro elektrická zvuková výstražná zařízení.
 6.3. Zkouška spolehlivosti
 6.3.1. ZVZ je napájeno proudem o jmenovitém napětí a při odporu připojovacích kabelů v souladu s body 6.2.3. až 6.2.5. výše a je provozováno následujícím způsobem:
 10 000 krát u ZVZ určených hlavně pro motocykly o výkonu do 7 kW,
 50 000 krát u ZVZ určených hlavně pro vozidla kategorie M a N a pro motocykly o výkonu nad 7 kw, vždy po dobu jedné sekundy s následnou prodlevou v délce čtyř sekund. Během zkoušky musí být ZVZ větráno proudem vzduchu přibližně o rychlosti 10 m/s.
 6.3.2. Je-li zkouška prováděna ve zvukotěsné komoře, musí být tato komora dostatečně velká, aby se v ní mohlo rozptýlit teplo, které varovné zařízení při zkoušce vydává.
 6.3.3. Teplota okolí se ve zkušebně musí pohybovat od +15 do +30 °C.
 6.3.4. Pokud se po polovině předepsaných zkušebních spuštění ZVZ jeho zvukové vlastnosti změní oproti stavu před zkouškou, je povoleno provést seřízení ZVZ. Po provedení celkového počtu zkoušek a po dalším případném seřízení musí ZVZ úspěšně projít zkouškou v souladu s bodem 6.2. výše.
 6.3.5. Elektropneumatická varovná zařízení mohou být mazána olejem podle doporučení výrobce po každých 10 000 zkušebních spuštění.
 7. ÚPRAVY TYPU ZVUKOVÉHO VAROVNÉHO ZAŘÍZENÍ A PRODLOUŽENÍ PLATNOSTI SCHVÁLENÍ TYPU
 Veškeré úpravy typu zvukového varovného zařízení musí být oznámeny správnímu orgánu, který schválil tento typ zvukového varovného zařízení. Tento orgán je potom oprávněn:
 7.1.1. rozhodnout, že uskutečněné změny zřejmě nebudou mít žádný měřitelný nepříznivý vliv,
 7.1.2. nebo si vyžádá nový zkušební protokol od technické zkušebny, která provádí zkoušky.
 7.2. Oznámení o potvrzení schválení, včetně podrobného popisu úpravy, nebo o odmítnutí udělit schválení musí být zasláno stranám dohody, kterou se zavádí nařízení, v souladu s postupem popsaným v bodu 5.4. výše.
 7.3. Příslušný orgán, který vydává prodloužení schválení, přidělí každému formuláři sdělení o prodloužení pořadové číslo.
 8. SHODA VÝROBY
 Postupy vztahující se na shodu výroby musí odpovídat postupům uvedeným v příloze 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), včetně těchto požadavků:
 8.1. ZVZ schválené tímto nařízením musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodu 6. výše.
 8.2. Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit metodu kontroly shody používanou jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tyto kontroly provádějí jednou za dva roky.
 Starší schválení musí zvláště:
 8.3.1. zajistit existenci postupů sloužících k účinné kontrole kvality výrobků,
 8.3.2. mít přístup ke kontrolnímu zařízení nezbytnému k ověřování shody u jednotlivých schválených typů,
 8.3.3. zajistit, že údaje týkající se výsledků zkoušek budou zaznamenány a že tyto záznamy budou k dispozici po celou dobu, jak bude určeno v souladu se správním orgánem,
 8.3.4. analyzovat výsledky jednotlivých druhů zkoušek, aby bylo možno ověřit a zajistit stálé vlastnosti výrobků, s ohledem na odchylky při průmyslové výrobě,
 8.3.5. zajistit, aby u každého typu ZVZ byla provedena dostatečná kontrola, aby se zajistilo, že všechny vyráběné ZVZ odpovídají technickému popisu platnému pro ZVZ, které byly předloženy ke schválení typu,
 8.3.6. zajistit, aby v případě, že se odběrem vzorků nebo na zkušebních kusech zjistí neshoda podle druhu příslušné zkoušky, byl proveden další odběr vzorků a další zkouška. Musí být podniknuty veškeré nezbytné kroky k tomu, aby bylo dosaženo shody odpovídající výroby.
 Pověřený orgán, který vydal schválení typu, je oprávněn kdykoli ověřit metody zkoušení shody platné pro jednotlivé výrobní jednotky.
 8.4.1. Při každé kontrole musí být externím inspektorům poskytnuty knihy zkoušek a záznamy výrobních zkoušek.
 8.4.2. Kontrolní orgán je oprávněn náhodně odebírat vzorky k provedení zkoušek v laboratořích výrobce. Minimální počet vzorků lze určit v souladu s výsledky vlastního ověřování prováděného výrobcem.
 8.4.3. Jestliže se zdá, že je kvalita nevyhovující nebo že je nezbytné ověřit platnost zkoušek prováděných při použití odstavce 8.4.2. výše, odebere inspektor vzorky, které pak budou zaslány technickému útvaru, který prováděl zkoušky ke schválení typu.
 8.4.4. Pověřený orgán je oprávněn vykonávat zkoušky předepsané v tomto nařízení.
 8.4.5. Kontroly na základě zmocnění pověřeného orgánu se obvykle provádějí jednou za rok. Pokud jsou během některé z těchto kontrol zaznamenány nepříznivé výsledky, pověřený orgán zajistí, aby byly podniknuty odpovídající kroky k co nejrychlejšímu opětovnému zajištění shody výroby.
 9. POSTIHY ZA NESHODU VÝROBY
 9.1. Udělení schválení typu zvukového varovného zařízení v souladu s tímto nařízením může být odňato, nejsou-li dodržovány podmínky v souladu s bodem 8.1. nebo pokud zvukové varovné zařízení nevyhoví při zkouškách v souladu s bodem 8.2. výše.
 9.2. Pokud některá strana dohody, kterou se zavádí toto nařízení, odejme dříve udělené schválení, informuje o tom bezodkladně ostatní strany dohody, kterou se zavádí toto nařízení, prostřednictvím kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „ODNĚTÍ SCHVÁLENÍ“, řádně podepsané a opatřené datem.
 10. UKONČENÍ VÝROBY
 Pokud držitel udělení schválení v souladu s tímto nařízením ukončí výrobu schváleného typu zvukového varovného zařízení, je povinen o tom informovat orgán, který schválení typu vydal. Po obdržení tohoto sdělení je tento orgán povinen informovat ostatní strany dohody, kterou se zavádí toto nařízení, prostřednictvím kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „UKONČENÍ VÝROBY“, řádně podepsané a opatřené datem.
 II. ZVUKOVÉ SIGNÁLY MOTOROVÝCH VOZIDEL
 11. DEFINICE
 Pro účely tohoto nařízení,
 11.1. „schválením motorového vozidla“ se rozumí schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukový signál,
 „typem vozidla“ se rozumí vozidla, která se od sebe v zásadě neliší ohledně následujících aspektů:
 11.2.1. počet a typ varovných zařízení namontovaných na vozidle,
 11.2.2. zařízení použité k namontování varovných zařízení na vozidlo,
 11.2.3. umístění varovných zařízení na vozidle,
 11. 2.4. tuhost součástí konstrukce, na nichž je varovné zařízení namontováno,
 11.2.5. tvar a materiál karosérie přední části vozidla, které mohou ovlivnit úroveň zvuku vydávaného varovným zařízením a které mají maskovací efekt.
 12. ŽÁDOST O SCHVÁLENÍ
 12.1. Žádost o schválení typu vozidla, pokud jde o jeho zvukové signály, předkládá výrobce vozidla nebo jeho řádně pověřený zástupce.
 Musí k ní být přiloženy ve třech vyhotoveních následující doklady obsahující tyto údaje:
 12.2.1. popis typu vozidla podle položek v souladu s bodem 11.2. výše,
 12.2.2. seznam složek nezbytných k určení varovného zařízení, které lze namontovat na vozidlo,
 12.2.3. výkresy, na kterých jsou uvedena místa a způsob namontování varovných zařízení na vozidlo.
 12.3. Technické zkušebně provádějící zkoušky pro schválení typu se předloží vozidlo, které odpovídá typu vozidla, které má být schvalováno.
 13. SCHVÁLENÍ
 13.1. Jestliže typ vozidla předložený ke schválení v souladu s tímto nařízením splňuje požadavky bodů 14. a 15. níže, schválení se tomuto typu vozidla udělí.
 13.2. Každému schválenému typu se přiřadí schvalovací číslo. Jeho první dvě číslice (v současnosti 00 pro nařízení v původní verzi) označují změnovou řadu, včetně nejnovějších technických změn nařízení v době udělení schválení. Tatáž smluvní strana nesmí přidělit toto číslo jinému typu vozidla.
 13.3. Oznámení o schválení, prodloužení, odmítnutí nebo odnětí schválení nebo o trvale zastavené výrobě nějakého typu vozidla v souladu s tímto nařízením musí být sděleno stranám dohody, kterou se zavádí toto nařízení, prostřednictvím formuláře oznámení v souladu se vzorem uvedeným v příloze 2 tohoto nařízení a výkresů (které dodá žadatel o schválení) o největším formátu A4 (210 × 297 mm) nebo složených na tento formát, v odpovídajícím měřítku.
 Na každém vozidle, které odpovídá typu vozidla schváleného v souladu s tímto nařízením, musí být viditelně a na snadno přístupném místě označeném na formuláři schválení připevněna mezinárodní schvalovací značka, skládající se z:
 13.4.1. písmene E v kružnici a rozlišovacího čísla země, kde bylo vozidlo schváleno (6),
 13.4.2. čísla tohoto nařízení umístěného napravo od kružnice v souladu s bodem 13.4.1.
 13.5. Pokud je vozidlo totožné s typem vozidla schváleným podle jednoho nebo i více nařízení, které jsou přílohou dohody v zemi, kde bylo vozidlo schváleno v souladu s tímto nařízením, není nutno znovu uvádět symbol předepsaný v bodu 13.4.; v tom případě se další čísla a symboly veškerých nařízení, v souladu s nimiž došlo ke schválení vozidla v zemi, kde bylo vozidlo schváleno v souladu s tímto nařízením, uvedou ve svislém sloupci napravo od symbolu předepsaného v bodu 13.4.
 13.6. Schvalovací značka musí být zřetelně čitelná a nesmazatelná.
 13.7. Schvalovací značka musí být umístěna v blízkosti štítku s vlastnostmi vozidla a může být i uvedena na tomto štítku.
 13.8. V části II přílohy 3 tohoto nařízení jsou uvedeny příklady uspořádání značky schválení.
 13.9. Pověřený orgán je povinen ověřit existenci uspokojivého uspořádání k zajištění účinné kontroly souladu výroby před schválením typu.
 14. TECHNICKÝ POPIS
 Vozidlo musí splňovat tyto podmínky technického popisu:
 14.1. Zvukové varovné zařízení (nebo systém) namontované na vozidlo musí být stejného typu, jaký byl schválen podle tohoto nařízení.
 Zvuková výstražná zařízení třídy II schválená podle tohoto nařízení v původní formě, takže v jejich schvalovací značce není uveden symbol II, mohou být i nadále montována na vozidla předložená ke schválení v souladu s tímto nařízením.
 14.2. Zkušební napětí musí odpovídat bodu 6.2.3. nařízení.
 14.3. Měření zvukového tlaku musí být provedeno v souladu s podmínkami uvedenými v bodu 6.2.2. tohoto nařízení.
 14.4. Zvukový tlak vážený podle metody A, který vydává zařízení namontované na vozidle, se měří ve vzdálenosti 7 m před vozidlem, které musí být umístěno ve volném prostoru (7) a na ploše, která má být co nejvíce hladká, a v případě zařízení na stejnosměrný proud při vypnutém motoru.
 14.5. Mikrofon měřicího zařízení je umístěn přibližně ve jmenovité podélné rovině vozidla.
 14.6. Zvukový tlak hluku okolí a hluku, který působí vítr, musí být nejméně o 10 dB (A) nižší než měřený zvuk.
 14.7. Maximální úroveň zvukového tlaku se musí měřit ve výšce od 0,5 do 1,5 m nad zemí.
 14.8. Při měření v souladu s podmínkami uvedenými v bodech 14.2. až 14.7. se musí maximální úroveň zvukového tlaku (14.7.) zkoušeného zvukového signálu nejméně:
 a)
 rovnat hodnotě 83 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u motocyklů o výkonu do 7 kW,
 b)
 rovnat hodnotě 93 dB(A), ale nesmí přesáhnout hodnotu 112 dB(A) v případě signálů u vozidel kategorie M a N (6) a u motocyklů o výkonu nad 7 kW.
 15. ÚPRAVY TYPU VOZIDLA A PRODLOUŽENÍ SCHVÁLENÍ TYPU
 Veškeré změny typu vozidla musí být oznámeny správnímu orgánu, který udělil schválení tohoto typu vozidla. Tento orgán je potom oprávněn:
 15.1.1. rozhodnout, že uskutečněné změny zřejmě nebudou mít žádný měřitelný nepříznivý vliv a že vozidlo v každém případě stále splňuje požadavky, nebo
 15.1.2. vyžádat si nový zkušební protokol od technické zkušebny, která provádí zkoušky.
 15.2. Oznámení o potvrzení schválení typu, včetně podrobného popisu úpravy, nebo o odmítnutí udělit schválení typu musí být zasláno stranám dohody, kterou se zavádí nařízení, v souladu s postupem popsaným v bodu 13.3. výše.
 15.3. Pověřený orgán, který vydává prodloužení schválení typu, přidělí každému formuláři sdělení o prodloužení pořadové číslo.
 16. SHODA VÝROBY
 Postupy vztahující se na shodu výroby musí odpovídat postupům uvedeným v příloze 2 dohody (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2), včetně těchto požadavků:
 16.1. Vozidlo schválené podle tohoto nařízení musí být vyráběno tak, aby odpovídalo schválenému typu, tj. musí splňovat požadavky uvedené v bodu 14 výše.
 16.2. Orgán, který udělil schválení typu, je kdykoli oprávněn ověřit metodu kontroly shody používanou jednotlivými výrobními zařízeními. Obvykle se tyto kontroly provádějí jednou za dva roky.
 Starší schválení musí zvláště:
 16.3.1. zajistit existenci postupů sloužících k účinné kontrole kvality vozidel, pokud jde o veškeré aspekty podstatné pro dodržování požadavků uvedených v bodu 14 výše,
 16.3.2. zajistit, aby byl proveden pro každý typ vozidla dostatečný počet zkoušek ohledně počtu a typu ZVZ, aby bylo zajištěno, že veškerá vyráběná vozidla odpovídají danému technickému typu vozidla, který má být schvalován,
 16.3.3. zajistit, aby v případě, kdy ze zkoušek uskutečněných v souladu s bodem 16.3.2. výše vyplyne, že jedno nebo více vozidel neodpovídá požadavkům uvedeným v bodu 14 výše, byla podniknuta opatření k znovuzajištění shody příslušné výroby.
 16.4. Pověřený orgán, který vydal schválení typu, je oprávněn kdykoli ověřit metody zkoušení shody platné pro jednotlivé výrobní jednotky. Pověřený orgán je dále oprávněn provádět namátkovou kontrolu sériově vyráběných vozidel, zda splňují požadavky v souladu s bodem 14 výše.
 16.5. Pokud jsou během tohoto ověřování a kontrol v souladu s bodem 16.4. výše zaznamenány neuspokojivé výsledky, pověřený orgán zajistí, aby byly podniknuty odpovídající kroky k co nejrychlejšímu opětovnému zajištění shody výroby.
 17. POSTIHY ZA NESHODU VÝROBY
 17.1. Udělení schválení typu vozidla v souladu s tímto nařízením může být odňato, nejsou-li dodržovány podmínky v souladu s bodem 16.1. výše nebo jestliže vozidlo neprojde úspěšně kontrolou v souladu s odstavcem 16.2. výše.
 17.2. Pokud některá strana dohody, kterou se zavádí toto nařízení, odejme dříve udělené schválení, informuje o tom bezodkladně ostatní strany dohody, kterou se zavádí toto nařízení, prostřednictvím kopie schvalovacího formuláře, na jehož konci je velkým písmem uvedeno prohlášení: „ODNĚTÍ SCHVÁLENÍ“, řádně podepsané a opatřené datem.
 18. NÁZVY A ADRESY TECHNICKÝCH ZKUŠEBEN ODPOVĚDNÝCH ZA PROVÁDĚNÍ ZKOUŠEK KE SCHVÁLENÍ TYPU A SPRÁVNÍCH ORGÁNŮ
 Strany dohody, kterou se zavádí toto nařízení, informují sekretariát OSN o názvech a adresách technických zkušeben, které provádějí schvalovací zkoušky, a správních orgánů, které vydaly schválení, jimž je třeba zasílat formuláře o potvrzení nebo zamítnutí nebo odnětí schválení vydané v jiných zemích.
 (1) Zvuková výstražná zařízení (ZVZ) skládající se z několika výstupů zvuku, které jsou uváděny v činnost jediným zařízením, se považují za jediné ZVZ.
 (2) V souladu s definicí v Konsolidovaném usnesení (R.E.3).
 (3) Zvukové výstražné zařízení, které se skládá z několika jednotek, z nichž každá vydává zvukový signál a uvádějí se v činnost současně jediným řídícím prvkem, se považuje za zvukový výstražný systém.
 (4) 1 pro Německo, 2 pro Francii, 3 pro Itálii, 4 pro Nizozemsko, 5 pro Švédsko, 6 pro Belgii, 7 pro Maďarsko, 8 pro Českou republiku, 9 pro Španělsko, 10 pro Jugoslávii, 11 pro Spojené království, 12 pro Rakousko, 13 pro Lucembursko, 14 pro Švýcarsko, 15 (neobsazeno), 16 pro Norsko, 17 pro Finsko, 18 pro Dánsko, 19 pro Rumunsko, 20 pro Polsko, 21 pro Portugalsko, 22 pro Ruskou federaci, 23 pro Řecko, 24 pro Irsko, 25 pro Chorvatsko, 26 pro Slovinsko, 27 pro Slovensko, 28 pro Bělorusko, 29 pro Estonsko, 30 (neobsazeno), 31 pro Bosnu a Hercegovinu, 32 pro Lotyšsko, 33 (neobsazeno), 34 pro Bulharsko, 35 – 36 (neobsazeno), 37 pro Turecko, 38 – 39 (neobsazeno), 40 pro bývalou jugoslávskou republiku Makedonii, 41 (neobsazeno), 42 pro Evropské společenství (schválení udělují členské státy, které používají své symboly ECE), 43 pro Japonsko, 44 (neobsazeno), 45 pro Austrálii, 46 pro Ukrajinu a 47 pro Jižní Afriku. Dalším státům se přidělí následná čísla chronologicky v pořadí, ve kterém budou ratifikovat Dohodu o přijetí jednotných technických pravidel pro kolová vozidla a pro zařízení a části, které lze montovat nebo užívat na kolových vozidlech, a o podmínkách vzájemného uznávání schválení typu udělených na základě těchto pravidel, nebo v němž budou k této dohodě přistupovat. Takto přidělená čísla sdělí smluvním stranám dohody generální tajemník Organizace spojených národů.
 (5) Místo může být například ve formě otevřeného prostoru o poloměru 50 metrů, jehož střední část musí být prakticky vodorovná v poloměru nejméně 20 metrů, s betonovým, asfaltovým nebo podobným povrchem, který nesmí být pokryt prachovým sněhem, vysokou trávou nebo sypkou půdou či škvárou. Měření se uskuteční za jasného dne. Blízko zvukového varovného zařízení nebo mikrofonu nesmí být nikdo jiný než pozorovatel odečítající hodnoty z přístroje, protože přítomnost diváků může podstatně ovlivnit hodnoty naměřené přístrojem, pokud by byli blízko zvukového varovného zařízení nebo mikrofonu. V naměřených hodnotách se nepřihlíží k žádným vrcholovým hodnotám, které nevyplývají z obecné úrovně zvuku.
 (6) Viz bod 5.5.1., poznámka pod čarou.
 (7) Viz bod 6.2.1., poznámka pod čarou.
 PŘÍLOHA 1
 (Největší formát: A 4 (210 × 297 mm))
 PŘÍLOHA 2
 (Největší formát: A 4 (210 × 297 mm))
 PŘÍLOHA 3
 I. USPOŘÁDÁNÍ SCHVALOVACÍ ZNAČKY ZVUKOVÝCH VAROVNÝCH ZAŘÍZENÍ
 (viz bod 5.5 tohoto nařízení)
 Výše uvedená schvalovací značka připojená ke zvukovému varovnému zařízení prokazuje, že toto ZVZ třídy I bylo schváleno v Nizozemsku (E 4) pod schvalovacím číslem 002439. První dvě číslice schvalovacího čísla znamenají, že schválení bylo uděleno v souladu s požadavky nařízení č. 28 v původní verzi.
 Poznámka
 Schvalovací číslo musí být umístěno v blízkosti kružnice a musí být buď výše, nebo níže než písmeno E nebo napravo, nebo nalevo od tohoto písmene. Číslice, z nich je složeno schvalovací číslo, musí být na stejné straně od písmene E a musí směřovat ve stejném směru. Ve schvalovacím čísle je třeba se vyhnout používání římských číslic, aby se zabránilo záměně s jinými symboly.
 II. USPOŘÁDÁNÍ SCHVALOVACÍ ZNAČKY VOZIDLA, POKUD JDE O JEHO ZVUKOVÉ SIGNÁLY
 (viz bod 13.4 tohoto nařízení)
 Vzor A
 Výše uvedená schvalovací značka připojená k vozidlu prokazuje, že v souladu s nařízením č. 28 byl tento typ vozidla schválen v Nizozemsku (E 4), pokud jde o jeho zvukové signály.
 Vzor B
 Výše uvedená schvalovací značka připojená k vozidlu prokazuje, že v souladu s nařízeními č. 28 a 24 byl tento typ vozidla schválen v Nizozemsku (E 4), pokud jde o jeho zvukové signály a emise znečišťujících látek z naftového motoru. V případě druhého z uvedených nařízení činí opravená hodnota absorpčního činitele 1,30 m–1.


text:
 19.2.2020
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 46/5
 BESLUT nr 68/2019 AV DEN GEMENSAMMA KOMMITTÉ SOM INRÄTTATS ENLIGT AVTALET OM ÖMSESIDIGT ERKÄNNANDE MELLAN EUROPEISKA GEMENSKAPEN OCH AMERIKAS FÖRENTA STATER
 av den 5 februari 2020
 beträffande upptagande av organ för bedömning av överensstämmelse i den sektoriella bilagan om elektromagnetisk kompatibilitet [2020/223]
 GEMENSAMMA KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av avtalet om ömsesidigt erkännande mellan Europeiska gemenskapen och Amerikas förenta stater, särskilt artiklarna 7 och 14, och av följande skäl:
 Det ankommer på gemensamma kommittén att fatta beslut om upptagande av organ för bedömning av överensstämmelse i förteckningen i en sektoriell bilaga.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 1.
 Det organ för bedömning av överensstämmelse som anges i tillägg A ska upptas i förteckningen över organ för bedömning av överensstämmelse i kolumnen ”EG:s tillträde till Förenta staterna:s marknad” i avsnitt V i den sektoriella bilagan om elektromagnetisk kompatibilitet.
 2.
 Parterna har kommit överens om och kommer att upprätthålla den specifika räckvidd avseende produkter och förfaranden för bedömning av överensstämmelse som ska gälla för det organ för bedömning av överensstämmelse som anges i tillägg A.
 Detta beslut, som upprättats i två exemplar, ska undertecknas av företrädare för gemensamma kommittén, som är bemyndigade att handla på parternas vägnar vid ändringar av avtalet. Detta beslut får verkan från och med dagen för det sista undertecknandet.
 På Amerikas förenta staters vägnar
 James C. SANFORD
 Undertecknat i Washington den 13 januari 2020
 På Europeiska unionens vägnar
 Ignacio IRUARRIZAGA
 Undertecknat i Bryssel den 5 februari 2020
 TILLÄGG A
 Organ för bedömning av överensstämmelse i EG som upptas i förteckningen över organ för bedömning av överensstämmelse i kolumnen ”EG:s tillträde till Förenta staterna:s marknad” i avsnitt V i den sektoriella bilagan om elektromagnetisk kompatibilitet
 Eleforss Oy
 Visiokatu 6
 FI-33720 Tammerfors
 FINLAND


text:
Johannes (Jan) Berchmans (Diest, 13 maart 1599 - Rome, 13 augustus 1621) was een Zuid-Nederlandse jezuïet en is een rooms-katholieke heilige.
 Leven
 Diest
 Berchmans werd geboren in Diest, als oudste zoon uit een gezin met vijf kinderen. Zijn vader Jan Berchmans beoefende er het ambacht van lederbewerker, schoenmaker en schoenlapper. Zijn moeder was Elisabeth 'Liesken' van den Hove, een dochter van Adriaan van den Hove, een hoge stadsfunctionaris. Jan verbleef tot zijn twaalfde jaar in Diest. Tot zijn negende was dat in het gehuurde huis De Gulden Maene, de gezinswoning, in de toenmalige Beverstraat (nu Sint-Jan Berchmansstraat). Hij leerde Latijn op school en bij norbertijn Pieter van Emmerick, pastoor van de Onze-Lieve-Vrouwekerk, waar Jan Berchmans misdienaar was. Op zijn negende trok Berchmans in bij Van Emmerick op de pastorie waar hij onderdak en onderwijs kreeg in ruil voor kleine karweien. Berchmans had zijn wens priester te worden al geuit en vanaf zijn elfde liep hij rond in priesterkleren en met een tonsuur. Hij toonde zich een briljante student.
 Mechelen
 Vanaf 1614 kreeg het gezin het financieel moeilijk. Met financiële steun van twee tantes-begijnen en na bemiddeling door de aartsbisschop van Mechelen. werd Berchmans dienstbode in Mechelen bij kanunnik Jan Froymont, waar hij ook het seminarie bezocht. In 1615 vervolgde Berchmans de studie aan het zojuist door de jezuïeten gestichte college in de stad. Het lag daarom voor de hand zijn nagestreefde priesterloopbaan binnen de jezuïetenorde voort te zetten. Dit was tegen de wil van zijn vader en van het bisdom. Hij trad op 24 september 1616 toe. Na zijn eerste geloften op 25 september 1618 trok hij naar Antwerpen om daar filosofie te studeren.
 Rome
 Vervolgens werd hij voor een vervolgstudie in de filosofie naar Rome gestuurd. Intussen waren zijn beide ouders al overleden. Hij ondernam de tien weken lange voettocht met zijn vriend en medebroeder Bartel Penneman. Zij bereikten Rome op 31 december 1619. Penneman overleed kort na aankomst van uitputting. In Rome verbleef Berchmans in de kamer van zijn voorbeeld, Aloysius Gonzaga. Hij liet zich opmerken door zijn grote devotie voor Maria en zijn briljante geest. Daarom mocht hij bij afstuderen het plechtig slotdispuut houden. Hij overleed in het Romeins College der jezuïeten na een kort ziekbed als gevolg van een longontsteking en dysenterie, nauwelijks 22 jaar oud. Zijn laatste woorden waren "Jezus, Maria".
 Verering
 Berchmans werd begraven in de kerk van Sant'Ignazio in Rome. Toen al werd hij door het volk als heilige beschouwd en reliekjagers roofden stukken van zijn kleed, nagels en een teen van het opgebaarde lijk. Zijn hart werd gebalsemd en in 1621 door pater Marcus van Doorne naar de Zuidelijke Nederlanden gebracht. Het kwam terecht in de jezuïetenkerk in de Minderbroedersstraat in Leuven. Toen die kerk werd afgebroken verhuisde het reliek naar de Onze-Lieve-Vrouw van Leliëndaalkerk in Mechelen. In 1627 werd een eerste biografie over hem geschreven door Virgilius Cepari, zijn laatste overste in Rome.
 Het lichaam werd nog driemaal opgegraven en bijkomende relikwieën vertrokken naar de Nederlanden: een stuk voorarm naar de Sint-Romboutskathedraal in Mechelen, een wervel naar de jezuïetenkerk van Brussel en een wervel, een vingertop en een stuk lijkwade naar de Sint-Sulpitiuskerk in Diest.
 Hij werd op 9 mei 1865 zalig verklaard door paus Pius IX en op 22 januari 1888 door paus Leo XIII gecanoniseerd. Zijn feestdag werd op 26 november of 13 augustus ingesteld. Tegelijkertijd werd hij tot medepatroon van de studerende jeugd uitgeroepen (samen met Aloysius Gonzaga). De drie jong overleden jezuïeten Gonzaga, Stanislaus Kostka en Berchmans gelden ook als algemene beschermheiligen van de jeugd. Het proces van de zaligverklaring (heiligverklaring) was een moeizame weg. Er waren politieke en canonieke obstakels. Maar toen de Zichemnaar, pater Beckx, generaal werd van de heropgerichte orde van de jezuïeten en de voormalige pauselijke nuntius, Mgr. Pecci, verkozen werd tot paus Leo XIII kwam alles in een stroomversnelling. Twee wonderbaarlijke genezingen werden aan hem toegeschreven, die van een novice van het Heilig Hart, Mary Wilson, (Grand Coteau, Louisiana) en van claris Maria Dionysia (Londerzeel). In 1888 werd hij de eerste officieel erkende heilige in zijn geboorteland. Zijn populariteit was groot tot de helft van de 20e eeuw.
 De volgende Belgische scholen zijn naar hem vernoemd:
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Antwerpen
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Avelgem
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Brussel
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Diest (sinds 2015 Campus Sint-Jan van Katholieke Scholen in Diest)
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Genk
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Westmalle
 het Sint-Jan Berchmanscollege in Mol
 het Sint-Jan Berchmansinstituut in Zonhoven
 het Sint-Jan Berchmansinstituut in Puurs
 de Gemeentelijke Basisschool Sint-Jan in Arendonk
 In Nederland is het Berchmanianum te Nijmegen naar hem vernoemd. Dit Rijksmonument uit 1929 was een college en kloosterverblijf van de Sociëteit van Jezus in de wijk Brakkenstein. Sinds oktober 2018 is het Berchmanianum het academiegebouw van de Radboud Universiteit.
 In het Belgische Borsbeek, Kwaadmechelen (gemeente Ham) en Mechelen is er ook een Sint-Jan Berchmansparochie. In Ninove heet de scoutsgroep Scouts Sint-Jan-Berchmans Ninove net zoals in Leuven en in Antwerpen is er ook nog de scoutsgroep IV Sint-Jan-Berchmans. Hun lokalen bevinden zich onder het Sint-Jan Berchmanscollege. De in 1974 opgerichte AKABE-scoutsgroep in Aalst werd eveneens naar hem vernoemd.
 Sinds enkele jaren is er ook een intense verering voor de heilige in de kathedraal in Shreveport, Louisiana in de Verenigde Staten. Het reliekschrijn met het hart van de heilige werd in 2016 voor enkele weken overgebracht naar Louisiana toen men de honderdvijftigste verjaardag van de wonderbare genezing van zuster Mary Wilson herdacht. Ook in Polen is er merkwaardige heropleving van de verering. In Gorskovie, aartsbisdom Chestokowa, gaan er jaarlijks verschillende plechtigheden door en in Polen wordt hij gepromoot als de patroon van de misdienaars en acolieten. Zijn geboortehuis in Diest (De Gulden Maene) werd in 2012 gerestaureerd om te gebruiken als weekkapel in het centrum van Diest.
 Galerij
 Jan B
 Berchmans
 Jan B
 Berchmans
 Diest


text:
 7.11.2009
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 267/5
 Teħid ta’ ġurament minn membri ġodda tal-Qorti tal-Prim’Istanza
 2009/C 267/09
 Wara l-ħatra ta’ Mħallef tal-Qorti tal-Prim’Istanza tal-Komunitajiet Ewropej permezz ta’ deċiżjonijiet tar-rappreżentanti tal-Gvernijiet tal-Istati Membri tal-Komunitajiet Ewropej tal-25 ta’ Frar 2009 (1) u tat-8 ta’ Lulju 2009 (2), H. Kanninen, għall-perijodu mill-1 ta’ Settembru 2009 sal-31 ta’ Awwissu 2010 u J. Schwarcz, għall-perijodu mis-7 ta’ Ottubru 2009 sal-31 ta’ Awwissu 2010, ħadu l-ġurament quddiem il-Qorti tal-Ġustizzja fis-6 ta’ Ottubru 2009.
 (1) ĠU L 56 tat-28 ta’ Frar 2009, p. 17
 (2) ĠU L 181 tal-14 ta’ Lulju 2009, p. 25