text:
 Avis juridique important
 |
 51997PC0521(02)
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 6 päivän syyskuuta 1997 ja 5 päivän syyskuuta 2000 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä /* KOM/97/0521 lopull. - CNS 97/0270 */
 Virallinen lehti nro C 346 , 15/11/1997 s. 0009
 Ehdotus neuvoston asetukseksi Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 6 päivän syyskuuta 1997 ja 5 päivän syyskuuta 2000 väliseksi ajaksi koskevan pöytäkirjan tekemisestä (97/C 346/05) KOM(97) 521 lopull. - 97/0270(CNS)(Komission esittämä 24 päivänä lokakuuta 1997)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 43 artiklan yhdessä 228 artiklan 2 kohdan ensimmäisen virkkeen ja 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon (1),sekä katsoo, ettäEuroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan välisen Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen (2) mukaisesti sopimuspuolet ovat neuvotelleet sopimukseen tehtävistä muutoksista ja lisäyksistä siihen liitetyn pöytäkirjan soveltamisajan päättyessä,näiden neuvottelujen tuloksena parafoitiin 10 päivänä heinäkuuta 1997 uusi pöytäkirja, jolla vahvistetaan sopimuksessa määrätyt kalastusmahdollisuudet ja taloudellinen korvaus 6 päivästä syyskuuta 1997 5 päivään syyskuuta 2000, jamainitun pöytäkirjan hyväksyminen on yhteisön edun mukaista,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artikla Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamista 6 päivän syyskuuta 1997 ja 5 päivän syyskuuta 2000 väliseksi ajaksi koskeva pöytäkirja.Pöytäkirjan teksti on tämän asetuksen liitteenä.2 artikla Pöytäkirjassa vahvistetut kalastusmahdollisuudet jakautuvat jäsenvaltioiden kesken seuraavalla tavalla:- nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset:Ranska: 19 alustaEspanja: 18 alusta- vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset:Ranska: 8 alustaEspanja: 2 alusta- pintasiima-alukset:Espanja: 18 alustaPortugali: 8 alusta- pohjasiima-alukset:Portugali: 3 alustaJos näiden valtioiden lisenssihakemukset eivät kata pöytäkirjassa vahvistettuja kalastusmahdollisuuksia kokonaisuudessaan, komissio voi ottaa huomioon minkä tahansa muun jäsenvaltion lisenssihakemukset.3 artikla Neuvoston puheenjohtajalla on oikeus nimetä henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa pöytäkirja yhteisöä sitovasti.4 artikla Tämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL C 89, 10.4.1995.(2) EYVL L 212, 9.8.1990, s. 1.PÖYTÄKIRJA Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan välisessä Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyssä sopimuksessa määrättyjen kalastusmahdollisuuksien ja taloudellisen korvauksen vahvistamisesta 1 artikla Sopimuksen 2 artiklan mukaisesti ja 6 päivänä syyskuuta 1997 alkavaksi kolmivuotiskaudeksi kalastusmahdollisuudet vahvistetaan seuraavasti:A. laaja-alaisesti liikkuvat lajit:1. nuottaa käyttävät tonnikalan pakastusalukset: 37 alusta,2. vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset: 10 alusta,3. pintasiima-alukset: 26 alusta;B. muut lajit:1. pohjasiimoja käyttävät alukset: 3 alusta, joista kunkin vetoisuus on alle 210 brt.2 artikla 1. Sopimuksen 7 artiklassa tarkoitettu taloudellinen korvaus on 1 artiklassa tarkoitettuna ajanjaksona 1 086 000 ecua, ja se maksetaan kolmena yhtä suurena vuotuisena eränä.Tämä summa kattaa 5 000 tonnin Kap Verden vesillä kalastetun vuotuisen tonnikalasaaliin. Jos yhteisön alusten Kap Verden vesillä saama tonnikalasaalis ylittää tämän määrän, edellä mainittua summaa korotetaan 50 eculla kutakin ylimääräistä tonnia kohti.2. Kap Verden viranomaisilla on yksinomainen toimivalta päättää kyseisen korvauksen käyttötarkoituksesta.3. Tämä korvaus maksetaan rahalaitoksessa tai muussa Kap Verden viranomaisten nimeämässä elimessä avatulle tilille.3 artikla Lisäksi yhteisö osallistuu 1 artiklassa säädettynä aikana 267 440 eculla sellaisen Kap Verden tieteellisen tai teknisen ohjelman (varusteet, infrastruktuuri, seminaarit, tutkimukset jne.) rahoitukseen, jonka tarkoituksena on parantaa Kap Verden yksinomaisen talousalueen kalavarojen tuntemusta.Tämä summa annetaan Kap Verden kalastuksesta vastaavan ministeriön käyttöön ja maksetaan sen ilmoittamalle tilille.Kap Verden toimivaltaiset viranomaiset toimittavat komissiolle suppean kertomuksen tämän summan käytöstä.4 artikla 1. Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että merikalastusalalla työskentelevien henkilöiden pätevyyden ja osaamisen kehittäminen on ensiarvoisen tärkeää sopimuspuolten välisen yhteistyön onnistumisen kannalta. Tätä varten yhteisö helpottaa Kap Verden kansalaisten sijoittautumista jäsenvaltioidensa oppilaitoksiin ja myöntää tähän tarkoitukseen 1 artiklassa tarkoitettuna aikana apurahoja tutkimusta tai käytännön harjoittelua varten kalatalouteen liittyvissä tieteellisissä, teknisissä ja taloudellisissa oppiaineissa. Näitä apurahoja voidaan käyttää myös kaikissa yhteisön kanssa yhteistyösopimuksen tehneissä valtioissa.2. Apurahojen kokonaiskustannukset saavat olla enintään 178 300 ecua. Osa tästä määrästä voidaan Kap Verden toimivaltaisten viranomaisten pyynnöstä käyttää kalastusalan kansainvälisiin kokouksiin tai koulutukseen osallistumisesta aiheutuvien kustannusten peittämiseen. Tämä summa maksetaan sitä mukaa kuin sitä käytetään.5 artikla Jos yhteisö ei suorita 2 ja 3 artiklassa mainittuja maksuja, tämän pöytäkirjan soveltaminen voidaan keskeyttää.6 artikla Euroopan talousyhteisön ja Kap Verden tasavallan Kap Verden rannikon edustalla harjoitettavasta kalastuksesta tehdyn sopimuksen liite kumotaan ja korvataan tämän pöytäkirjan liitteellä.7 artikla Tämä pöytäkirja ja sen liite tulevat voimaan niiden allekirjoituspäivänä.Niitä sovelletaan 6 päivästä syyskuuta 1997.LIITE YHTEISÖN ALUSTEN KALASTUSTOIMINTAA KAP VERDEN KALASTUSVYÖHYKKEELLÄ KOSKEVAT EDELLYTYKSET A. Lisenssien hakemista ja myöntämistä koskevat muodollisuudet1. Yhteisön viranomaiset jättävät Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission Kap Verdessä olevan edustuston välityksellä hakemuksen jokaisesta aluksesta, jolla halutaan kalastaa sopimuksen perusteella, vähintään 15 päivää ennen halutun voimassaolokauden alkamispäivämäärää.Hakemukset tehdään Kap Verden kalastuksesta vastaavan ministeriön tätä tarkoitusta varten toimittamilla lomakkeilla, joiden malli on liitteenä (lisäys 1).2. Jokaiseen lisenssihakemukseen liitetään todistus maksun suorituksesta lisenssin voimassaolokaudelta. Maksu suoritetaan rahalaitoksessa tai muussa Kap Verden viranomaisten nimeämässä elimessä avatulle tilille.Maksuihin sisältyvät kaikki kansalliset ja paikalliset maksut lukuun ottamatta satama- ja palvelumaksuja.3. Kap Verden kalastuksesta vastaava ministeriö myöntää Euroopan yhteisöjen komission Kap Verdessä olevan edustuston välityksellä lisenssit varustajille tai heidän edustajilleen viidentoista työpäivän kuluessa siitä, kun se on vastaanottanut 2 kohdassa tarkoitetun todistuksen maksun suorittamisesta.4. Lisenssi myönnetään aluskohtaisesti, eikä sitä voida siirtää. Euroopan komission pyynnöstä aluksen lisenssi voidaan kuitenkin korvata ja ylivoimaisen esteen sattuessa korvataan toisen aluksen, jolla on samanlaiset ominaisuudet kuin korvattavalla aluksella, nimissä olevalla lisenssillä. Varustaja, jonka aluksen lisenssi korvataan, palauttaa kumotun lisenssin Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission Kap Verdessä olevan edustuston välityksellä.Uuteen lisenssiin merkitään:- myöntämispäivämäärä,- se, että lisenssi korvaa edellisen aluksen lisenssin jäljellä olevan voimassaolokauden ajaksi.Tällöin sopimuksen 4 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua maksua ei tarvitse maksaa jäljellä olevan voimassaolokauden ajalta.5. Lisenssi on aina pidettävä aluksella. Kun Kap Verden viranomaiset ovat saaneet Euroopan komission niille osoittaman ilmoituksen ennakkomaksun maksamisesta, alus lisätään kuitenkin kalastukseen oikeutettujen alusten luetteloon, joka lähetetään kalastuksen valvonnasta vastaaville Kap Verden viranomaisille. Lisenssin alkuperäiskappaletta odotettaessa voidaan toimittaa jäljennös myönnetystä lisenssistä telekopiolla; tämä jäljennös on säilytettävä aluksella.6. Kap Verden kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa ennen sopimuksen voimaantuloa yksityiskohtaiset tiedot maksumenettelystä ja erityisesti pankkitileistä ja käytettävistä valuutoista.B. Tonnikala-aluksiin ja pintasiima-aluksiin sovellettavat säännökset1. Lisenssit ovat voimassa vuoden ajan. Ne voidaan uusia.2. Maksu on 20 ecua kutakin Kap Verden kalastusvyöhykkeeltä kalastettua saalistonnia kohti.3. Lisenssit myönnetään sen jälkeen, kun Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle on maksettu 1 800 ecun kertasumma ensimmäiseltä vuodelta ja 2 000 ecua seuraavilta vuosilta jokaiselta nuotalla kalastavalta tonnikala-alukselta, 300 ecua vuodessa jokaiselta vapapyydyksiä käyttävältä tonnikala-alukselta ja 1 000 ecua jokaiselta pintasiima-alukselta, eli saaliista maksettavia maksuja vastaavasti seuraavasti:- ensimmäisenä vuonna 90 tonnia ja seuraavina vuosina 100 tonnia tonnikalaa vuodessa nuotalla kalastavalta tonnikala-alukselta,- 15 tonnia tonnikalaa vuodessa vapapyydyksiä käyttävältä tonnikala-alukselta,- 50 tonnia kalaa pintasiima-alukselta.4. Aluksen päällikön on täytettävä lisäyksessä 2 olevan mallin mukainen kalastuslomake jokaisesta Kap Verden kalastusvyöhykkeellä vietetystä kalastusjaksosta.Kalastuslomakkeet toimitetaan käsiteltäviksi Office de la Recherche Scientifique et Technique d'Outre-Mer (ORSTOM)-, Instituto Español de Oceanografia (IEO)- ja Kap Verden Instituto Nacional de Desenvolvimiento das Pescas (INDP) -laitoksiin kuukauden kuluessa kalenterivuosineljänneksen päättymisestä.Jäsenvaltiot ilmoittavat Euroopan komissiolle 15 päivään huhtikuuta mennessä kuluneen vuoden saalistonnimäärät sellaisina kuin tutkimuslaitokset ovat ne vahvistaneet. Komissio laatii laskelman yhden kalastusvuoden osalta suoritettavista maksuista näiden tietojen perusteella ja lähettää sen Kap Verden valtion kalastuksesta vastaavaan ministeriöön tutkittavaksi.Varustajat saavat huhtikuun loppuun mennessä ilmoituksen Euroopan komission laatimasta lausunnosta, ja niiden on kolmenkymmenen päivän kuluessa suoritettava kaikki maksuvelvoitteensa. Jos todellisesta kalastustoiminnasta maksettava summa on ennakkomaksua pienempi, ei erotusta palauteta varustajalle.C. Muiden alusten lisensseihin sovellettavat säännöksetPohjasiima-alusten ovat voimassa kolme, kuusi tai kaksitoista kuukautta. Vuosimaksu määräytyy bruttovetoisuuden (brt) mukaan siten, että maksu on 130 ecua bruttotonnilta suhteutettuna lisenssin kestoaikaan.D. Saalisilmoitukset1. Nuotalla kalastavat tonnikala-alukset, vapapyydyksiä käyttävät tonnikala-alukset ja pintasiima-alukset täyttävät B kohdan 4 alakohdassa tarkoitetun kalastuslomakkeen.2. Pohjasiima-alusten on ilmoitettava saaliistaan liitteenä (lisäys 3) olevan lomakemallin mukaisesti Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle Euroopan komission Kap Verden edustuston välityksellä. Nämä ilmoitukset annetaan kuukausittain ja toimitetaan vähintään neljännesvuosittain.3. Kyseiset asiakirjat on täytettävä selkeästi, ja niissä on oltava aluksen päällikön allekirjoitus.4. Mikäli edellä mainittuja säännöksiä ei noudateta, voivat Kap Verden toimivaltaiset viranomaiset soveltaa muun muassa seuraavia rangaistuksia, jotka voivat olla samanaikaisia:- rikkomukseen syyllistyneen aluksen lisenssin peruuttaminen,- sakkorangaistus.Tässä tapauksessa asiasta ilmoitetaan Euroopan komission Kap Verden edustustolle.E. Saaliin purkaminenYhteisön tonnikala-alukset pyrkivät toimittamaan tavaraa Kap Verden tonnikalasäilykkeitä valmistaville laitoksille pyyntiponnistuksensa mukaan kyseisellä vyöhykkeellä yhteisön varustajien ja Kap Verden viranomaisten keskinäisellä sopimuksella sovitulla, kansainvälisten markkinoiden senhetkiseen hintaan perustuvalla hinnalla. Summa maksetaan vaihdettavana valuuttana.Lisäksi johonkin Kap Verden satamaan saaliinsa tuovat tonnikala-alukset pyrkivät antamaan osan sivusaaliistaan Kap Verden viranomaisten käyttöön paikalliseen markkinahintaan.F. Merimiesten palkkaus1. Tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten varustajat pyrkivät palkkaamaan Kap Verden kansalaisia seuraavien edellytysten ja rajoitusten mukaisesti:- nuotalla kalastavaan tonnikala-aluslaivastoon palkataan tonnikalojen kalastuskaudeksi Kap Verden kalastusvyöhykkeellä kuusi Kap Verdestä olevaa merimiestä,- vapapyydyksiä käyttävään tonnikala-aluslaivastoon palkataan tonnikalojen kalastuskaudeksi Kap Verden kalastusvyöhykkeelle kolme Kap Verdestä olevaa merimiestä, joista kukin eri alukselle,- pintasiima-aluksille palkataan kalastuskaudeksi Kap Verden kalastusvyöhykkeelle neljä Kap Verdestä olevaa merimiestä, joista kukin eri alukselle.2. Näiden merimiesten palkoista päätetään varustajien tai heidän edustajiensa ja Kap Verden viranomaisten keskinäisellä sopimuksella ennen lisenssien myöntämistä; palkoista vastaavat varustajat, ja niihin on sisällyttävä sosiaaliturvajärjestelmä, johon merimies kuuluu (mm. henki-, tapaturma- ja sairausvakuutus). Varustaja tai hänen edustajansa lähettää työsopimuksen jäljennöksen Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle.3. Mikäli merimiehiä ei palkata, maksavat varustajat näiden merimiesten palkkoja vastaavan kertamaksun.Summa käytetään Kap Verden merimiesten kouluttamiseen, ja se maksetaan Kap Verden viranomaisten ilmoittamalle pankkitilille.4. Varustaja tai hänen edustajansa toimittaa Kap Verden kalastuksesta vastaavalle ministeriölle yhteisön aluksilla käynnissä olevalla kalastuskaudella olevien kapverdeläisten merimiesten luettelon, jossa on maininta heidän merkitsemisestään miehistöluetteloon, sekä alukset, joilla he ovat.G. Tarkkailijoiden ottaminen alukselle1. Kap Verden kalastuksesta vastaava ministeriö ilmoittaa varustajille tai niiden edustajille ennen lisenssin myöntämistä luettelon aluksista, joille niiden on otettava tarkkailija.Tarkkailija ei saa olla aluksella pidempään kuin tehtävän suorittaminen vaatii.Kap Verden viranomaiset vastaavat tarkkailijan palkasta ja sosiaalimaksuista.2. Tarkkailijan työskentely ja ne edellytykset, joilla hänet otetaan alukselle, eivät saa keskeyttää tai estää kalastustoimintaa. Tarkkailija otetaan laivaan varustajan valitsemassa satamassa ensimmäisen matkan alussa sen jälkeen, kun nimettyjen alusten luettelo on annettu tiedoksi.Asianomaisten varustajien on annettava kahden viikon määräajassa ja kymmenen päivää etukäteen tiedoksi tarkkailijoiden laivaan ottamista koskevat Kap Verden satamat ja päivämäärät.Jos tarkkailija otetaan laivaan ulkomaisessa satamassa, vastaa varustaja hänen matkakuluistaan. Tonnikala-aluksen, jossa on tarkkailija, jättäessä Kap Verden kalastusvyöhykkeen on kaikin mahdollisin toimenpitein varmistettava, että tarkkailijan palaaminen Kap Verdeen järjestyy niin pian kuin mahdollista varustajan kustannuksella.H. KalastusvyöhykkeetYhteisön alukset saavat harjoittaa kalastustoimintaa seuraavilla vyöhykkeillä, jotka on määritelty perusviivojen mukaan:- 12 meripeninkulman ulkopuolella nuottaa käyttävien tonnikala-alusten ja pintasiima-alusten osalta,- 6 meripeninkulman ulkopuolella vapapyydyksiä käyttävien tonnikala-alusten osalta,- perusviivoista lähtien, jos käytetään elävää syöttiä sekä pohjasiima-alusten osalta.I. Sallittu silmäkokoLaahusnuotan pienin sallittu silmäkoko verkon ollessa levitettynä ja verkon perästä mitattuna on:- 16 mm elävää syöttiä käytettäessä.Tonnikalan osalta sovelletaan ICCATin suositusten mukaisia kansainvälisiä normeja.J. Vyöhykkeelle saapuminen ja sieltä poistuminen, radioyhteydetHarjoitettaessa kalastusta Kap Verden rannikon vesillä laivojen edellytetään antavan tiedoksi aluksen sijainti ja aluksella olevat saaliit suoraan Kap Verden viranomaisille kolmen tunnin kuluessa Kap Verden rannikon vyöhykkeelle saapumisesta tai vyöhykkeeltä poistumisesta ja viikoittain, mieluiten telekopiona, ja radion välityksellä sellaisten alusten osalta, joilla ei ole telekopiota.Kap Verden viranomaiset antavat telekopionumeron ja radiotaajuuden tiedoksi kalastuslisenssiä antaessaan.Kap Verden rannikon viranomaisten ja varustajien on säilytettävä telekopioiden jäljennökset ja radiolla annettujen tiedonantojen nauhoitukset siihen asti, kunnes molemmat osapuolet ovat hyväksyneet B kohdassa tarkoitettujen maksujen lopullisen tilityksen.Alusta, jonka havaitaan harjoittavan kalastustoimintaa ilmoittamatta siitä Kap Verden viranomaisille, pidetään ilman lisenssiä kalastavana aluksena.K. Satamalaitteet sekä tarvikkeiden ja palvelujen käyttöYhteisön alukset pyrkivät hankkimaan kaikki toiminnassaan tarvitsemansa tarvikkeet ja palvelut Kap Verdestä. Kap Verden toimivaltaiset viranomaiset asettavat yhteisymmärryksessä varustajien tai näiden edustajien kanssa ehdot satamalaitteiden ja tarvittaessa tarvikkeiden ja palveluiden käytölle.L. Aluksen pysäyttämismenettely1. Euroopan komission Kap Verden edustustolle ilmoitetaan 48 tunnin kuluessa kaikista yhteisön jonkin jäsenvaltion lipun alla purjehtivista ja tämän sopimuksen perusteella toimintaa harjoittavista kalastusaluksista, jotka ovat tulleet Kap Verden kalastusvyöhykkeelle. Lyhyt selvitys pysäyttämisen olosuhteista ja syistä on jätettävä 72 tunnin kuluessa.2. Kahdenkymmenenneljän tunnin kuluessa edellä mainittujen tietojen saamisesta pidetään Euroopan komission Kap Verden edustuston, Kap Verden kalastuksesta vastaavan ministeriön ja tarkastusviranomaisten välinen kokous, johon voi myös osallistua asianomaisen jäsenvaltion edustaja, jotta voidaan vaihtaa tarpeelliset asiakirjat ja tiedot todettujen olosuhteiden ja seikkojen selvittämiseksi. Varustajalle tai sen edustajalle ilmoitetaan kokouksen tuloksesta sekä pysäyttämisestä mahdollisesti aiheutuvista toimenpiteistä.3. Alus, joka on pysäytetty kalastusrikkomuksen vuoksi, vapautetaan takuusummaa vastaan, joka määrätään pysäyttämisen aiheuttamien kustannusten perusteella sekä rikkomuksesta vastuussa olevien maksettavaksi tulevien sakkojen ja korvausten summan mukaan.Lisäys 1 KALASTUS-, MAATALOUS- JA MAASEUTUMINISTERIÖKalastuslisenssihakemus ulkomaisille teollisuuskalastusaluksille1. Laivanvarustajan nimi:2. Laivanvarustajan osoite:3. Laivanvarustajan paikallisen edustajan tai asiamiehen nimi:4. Laivanvarustajan paikallisen edustajan tai asiamiehen osoite:5. Aluksen päällikön nimi:6. Aluksen nimi:7. Rekisterinumero:8. Rakennuspäivä ja -paikka:9. Lippu, jonka alla purjehtii:10. Rekisteröintisatama:11. Kotisatama:12. Suurin kokonaispituus:13. Leveys:14. Bruttovetoisuus:15. Nettovetoisuus:16. Lastiruuman tilavuus:17. Jäähdytys- tai jäädytysteho:18. Konetyyppi ja -teho:19. Pyydykset:20. Miehistön lukumäärä:21. Viestintävälineet:22. Radiokutsutunnus:23. Tunnusmerkit:24. Suoritettavat kalastustoimet:25. Saaliin purkauspaikka:26. Kalastusalueet:27. Saalislajit:28. Voimassaoloaika:29. Erityiset edellytykset:30. Hakijan muu toiminta Kap Verdessä:Kalastusasiain pääosaston lausuntoKalastus-, maatalous- ja maaseutuministeriön huomautuksetLisäys 2 ICCAT LOGBOOK for TUNA FISHERY >KAAVION ALKU>>KAAVION LOOPU>Lisäys 3 TIEDOT TEOLLISESTA KALASTUKSESTA SAADUSTA SAALIISTA>KAAVION ALKU>1. Aluksen nimi ja rekisteröintinumero:2. Kansallisuus:3. Alustyyppi:(tuorekala-, tonnikala- alus jne.)4. Aluksen päällikön tai isännän nimi:5. Kalastuslisenssin myöntäjä:Voimassaoloaika:6. Harjoitetut kalastusmuodot:7. Lähtöpäivä satamasta:Satamaan saapumispäivä:8. Vetokerrat:Päivämäärä Kalastusalue Saalislajit Tonnimäärä PurkaussatamaAllekirjoittanut ................................................, yllämainitun aluksen päällikkö tai omistaja tai tämän edustaja todistaa, että annetut tiedot ovat todenmukaiset, minkä hallituksen edustaja vahvistaa.Hallituksen edustajan oikeaksi todistamaAluksen päällikkö tai isäntä (allekirjoitus)>KAAVION LOOPU>


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 23.9.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 279/19
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 993/2014
 af 22. september 2014
 om faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 af 22. oktober 2007 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om særlige bestemmelser for visse landbrugsprodukter (fusionsmarkedsordningen) (1),
 under henvisning til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 af 7. juni 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1234/2007 for så vidt angår frugt og grøntsager og forarbejdede frugter og grøntsager (2), særlig artikel 136, stk. 1, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes der på basis af resultatet af de multilaterale handelsforhandlinger under Uruguayrunden kriterier for Kommissionens fastsættelse af faste importværdier for tredjelande for de produkter og perioder, der er anført i del A i bilag XVI til nævnte forordning.
 (2)
 Der beregnes hver arbejdsdag en fast importværdi i henhold til artikel 136, stk. 1, i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 under hensyntagen til varierende daglige data. Derfor bør nærværende forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 De faste importværdier som omhandlet i artikel 136 i gennemførelsesforordning (EU) nr. 543/2011 fastsættes i bilaget til nærværende forordning.
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 22. september 2014.
 På Kommissionens vegne
 For formanden
 Jerzy PLEWA
 Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter
 (1) EUT L 299 af 16.11.2007, s. 1.
 (2) EUT L 157 af 15.6.2011, s. 1.
 BILAG
 Faste importværdier med henblik på fastsættelse af indgangsprisen for visse frugter og grøntsager
 (EUR/100 kg)
 KN-kode
 Tredjelandskode (1)
 Fast importværdi
 0702 00 00
 MK
 54,3
 TR
 83,3
 XS
 79,6
 ZZ
 72,4
 0707 00 05
 MK
 34,4
 TR
 107,9
 ZZ
 71,2
 0709 93 10
 TR
 122,7
 ZZ
 122,7
 0805 50 10
 AR
 140,8
 CL
 156,2
 IL
 114,0
 UY
 127,4
 ZA
 142,7
 ZZ
 136,2
 0806 10 10
 AR
 128,7
 BR
 169,5
 EG
 160,1
 MK
 36,9
 TR
 118,7
 ZZ
 122,8
 0808 10 80
 AR
 262,7
 BA
 49,3
 BR
 63,9
 CL
 113,0
 NZ
 126,1
 US
 160,0
 ZA
 125,4
 ZZ
 128,6
 0808 30 90
 AR
 218,6
 CL
 231,7
 CN
 105,0
 TR
 124,4
 ZZ
 169,9
 0809 30
 TR
 121,6
 ZZ
 121,6
 0809 40 05
 MK
 21,7
 ZZ
 21,7
 (1) Landefortegnelse fastsat ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1833/2006 (EUT L 354 af 14.12.2006, s. 19). Koden »ZZ« = »anden oprindelse«.


type: caselaw

text:
12 . 7. 97 I IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee N. C 212/ 19
 Ricorso della Commissione delle Comunità europee contro Domande di pronuncia pregiudiziale proposte dal Tribu
 la Repubblica federale di Germania, presentato il 16 mag nale amministrativo ( Prima Sezione ) del Granducato di
 gio 1997 Lussemburgo con ordinanza 7 maggio 1997 nella causa
 ( Causa C-192/97 ) Manuel de Castro Freitas e Raymond Escallier contro
 ministro della Piccola industria, dell'Artigianato e del
 ( 97/C 212/34 Turismo
 ( Cause C-193/97 e C-194/97
 ( 97/C 212/35 )
 Il 16 maggio 1997 la Commissione delle Comunità euro
 pee, rappresentata dal dottor Gòtze zur Hausen, membro
 del servizio giuridico della Commissione, con domicilio Con ordinanza 7 maggio 1997, pervenuta nella cancelleria
 eletto in Lussemburgo presso il signor Carlos Gómez de la della Corte il 21 maggio 1997, nella causa Manuel de
 Cruz, membro del servizio giuridico della Commissione, Castro Freitas e Raymond Escallier contro ministro della
 Centre Wagner C 254, Kirchberg, ha proposto alla Corte Piccola industria, dell'Artigianato e del Turismo, il Tribu
 di giustizia delle Comunità europee un ricorso contro la nale amministrativo ( Prima Sezione ) del Granducato di
 Repubblica federale di Germania . Lussemburgo ha sottoposto alla Corte di giustizia delle
 Comunità europee le seguenti questioni pregiudiziali :
 La ricorrente chiede che la Corte di giustizia voglia :
 1 ) Se l' art. 3 , n . 1 , della direttiva del Consiglio 7 luglio
 1964, 64/427/CEE, relativa alle modalità delle misure
 1 ) dichiarare che la Repubblica federale di Germania è transitorie nel settore delle attività non salariate di tra
 venuta meno agli obblighi che le incombono in forza sformazione delle classi 23-40 CITI ( industria e arti
 della direttiva del Consiglio 24 giugno 1982 , 82/501/ gianato ) ('), che menziona, da un lato, l'accesso a
 CEE ('), sui rischi di incidenti rilevanti connessi con « una delle attività di cui all'art. 1 , n. 2 » o l'esercizio
 determinate attività industriali ed ha violato in partico « delle stesse » e, dall'altro, in fine, « l'esercizio effettivo
 lare l' art. 1 di quest' ultima in collegamento con gli (...) dell'attività considerata », riguardi del pari la
 allegati I e III, nella misura in cui essa : situazione di un cittadino comunitario che abbia eser
 citato simultaneamente nello Stato membro di prove
 nienza varie attività rientranti nell'ambito di applica
 — non ha integralmente recepito nella sua legisla zione di questa direttiva e che richieda di stabilirsi con
 zione nazionale la nozione di « incidente grave », la sua impresa in un altro Stato membro per la conti
 poiché le persone addette alla prevenzione degli nuazione dell'esercizio simultaneo di queste attività
 inconvenienti tecnici e più precisamente alla rimo ( causa C-193/97 ) / mestieri ( causa C-194/97 ), in parti
 zione delle loro conseguenze, sono escluse dalla colare alla luce del principio della libertà di stabili
 cerchia dei soggetti interessati da un serio pericolo; mento sancito dall' art. 52 del Trattato 17 aprile 1957,
 che istituisce la Comunità economica europea, come
 — non ha recepito in toto nella propria legislazione modificato .
 nazionale la nozione di « attività industriale », poi
 ché il trattamento delle sostanze chimiche viene
 2 ) In caso di soluzione affermativa, se il periodo di eserci
 preso in considerazione soltanto qualora abbia zio prescritto dall' art. 3 , lett, a ), della medesima diret
 luogo una trasformazione chimica; tiva, possa subire modificazioni per tutte o alcune delle
 attività considerate per effetto dell'esercizio simultaneo
 — ha stabilito per l' ossido di azoto una soglia quanti delle medesime .
 tativa non compatibile con l'allegato III della diret
 tiva ; 3 ) Quale sia l'incidenza eventuale della connessione o
 della mancanza di connessione tra le attività conside
 rate .
 — non ha incluso la sostanza indicata al n . 175
 dell' allegato III della direttiva nel campo di appli
 cazione della normativa nazionale; (") GU n . 117 del 23 . 7. 1964, pag. 1863 .
 2 ) condannare la Repubblica federale di Germania alle
 spese .
 Ricorso del 20 maggio 1997 contro la Repubblica italiana
 I motivi e principali argomenti corrispondono a quelli
 presentato dalla Commissione delle Comunità europee
 della causa C-l 86/97 (2 ); il termine di attuazione è scaduto
 dall' 8 gennaio 1984 . Causa C-195/97 )
 ( 97/C 212/36 )
 (') GU n . L 230, pag. 1 ; modificata da ultimo dalla direttiva 92/
 692/CEE ( GU n . L 377 del 31 . 12 . 1991 , pag. 48 ).
 ( 2 ) Vedi pagina 16 della presente Gazzetta ufficiale . Il 20 maggio 1997 la Commissione delle Comunità euro
 pee, rappresentata dal sig. Paolo Stancanelli, membro del
 suo servizio giuridico, in qualità di agente, elettivamente
 domiciliata presso il sig. Carlos Gómez de la Cruz, mem
 ---pagebreak--- N. C 212/20 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee 12 . 7. 97
 bro del suo servizio giuridico, Centre Wagner, Kirchberg, a Motivi e principali argomenti
 Lussemburgo, ha presentato alla Corte di giustizia delle
 Comunità europee un ricorso contro la Repubblica ita Nell' ordinanza impugnata si afferma , in contrasto con
 liana . quanto espressamente chiesto dalla ricorrente, che si tratta
 dell'accertamento di una violazione del Trattato da parte
 La ricorrente conclude che la Corte voglia : della Repubblica federale di Germania, risultante dalla
 giurisprudenza degli organi giurisdizionali tedeschi, non
 — constatare che la Repubblica italiana, non avendo
 adottato, né comunicato entro il termine stabilito le ché di un danno che ne deriva per la ricorrente . Tale inter
 disposizioni necessarie per recepire nell' ordinamento pretazione divergente è oggettivamente infondata e inam
 missibile con riguardo alle norme di procedura .
 giuridico interno la direttiva 91 /676/CEE (') del Consi
 glio, del 12 dicembre 1991 , relativa alla protezione
 delle acque dall'inquinamento provocato dai nitrati
 provenienti da fonti agricole, e non avendo in partico
 lare rispettato l'obbligo stabilito dall'articolo 3 , Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dall'Indu
 paragrafo 2, di detta direttiva, è venuta meno agli strial Tribunal di Liverpool con ordinanza 28 aprile 1997,
 obblighi che le incombono in virtù del diritto comuni nella causa Donna Marie Davies contro Girobank pie.
 tario ;
 ( Causa C-197/97)
 — condannare la Repubblica italiana al pagamento delle
 ( 97/C 212/38 )
 spese processuali .
 Motivi e principali argomenti Con ordinanza 28 aprile 1997, pervenuta nella cancelleria
 della Corte il 23 maggio 1997, nella causa Donna Marie
 L'articolo 189 del Trattato CE, secondo il quale la diret Davies contro Girobank pie ., l'Industriai Tribunal di Liver
 tiva vincola lo Stato membro cui è rivolta per quanto pool ha sottoposto alla Corte di giustizia delle Comunità
 riguarda il risultato da conseguire, implica l'obbligo per europee le seguenti questioni pregiudiziali :
 gli Stati membri di rispettare i termini per la trasposizione
 stabiliti nelle direttive . Questo termine è scaduto senza che 1 ) Se tutte o alcune delle seguenti disposizioni contrat
 la Repubblica italiana abbia emanato le disposizioni tuali siano contrarie al principio della parità delle
 necessarie per conformarsi alla direttiva menzionata nelle retribuzioni per uno stesso lavoro di cui all' art. 119
 conclusioni della Commissione .
 del Trattato CE, in quanto interessano una donna che
 ha ripreso il lavoro dopo aver usufruito di un congedo
 O GU n . L 375 del 31 . 12 . 1991 , pag. 1 . di maternità cui aveva diritto :
 a ) Una disposizione secondo la quale il diritto ad una
 pensione ( ai sensi di un regime pensionistico
 basato sulla retribuzione finale ) viene calcolato in
 Ricorso della Intertronic F. Cornelis GmbH contro l' ordi
 base ad una formula che ricomprende un elemento
 nanza del Tribunale di primo grado delle Comunità euro rappresentativo dei periodi di lavoro pensionabili,
 pee (Terza Sezione ) 19 febbraio 1997, causa T-117/96, ove essi siano sospesi durante periodi di congedo
 Intertronic F. Cornelis GmbH contro Commissione delle
 non retribuito ( espressione che ricomprende un
 Comunità europee, proposto il 21 maggio 1997 congedo di maternità non retribuito nel quale la
 (Causa C-196/97 P) donna non percepisce più le indennità di maternità
 ( 97/C 212/37) contrattuali o legali ), quando il dipendente non
 versa contributi al regime pensionistico contribu
 tivo del datore di lavoro;
 Il 21 maggio 1997 la Intertronic F. Cornelis GmbH, con
 sede in Emden ( Repubblica federale di Germania ), con gli b ) una prassi secondo la quale il diritto ad una pen
 avv.ti Detlef Schumacher e Wilhelm Wiltfang, Heidelber sione ( ai sensi di un regime pensionistico basato
 ger Strasse 7, Brema, ha proposto dinanzi alla Corte di sulla retribuzione finale ) viene calcolato in base ad
 giustizia delle Comunità europee un ricorso contro l' ordi una formula che ricomprende un elemento rappre
 nanza emessa dal Tribunale di primo grado delle Comu sentativo della retribuzione finale pensionabile,
 nità europee (Terza Sezione ) il 19 febbraio 1997 nella quest' ultima essendo il maggiore dei seguenti
 causa T-117/96 , Intertronic F. Cornelis GmbH contro importi : i ) l' importo della retribuzione pensiona
 Commissione delle Comunità europee . bile del dipendente versata durante il periodo di 12
 La ricorrente conclude che la Corte voglia : mesi che termina l' ultimo giorno della sua attività
 lavorativa e ii ) l' importo più elevato della retribu
 1 ) annullare l' ordinanza del Tribunale di primo grado zione pensionabile percepita dal dipendente in uno
 (Terza Sezione ) 19 febbraio 1997; qualsiasi degli ultimi cinque anni fiscali interi
 prima dell' ultimo giorno dell'attività lavorativa,
 2 ) dichiarare ricevibile il ricorso proposto dinanzi al Tri con la conseguenza che i dipendenti che hanno
 bunale di primo grado; usufruito di un congedo non retribuito ( ivi com
 3 ) rinviare la causa al Tribunale di primo grado affinché preso il congedo di maternità non retribuito ) nei
 si pronunci sul merito del ricorso medesimo; periodi di cui trattasi di solito percepirebbero una
 retribuzione finale pensionabile inferiore a quella
 4 ) porre le spese del giudizio incidentale a carico della che avrebbero ricevuto se non avessero usufruito
 convenuta . di tale congedo non retribuito;


type: contracts

text:
 27.3.2014
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 92/16
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 190/2013
 ze dne 8. listopadu 2013, kterým
 se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 394/2013 ze dne 29. dubna 2013, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o látku monepantel (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Prováděcí nařízení Komise (EU) č. 406/2013 ze dne 2. května 2013, kterým se mění příloha nařízení (EU) č. 37/2010 o farmakologicky účinných látkách a jejich klasifikaci podle maximálních limitů reziduí v potravinách živočišného původu, pokud jde o látku prednisolon (2), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (3)
 Příloha II Dohody o EHP by proto měla být odpovídajícím způsobem změněna,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V bodě 13 (nařízení Komise (EU) č. 37/2010) kapitoly XIII přílohy II Dohody o EHP se doplňují nové odrážky, které znějí:
 „—
 32013 R 0394: prováděcí nařízení Komise (EU) č. 394/2013 ze dne 29. dubna 2013 (Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 17),
 —
 32013 R 0406: prováděcí nařízení Komise (EU) č. 406/2013 ze dne 2. května 2013 (Úř. věst. L 121, 3.5.2013, s. 42).“
 Článek 2
 Znění prováděcího nařízení (EU) č. 394/2013 a (EU) č. 406/2013 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 9. listopadu 2013 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddílu EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 8. listopadu 2013.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Thórir IBSEN
 (1) Úř. věst. L 118, 30.4.2013, s. 17.
 (2) Úř. věst. L 121, 3.5.2013, s. 42.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 Avis juridique important
 |
 31978L0050
 Directive 78/50/CEE du Conseil, du 13 décembre 1977, complétant, en ce qui concerne le procédé de réfrigération, la directive 71/118/CEE relative à des problèmes sanitaires en matière d'échanges de viandes fraîches de volaille
 Journal officiel n° L 015 du 19/01/1978 p. 0028 - 0031 édition spéciale finnoise: chapitre 3 tome 9 p. 0146 édition spéciale grecque: chapitre 03 tome 19 p. 0231 édition spéciale suédoise: chapitre 3 tome 9 p. 0146 édition spéciale espagnole: chapitre 03 tome 13 p. 0171 édition spéciale portugaise: chapitre 03 tome 13 p. 0171
 DIRECTIVE DU CONSEIL du 13 décembre 1977 complétant, en ce qui concerne le procédé de réfrigération, la directive 71/118/CEE relative à des problèmes sanitaires en matière d'échanges de viandes fraîches de volaille (78/50/CEE) LE CONSEIL DES COMMUNAUTÉS EUROPÉENNES, vu le traité instituant la Communauté économique européenne, et notamment ses articles 43 et 100, vu la proposition de la Commission, vu l'avis de l'Assemblée (1), vu l'avis du Comité économique et social (2), considérant que les États membres doivent interdire, en vertu de l'article 14 de la directive 71/118/CEE du Conseil, du 15 février 1971, relative à des problèmes sanitaires en matière d'échanges de viandes fraîches de volaille (3), modifiée en dernier lieu par la directive 75/431/CEE (4), l'utilisation du procédé de réfrigération des volailles visé audit article; considérant que cette interdiction n'est obligatoire que dix-huit mois après la présentation d'un rapport de la Commission concernant les procédés de réfrigération qui ne tombent pas sous le coup de l'interdiction, et au plus tard à partir du 1er janvier 1978; considérant que la Commission a soumis au Conseil, après consultation des États membres au sein du comité vétérinaire permanent, un rapport spécifiant les conditions relatives à l'installation, au fonctionnement et au contrôle auxquelles doit satisfaire le procédé de refroidissement par immersion dans l'eau afin de ne pas être considéré comme tombant sous le coup de l'interdiction susmentionnée, que la présente directive est basée sur les conclusions de ce rapport, A ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE: Article premier L'article 14 de la directive 71/118/CEE est remplacé par le texte suivant: «Article 14» 1. Les États membres interdisent, à compter du 15 février 1979, l'utilisation du procédé de réfrigération de viandes fraîches de volaille par immersion dans l'eau à l'exclusion de celui qui est effectué conformément aux conditions fixées aux points 28 bis et 28 ter du chapitre V de l'annexe I, pour autant que les carcasses ainsi réfrigérées soient immédiatement congelées ou surgelées. 2. Toutefois, en ce qui concerne les carcasses obtenues et destinées à être commercialisées sur leur territoire, les États membres sont autorisés à accorder aux établissements qui exercent sur leur territoire leur activité à la date du 1er janvier 1978 et qui en font la demande des dérogations aux exigences du paragraphe 1. Ces dérogations ne peuvent s'appliquer au-delà du 15 août 1982. Les États membres faisant usage des dérogations prévues au premier alinéa admettent l'introduction sur leur territoire de viandes de volaille obtenues dans les autres États membres dans les mêmes conditions. (1)JO no C 293 du 13.12.1976, p. 70. (2)JO no C 56 du 7.3.1977, p. 88. (3)JO no L 55 du 8.3.1971, p. 23. (4)JO no L 192 du 24.7.1975, p. 6. 3. Les États membres qui veulent faire usage de la faculté ouverte par le paragraphe 2 en informent la Commission et les autres États membres dans les meilleurs délais et, en tout cas, avant le 15 février 1979. 4. Lorsqu'il est fait usage des dérogations prévues au paragraphe 2, l'emploi du marquage de salubrité prévu au chapitre X de l'annexe I est interdit. Toutefois, pour l'application du paragraphe 2 deuxième alinéa, les États membres concernés sont autorisés à permettre l'introduction sur leur territoire des carcasses non pourvues du marquage de salubrité prévu au chapitre X de l'annexe I». Article 2 L'article suivant est inséré dans la directive 71/118/CEE: «Article 14 bis 1. La Commission, après consultation des États membres au sein du comité vétérinaire permanent, soumettra au Conseil avant le 1er janvier 1980 un rapport, éventuellement assorti ou suivi de propositions appropriées sur: a) la poursuite de l'étude sur les procédés de refroidissement des carcasses satisfaisants du point de vue de l'hygiène, le rapport traitant à la fois de l'évolution du système visé aux points 28 bis et 28 ter du chapitre V de l'annexe I et des autres procédés de réfrigération, notamment ceux utilisant le CO2 et l'azote liquides ou celui par aspersion; b) les contrôles microbiologiques, y compris le rôle des valeurs limites, ainsi que les méthodes microbiologiques à utiliser aux fins desdits contrôles, relatifs i) au niveau hygiénique du procédé de refroidissement par immersion visé au point 28 bis et 28 ter du chapitre V de l'annexe I et ii) à l'ensemble du processus d'abattage, à compter du moment où les volailles vivantes entrent dans l'abattoir jusqu'au stade de l'emballage ou, là où cela s'avère nécessaire, jusqu'à ce que les carcasses quittent l'abattoir; c) l'absorption d'eau, y compris l'évaluation du rôle de sa valeur limite, comme paramètre de contrôle de l'hygiène de l'installation de refroidissement par immersion. 2. La Commission, après consultation des États membres au sein du comité vétérinaire permanent, soumet au Conseil, avant le 15 octobre 1978, un rapport éventuellement assorti de propositions concernant les conditions particulières d'hygiène dans lesquelles le procédé répondant aux conditions fixées aux points 28 bis et 28 ter du chapitre V de l'annexe I peut être appliqué aux carcasses qui ne sont pas immédiatement congelées ou surgelées. 3. Le Conseil statue à l'unanimité sur les propositions de la Commission visées au paragraphe 1 dans un délai de douze mois à compter de leur dépôt et avant le 31 décembre 1978 sur les propositions visées au paragraphe 2». Article 3 Les points suivants sont ajoutés au chapitre V de l'annexe I de la directive 71/118/CEE: « 28 bis Les carcasses destinées à être soumises à un processus de refroidissement par immersion, selon le procédé défini au point 28 ter, doivent, immédiatement après l'éviscération, faire l'objet d'un lavage à fond par aspersion et d'une immersion immédiate. L'aspersion doit être effectuée par une installation assurant un lavage efficace des surfaces internes et externes des carcasses. Pour les carcasses dont le poids - ne dépasse pas 2,5 kilogrammes, la quantité d'eau à utiliser doit être au moins de 1,5 litre par carcasse, - est compris entre 2,5 kilogrammes et 5 kilogrammes, la quantité d'eau à utiliser doit être au moins de 2,5 litres par carcasse, - est égal ou supérieur à 5 kilogrammes, la quantité d'eau à utiliser doit être au moins de 3,5 litres par carcasse. 28 ter Le procédé de refroidissement par immersion doit répondre aux prescriptions suivantes: a) les carcasses passent à travers un ou plusieurs bacs d'eau ou de glace et eau, dont le contenu est constamment renouvelé. N'est admis à cet égard que le système dans lequel les carcasses sont constamment poussées par des moyens mécaniques à travers un flot d'eau avançant à contre-courant; b) la température de l'eau ou des bacs mesurés aux lieux d'entrée et de sortie des carcasses ne doit pas dépasser respectivement + 16 oC et + 4 oC; c) il doit être réalisé de façon telle que la température prévue au chapitre XII soit respectée dans les délais les plus brefs; d) le débit d'eau minimal par l'ensemble du procédé de refroidissement visé sous a) doit être de - 2,5 litres par carcasse de 2,5 kilogrammes ou moins, - 4 litres par carcasse d'un poids compris entre 2,5 kilogrammes et 5 kilogrammes, - 6 litres par carcasse de 5 kilogrammes ou plus. S'il y a plusieurs bacs, l'afflux d'eau fraîche et l'écoulement d'eau usée dans chaque bac doivent être réglés de telle façon qu'ils aillent en décroissant dans le sens du mouvement des carcasses, l'eau fraîche étant répartie entre les bacs de telle manière que le flux d'eau à travers le dernier bac ne soit pas inférieur à - 1 litre par carcasse de 2,5 kilogrammes ou moins, - 1,5 litre par carcasse d'un poids compris entre 2,5 kilogrammes et 5 kilogrammes, - 2 litres par carcasse d'un poids de 5 kilogrammes ou plus. L'eau utilisée pour le premier remplissage des bacs ne doit pas entrer en ligne de compte pour le calcul de ces quantités; e) les carcasses ne doivent pas séjourner dans la première partie de l'appareil ou le premier bac pendant plus d'une demie-heure ni demeurer dans le reste de l'appareil ou dans le ou les autres bacs plus que le temps strictement nécessaire. Toutes dispositions doivent être prises pour que, notamment en cas d'arrêt du travail, le temps de passage prévu au premier alinéa soit respecté. Après chaque arrêt de l'installation, le vétérinaire officiel doit s'assurer avant la remise en fonctionnement que les carcasses répondent toujours aux exigences de la directive et sont propres à la consommation humaine ou, si tel n'est pas le cas, veiller à ce qu'elles soient transportées dès que possible dans les locaux prévus au point 1 sous h) et i); f) chaque appareil doit être entièrement vidé, nettoyé et désinfecté chaque fois que cela est nécessaire, à la fin de la période de travail et au moins une fois par jour; g) il doit être pourvu des appareils de contrôle étalonnés permettant un contrôle adéquat et permanent de la mesure et de l'enregistrement: - de la consommation d'eau au cours de l'aspersion précédant l'immersion, - de la température de l'eau du bac ou des bacs aux endroits suivants : entrée et sortie des carcasses, - de la consommation d'eau au cours de l'immersion, - du nombre des carcasses de chaque tranche de poids visés sous d) et au point 28 bis; h) le résultat des divers contrôles effectués par les soins du producteur doit être conservé en vue d'être présenté à toute demande du vétérinaire officiel; i) le fonctionnement correct de l'installation de refroidissement et son influence sur le niveau hygiénique sont évalués, jusqu'à l'adoption conformément à l'article 14 bis de méthodes microbiologiques communautaires, selon des méthodes microbiologiques scientifiques reconnues par les États membres, en comparant la contamination des carcasses en germes totaux et enterobactériacées avant et après l'immersion. Cette comparaison doit être effectuée à la première mise en activité de l'installation et ensuite de façon périodique et, en tout cas, chaque fois que l'installation a subi des transformations. Le fonctionnement des différents appareils doit être réglé de manière à assurer des résultats satisfaisants sur le plan de l'hygiène ». Article 4 Pendant la période au cours de laquelle des dérogations sont accordées au titre de l'article 16 bis sous a) deuxième tiret de la directive 71/118/CEE, les États membres s'assurent que les installations initiales et le fonctionnement continu des procédés de refroidissement sont contrôlés correctement dans tout établissement bénéficiant d'une dérogation. Article 5 Les États membres mettent en vigueur les dispositions législatives, réglementaires et administratives nécessaires pour se conformer à la présente directive au plus tard le 1er janvier 1978. Article 6 Les États membres sont destinataires de la présente directive. Fait à Bruxelles, le 13 décembre 1977. Par le Conseil Le président A. HUMBLET


text:
 |
 52013PC0174
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE maidir le cistiú ilbhliantúil i gcomhair ghníomhaíocht na Gníomhaireachta Eorpaí um Shábháilteacht Mhuirí i réimse na freagartha ar thruailliú ó longa agus ar thruailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.
 CUSPÓIR AN TOGRA
 Bunaíodh an Ghníomhaireacht Eorpach um
 Shábháilteacht Mhuirí ('an Ghníomhaireacht' nó 'EMSA') in 2002[1] agus sannadh cúraimí di i
 réimse na freagartha ar thruailliú mara in 2004[2].
 Ós rud é gur de chineál fadtéarmach iad freagrachtaí na Gníomhaireachta maidir
 leis an bhfreagairt ar thruailliú, teastaíonn sláine iomchuí airgeadais ar
 bhonn gealltanas ilbhliantúil chun na cúraimí lena mbaineann a dhéanamh go
 héifeachtúil críochnúil. Dá bhrí sin, bhunaigh reachtóir an AE cistiú
 ilbhliantúil in 2006 i gcomhair ghníomhaíocht na Gníomhaireachta i réimse na
 freagartha ar thruailliú ó longa don tréimhse 2007 go 2013[3]. Leis an togra reachtach seo,
 táthar ag iarraidh an cistiú ilbhliantúil a athnuachan don tréimhse 2014 go 2020
 faoi chuimsiú na bpeirspíochtaí airgeadais nua[4].
 2.
 COSAINT AN BHIRT ATÁ BEARTAITHE
 2.1. Comhthéacs
 As deireadh na mórthionóisce muirí a bhain don
 tancaer ERIKA i mí na Nollag 1999, as ar tháinig doirteadh fairsing ola,
 cruthaíodh an Ghníomhaireacht in 2002. I bhfianaise an doirte ola a tharla
 nuair a bhain tionóisc don tancaer ola PRESTIGE i mí na Samhna 2002,
 sannadh cúraimí agus oibleagáidí sonracha don Ghníomhaireacht i réimse na
 freagartha ar thruailliú ó longa. Ghlac an Ghníomhaireacht plean gníomhaíochta
 i nDeireadh Fómhair 2004 i gcomhair ullmhachta agus freagartha i gcás
 ola-thruailliú ('an plean gníomhaíochta ola' anseo feasta). I
 Meitheamh 2007, glacadh an dara plean gníomhaíochta, plean i gcomhair
 ullmhachta agus freagartha i gcás truailliú de dheasca substaintí guaiseacha
 agus díobhálacha ('an plean gníomhaíochta SGD' anseo feasta)[5]. Tugann bord riaracháin EMSA an
 dá phlean gníomhaíochta chun dáta mar chuid de chláir oibre bhliantúla na
 Gníomhaireachta.
 I mí an Mhárta 2010, d'fhormhuinigh an bord
 riaracháin straitéis 5 bliana[6]
 ina bhfuil dhá théama atá ábhartha maidir leis an bhfreagairt ar thruailliú ó
 longa. Ar an gcéad dul síos, déantar forbairt le Téama 8 ar ról EMSA
 maidir le sceitheadh mídhleathach ola ó longa (saincheisteanna forfheidhmithe,
 tuilleadh feabhais a chur ar CleanSeaNet trí chomhtháthú na faisnéise i dtaobh
 na háite a bhfuil longa). Ar an dara dul síos, i dTéama 12 déileáiltear le
 hullmhacht agus freagairt i gcás truailliú mara.
 Ar deireadh thiar, mhol an Coimisiún modhnú a
 dhéanamh ar Rialachán EMSA i nDeireadh Fómhair 2010, lena bhforáilfí go
 sainráite, inter alia, go leathnófaí na gníomhaíochtaí freagartha ar
 thruailliú chun tionóiscí amach ón gcósta agus ar shuiteálacha gáis a chumhdach[7]. Thairis sin, moltar sa togra
 seo cúnamh EMSA, na gníomhaíochtaí freagartha ar thruailliú san áireamh, a chur
 ar fáil freisin do thíortha comharsanachta an AE. Tháinig Parlaimint na hEorpa
 agus an Chomhairle ar chomhaontú faoin togra in Aibreán 2012 agus
 deimhníonn an Rialachán a glacadh in Eanáir 2013[8]
 na forálacha thuasluaite.
 2.2. Na cúraimí atá ar EMSA faoi láthair
 i réimse na freagartha ar thruailliú
 I gcomhréir le Rialachán Uimh. 2038/2006
 agus le Treoir 2005/35/CE maidir le truailliú ó longa[9], is iad seo a leanas na trí
 phríomhchúram atá ar an nGníomhaireacht i réimse na freagartha ar thruailliú ó
 longa:
 (a) Cúnamh oibríochtúil a thabhairt do na
 Ballstáit
 Cuireann an Ghníomhaireacht líonra de shoithí
 cúltaca freagartha ar dhoirteadh ola ar fáil le cumas freagartha na mBallstát a
 chomhlánadh i gcás doirte. Cuireann sí seirbhís saitilít‐bhunaithe ar a
 dtugtar 'CleanSeaNet' ar fáil freisin lena mbraitear agus lena ndéantar
 faireachán ar dhoirteadh ola, agus cuireann sí faisnéis ar fáil maidir le
 doirteadh ceimiceán trí líonra 'MAR-ICE'. Féadfaidh na stáit a bhfuil cósta acu
 agus atá buailte cabhair soithí freagartha ar dhoirteadh ola a iarraidh trí
 Mheicníocht an Chomhphobail um Chosaint Shibhialta[10]. Déantar comhtháthú rianúil le
 sásraí freagartha na mBallstát trí rannpháirteachas tráthrialta i bhfreachnaimh
 náisiúnta agus réigiúnacha.
 (b) Comhar agus comhordú
 Bíonn an Ghníomhaireacht i gcaidreamh le
 saineolaithe freagartha ar thruailliú sna Ballstáit agus le Comhaontuithe
 Réigiúnacha atá ann cheana agus leis an Eagraíocht Mhuirí Idirnáisiúnta chomh
 maith.
 (c) Faisnéis
 Déanann an Ghníomhaireacht faisnéis a bhailiú,
 a anailísiú agus a scaipeadh maidir leis na cleachtais, na teicnící agus na
 nuálaíochtaí is fearr i réimse na freagartha ar thruailliú mara.
 Achoimre ar ar soláthraíodh (2007–Meán Fómhair 2012)
 Léirithe thíos tá príomhsheirbhís ullmhachta agus freagartha EMSA i gcás truailliú mara agus na heilimintí insoláthartha a bhaineann leis sin a cuireadh ar fáil faoi chuimsiú an chreata cistiúcháin ilbhliantúil atá ann faoi láthair.
 Líonra de Shoithí Cúltaca Freagartha ar Dhoirteadh Ola:
 Tá 16 gconradh i bhfeidhm faoi láthair, lena gcumhdaítear na himchuacha farraige réigiúnacha ar fad san Aontas Eorpach. Féadtar 18 soithí, ag a bhfuil meánacmhainn neasach stórála ola gnóthaithe 3500 m3, a imscaradh go comhuaineach agus is féidir leo a bheith réidh le cur chun farraige laistigh de 24 uair an chloig. || Bhí soithí EMSA rannpháirteach i 36 freachnamh oibríochtúil idirnáisiúnta (trasteorann) ó 2007 i leith. Trí pháirt a ghlacadh i bhfreachnamh éascaítear comhtháthú seirbhísí EMSA le sásraí freagartha na mBallstát.
 CleanSeaNet
 Seachadadh níos mó ná 12 000 íomhá satailíte ón uair a lainseáladh an tseirbhís in Aibreán 2007, 2 000 íomhá in aghaidh na bliana ar an meán. || Rinneadh faireachán ar breis is 1 000 milliún km2. || Dearbhaíonn na Ballstáit thart ar 200 sceitheadh mídhleathach in aghaidh na bliana i ndiaidh faireachas 'ar an láthair' a dhéanamh.
 Freagairt ar theagmhais
 Baineadh úsáid as seirbhísí freagartha éigeandála EMSA in 25 teagmhas ó 2007 i leith. Ar áireamh leis an tacaíocht éigeandála do na stáit a bhfuil cósta acu agus atá buailte, bhí: Soithí freagartha, Íomhánna satailíte Gníomhachtú MAR-ICE, agus Saineolas ar an láthair. || Áirítear leis an tacaíocht éigeandála imscaradh 4 shoitheach freagartha san Eoraip. || Áirítear leis an tacaíocht éigeandála 1 phacáiste cúnaimh de threalamh do SAM le linn theagmhas Deepwater Horizon.
 Dea-chleachtas: Forbairt agus cur chun cinn
 Reáchtáil EMSA 20 cruinniú saineolaithe agus ceardlann. (Agus é sin sa bhreis ar an oiliúint rialta a dhéantar le hoifigigh dhualgais na mBallstát maidir le CleanSeaNet agus/nó ar chruinnithe le hoibreoirí soithí de chuid líonra.) || Foilsíodh 7 bhfardal faoi ghnéithe éagsúla de bheartais agus cumas ullmhachta agus freagartha na mBallstát. || Bainistíodh an clár malartaithe státseirbhíseach 'EMPOLLEX', lenar éascaíodh malartú 21 saineolaí idir Ballstáit ón uair a bunaíodh é i Meitheamh 2008. || Forbraíodh uirlis freagartha aonchinnidh chun easróirí a chur síos i gcás teagmhais. Comhordaíodh staidéir shonrach nuair ba ghá (e.g. staidéar maidir le saoráidí sceite, staidéar maidir le hardáin shábháilte: forbairt na gceanglas atá ar shoithí maidir le hoibriú in atmaisféir dhainséaracha)
 2.3. Cúraimí a bheidh ann amach anseo
 Mar a luadh thuas, ar theacht i bhfeidhm na
 leasuithe ar rialachán a bhunaithe in Eanáir 2013, sannadh na cúraimí nua
 seo a leanas do EMSA i réimse na freagartha ar thruailliú:
 a) Beidh 'truailliú mara ó shuiteálacha ola
 agus gáis' cumhdaithe ag na gníomhaíochtaí freagartha a dhéanann EMSA faoi
 láthair i gcás 'truailliú ó longa',
 b) Le CleanSeaNet, saoráid atá ag EMSA cheana,
 déanfar 'faireachán ar fhairsinge agus ar thionchar comhshaoil ola-thruaillithe
 mhara ó shuiteálacha ola agus gáis' freisin,
 c) Déanfar an cumhdach geografach atá ann faoi
 láthair (na Ballstáit agus na tíortha aontachais) a shíneadh chun 'tíortha
 comharsanachta na hEorpa agus tíortha atá páirteach i Meabhrán Tuisceana Pháras
 i ndáil le Rialú Stáit ar Chalafoirt' a chuimsiú. Sa dóigh sin, beifear in ann
 soithí EMSA a úsáid ar fud achar iomlán imchuacha réigiúnacha farraige an
 Aontais.
 Molann an Coimisiún nach n-úsáidfear an méid
 atá sannta ach don chéad phéire as measc na gcúraimí nua, agus go n-úsáidfear
 an maoiniú tosaigh chun tacú leis na cúraimí nua gan cur isteach ar na cúraimí
 atá ann cheana.Ba cheart an tríú cúram nua a mhaoiniú ó chláir de chuid an AE
 atá ann cheana i gcomhair tíortha atá cumhdaithe ag an mbeartas um méadú agus
 ag beartas comharsanachta na hEorpa (clár SAFEMED i gcás na Meánmhara agus
 cláir faoi chuimsiú thionscnamh TRACECA i gcás na Mara Duibhe). Meastar, ó
 thaobh na bainistíochta cláir agus an bhuiséid de, gurb iomchuí an cúram nua
 seo a mhaoiniú ón gcreat atá ann cheana do thacaíocht an AE leis na tíortha
 sin.
 2.4. Meastóireacht ar na gníomhaíochtaí a
 dhéanann EMSA faoi láthair i réimse na freagartha ar thruailliú
 I gcomhréir le Rialachán Uimh. 1406/2002,
 chuir an Ghníomhaireacht tuarascálacha isteach, faoin 31 Eanáir gach
 bliain go dtí 2012, maidir le feidhmiú airgeadais na bpleananna gníomhaíochta.
 Tá na tuarascálacha sin ar fáil ar shuíomh na Gníomhaireachta. Ó 2013 ar
 aghaidh, déanfar an tuairisciú sin a ionchorprú i dtuarascáil bhliantúil
 gníomhaíochta na Gníomhaireachta.
 Thairis sin, i mBealtaine 2011 chuir an
 Coimisiún tuarascáil isteach maidir le cur chun feidhme
 Rialachán Uimh. 2038/2006[11].
 Tá an tuarascáil sin bunaithe ar dhréacht cuimsitheach ón nGníomhaireacht, a
 d'fhormhuinigh bord riaracháin EMSA, agus lenar áiríodh comhairliúchán le
 geallsealbhóirí agus cásanna mionsonraithe[12].
 Tá bord riarachán EMSA (go háirithe tríd an gclár oibre, tríd an mbuiséad agus
 tríd an tuarascáil bhliantúil a ghlacadh) an Chúirt Iniúchóirí agus an tÚdarás
 Buiséadach tríd an nós imeachta um urscaoileadh ag déanamh maoirseachta agus
 faireacháin ar ghníomhaíocht na Gníomhaireachta.
 Is iad seo a leanas an dá thátal is mó a
 baineadh as na gníomhaíochtaí meastóireachta sin:
 (1) Tá an buiséad atá sannta don fhreagairt ar
 thruailliú leordhóthanach agus
 (2) Tá na bearta a mhaoinítear costéifeachtúil,
 cuireann siad breisluach ar fáil agus déantar bainistiú iomchuí orthu.
 2.5. Meastóireacht ex ante ar na
 gníomhaíochtaí atá beartaithe
 Rinneadh meastóireacht ex ante agus tá
 sí i gceangal leis an togra seo (doiciméad SEC(2013)xxx). Deimhnítear inti
 fónamh agus éifeachtúlacht an chreata airgeadais ilbhliantúil agus sainítear
 inti an méid atá le sannadh.
 3. Eilimintí
 dlí an togra
 3.1. Bunús dlí
 Is é Airteagal 100(2) den CFAE an bunús
 dlí don togra, a bhí mar bhunús dlí do Rialachán Uimh. 2038/2006 faoin leagan
 den Chonradh a bhí ann roimhe seo.
 3.2. Prionsabail na coimhdeachta
 agus na comhréireachta
 Urramaítear prionsabail na coimhdeachta agus
 na comhréireachta ina n‐iomláine, mar fhreagraíonn gníomhaíocht na
 Gníomhaireachta don chion Eorpach i gcóras difreáilte freagartha ar thruailliú
 ó longa agus ó shuiteálacha amach ón gcósta. Tionscnaítear formhór na
 ngníomhaíochtaí i ngeall ar iarrataí ó Stáit a bhfuil cósta acu agus ata
 buailte. Léiriú ar an dlúth‐chomhordú réigiúnach is ea an AE a bheith ina
 pháirtí conarthach sna heagraíochtaí réigiúnacha seo a leanas:
 ·
 An Coinbhinsiún maidir le Cosaint
 Mhuirthimpeallacht Limistéar Mhuir Bhailt (Coinbhinsiún Heilsincí arna
 athbhreithniú 1992);
 ·
 An Coinbhinsiún maidir le cosaint na Meánmhara i
 gcoinne truailliú (Coinbhinsiún Barcelona) agus roinnt dá phrótacal;
 ·
 An Comhaontú le haghaidh comhair i ndáil le
 tabhairt faoi thruailliú na Mara Thuaidh ag ola agus ag substaintí díobhálacha
 eile (Comhaontú Bonn);
 ·
 An Coinbhinsiún maidir le cosaint
 mhuirthimpeallacht an Atlantaigh Thoir Thuaidh (Coinbhinsiún OSPAR);
 ·
 An Comhaontú um chomhar maidir le cóstaí agus uiscí
 an Atlantaigh Thoir-Thuaidh a chosaint ar thruailliú, (Comhaontú Liospóin),
 maille lena Phrótacal Breise, nach bhfuil tagtha i bhfeidhm go fóill.
 Tá an tAontas i mbun caibidlíochta freisin
 maidir le haontachas don Choinbhinsiún maidir leis an Muir Dhubh a Chosaint ar
 Thruailliú (Coinbhinsiún Bhúcairist).
 3.3. Rogha na hionstraime
 Rialachán an ionstraim dlí is oiriúnaí chun
 creat airgeadais ilbhliantúil a bhunú. Roghnaíodh an ionstraim sin cheana in
 2006.
 4. Impleachtaí
 buiséadacha
 I bhfianaise a bhfuil thuas tá sé beartaithe
 ag an gCoimisiún foráil a dhéanamh arís maidir le clúdach airgeadais
 ilbhliantúil a bheidh le hiontráil go barúlach i mbuiséad an Aontais don tréimhse
 ón 1 Eanáir 2014 go dtí an 31 Nollaig 2020 i gcomhthráth
 leis an gcreat airgeadais ilbhliantúil nua. I gcomhréir le pacáiste an
 Choimisiún dar teideal 'A Budget for Europe' (Buiséad don Eoraip 2020) a
 eisíodh i Meitheamh 2011, agus leis an gcleachtas reatha, ba cheart an
 méid a thógáil ó Cheannteideal 1 'Fás cliste agus cuimsitheach'. Tá sé
 beartaithe ag an gCoimisiún mar sin EUR 160 500 000 a shannadh don tréimhse
 thagartha. Tá tuilleadh mionsonraí sa ráiteas airgeadais reachtach agus sa mheastóireacht
 ex ante atá i gceangal leis seo. Ba cheart na méideanna bliantúla a
 bheith údaraithe ag an Údarás Buiséadach i gcomhréir leis an nós imeachta
 buiséadach.
 5. Ábhar
 an togra
 Cloítear go dlúth sa togra le struchtúr
 Rialachán Uimh. 2038/2006, ach leis na hoiriúnuithe is gá déanta air. Tá
 na 8 n‐Airteagal seo a leanas ann:
 ·
 Airteagal 1: Cuspóir
 ·
 Airteagal 2: Sainmhínithe
 ·
 Airteagal 3: Raon feidhme
 ·
 Airteagal 4: Cistiú ón Aontas
 ·
 Airteagal 5: Faireachán a dhéanamh ar an
 gcumas atá ann cheana
 ·
 Airteagal 6: Leasanna airgeadais an Aontais a
 chosaint
 ·
 Airteagal 7: Meastóireacht mheántéarmach
 ·
 Airteagal 8: Teacht i bhfeidhm
 2013/0092 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 maidir le cistiú ilbhliantúil i gcomhair
 ghníomhaíocht na Gníomhaireachta Eorpaí um Shábháilteacht Mhuirí i réimse na
 freagartha ar thruailliú ó longa agus ar thruailliú mara ó shuiteálacha ola
 agus gáis
 (Téacs atá ábhartha maidir leis an LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 100(2) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an togra a chur chuig na
 Parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch
 agus Sóisialta na hEorpa[13],
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na
 Réigiún[14],
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós
 imeachta reachtach[15],
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) Le Rialachán
 (CE) Uimh. 1406/2002 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an
 27 Meitheamh 2002[16]
 bunaíodh Gníomhaireacht Eorpach um Shábháilteacht Mhuirí ('an Ghníomhaireacht'
 anseo feasta) d'fhonn leibhéal ard, aonfhoirmeach agus éifeachtach
 sábháilteachta muirí agus coisc ar thruailliú ó longa a áirithiú.
 (2) Le Rialachán (CE)
 Uimh. 724/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an
 31 Márta 2004[17],
 lenar leasaíodh Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002, sannadh cúraimí don
 Ghníomhaireacht i réimse an choisc agus na freagartha ar thruailliú ó longa, i
 ndiaidh tionóiscí in uiscí na hEorpa, go háirithe tionóiscí na dtancaeirí ola
 "Erika" agus "Prestige".
 (3) Le Rialachán (AE)
 Uimh. 100/2013 ó Pharlaimint na hEorpa agus ó gComhairle an 15
 Eanáir 2013[18],
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002, sannadh cúraimí don
 Ghníomhaireacht maidir leis an bhfreagairt ar thruailliú mara ó shuiteálacha
 ola agus gáis agus síneadh seirbhísí na Gníomhaireachtaí chuig na tíortha a
 chumhdaíonn an beartas um méadú agus beartas comharsanachta na hEorpa.
 (4) Le Rialachán (CE)
 Uimh. 2038/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an
 18 Nollaig 2006[19]
 cuireadh cistiú ilbhliantúil ar bun i gcomhair ghníomhaíocht na Gníomhaireachta
 um Shlándáil Mhuirí i réimse na freagartha ar thruailliú ó longa a rachaidh in
 éag an 31 Nollaig 2013.
 (5) Chun críocha chur chun
 feidhme na gcúraimí truailliú ó longa a chosc agus freagairt a thabhairt ar an
 truailliú sin, ghlac bord riaracháin na Gníomhaireachta plean gníomhaíochta i
 gcomhair ullmhachta agus freagartha i gcás ola-thruailliú an 22 Deireadh
 Fómhair 2004, inar sainíodh gníomhaíochtaí freagartha na Gníomhaireachta
 maidir le truailliú ola agus a bhfuil sé d'aidhm aige an úsáid is fearr is
 féidir a bhaint as na hacmhainní airgeadais atá ar fáil don Ghníomhaireacht. An
 12 Meitheamh 2007, ghlac an bord riaracháin plean gníomhaíochta i gcomhair
 ullmhachta agus freagartha i gcás truailliú de dheasca substaintí guaiseacha
 agus díobhálacha. I gcomhréir le hAirteagal 15 de Rialachán
 Uimh. 1406/2002, déantar an dá phlean gníomhaíochta a thabhairt cothrom le
 dáta gach bliain trí chlár oibre bliantúil na Gníomhaireachta.
 (6) Baineann gníomhaíocht
 freagartha truaillithe na Gníomhaireachta, mar atá sí sonraithe sna pleananna
 gníomhaíochta, le gníomhaíochtaí i réimsí na faisnéise, an chomhair agus an
 chomhordaithe agus go háirithe le cúnamh oibríochtúil a sholáthar do na Stáit
 atá buailte trí shoithí frith‐thruaillithe breise a sholáthar, arna
 iarraidh sin, chun ola‐thruailliú agus cineálacha eile truaillithe,
 amhail truailliú de dheasca substaintí guaiseacha agus díobhálacha, a chomhrac.
 Ba cheart don Ghníomhaireacht aird ar leith a thabhairt ar na limistéir sin atá
 sainaitheanta mar na limistéir is leochailí, gan dochar d'aon limistéar eile a
 bhfuil riachtanas air.
 (7) Níor cheart go scaoilfeadh
 gníomhaíochtaí na Gníomhaireachta sa réimse seo stáit a bhfuil cósta acu óna
 bhfreagracht sásraí freagartha truaillithe iomchuí a bheith i bhfeidhm acu agus
 ba cheart go gcloífeadh na stáit sin leis na socruithe comhair atá ann cheana
 lena bhforáiltear maidir le cúnamh frithpháirteach i gcás teagmhais truaillithe
 mhuirí. D'aontaigh an tAontas d'eagraíochtaí réigiúnacha éagsúla agus tá sé ag
 ullmhú a aontachais d'eagraíochtaí réigiúnacha eile.
 (8) Ba cheart gníomhaíocht na
 Gníomhaireachta a chomhordú leis na gníomhaíochtaí a dhéantar faoi na
 comhaontuithe déthaobhacha agus réigiúnacha ar aontaigh an tAontas dóibh. I
 gcás teagmhais truaillithe mhuirí, ba cheart don Ghníomhaireacht cúnamh a
 thabhairt don Stát nó do na Stáit atá buailte a bhfuil na hoibríochtaí
 glantacháin á ndéanamh faoina n‐údarás.
 (9) Ba cheart don Ghníomhaireacht
 ról gníomhach a imirt i gcothabháil agus i bhforbairt maidir leis an tseirbhís
 íomhanna satailíte i gcomhair faireachais, luathbhrath truaillithe agus
 sainaithint na long nó na suiteálacha ola nó gáis atá freagrach. Ba cheart don
 chóras sin feabhas a chur ar infhaighteacht sonraí agus ar éifeachtúlacht na
 freagartha ar thruailliú.
 (10) Ba cheart na hacmhainní breise
 a sholáthróidh an Ghníomhaireacht do na Stáit atá buailte a chur ar fáil trí
 Mheicníocht an Chomhphobail um Chosaint Shibhialta a bunaíodh le
 Cinneadh 2007/779/CE ón gComhairle, Euratom an 8 Samhain 2007[20].
 (11) Chun cur chun feidhme
 críochnúil a áirithiú, ba cheart córas inmharthana agus costéifeachtach a
 thabhairt don Ghníomhaireacht chun, go háirithe, a cúnamh oibríochtúil le Stáit
 atá buailte a mhaoiniú.
 (12) Dá bhrí sin, ba cheart
 féachaint chuige, ar bhonn gealltanais ilbhliantúil, go mbeidh sláine
 airgeadais ann i gcomhair chistiú na gcúraimí atá curtha ar an nGníomhaireacht
 i réimse na freagartha ar thruailliú agus gníomhaíochtaí bainteacha. Ba cheart
 don Údarás Buiséadach méideanna bliantúla ranníocaíocht an Aontais a chinneadh
 i gcomhréir leis an nós imeachta buiséadach bliantúil.
 (13) Ba cheart na méideanna atá le
 gealladh chun an fhreagairt ar thruailliú a chistiú an tréimhse ón
 1 Eanáir 2014 go dtí an 31 Nollaig 2020 a chumhdach, i
 gcomhréir leis an gcreat ilbhliantúil airgeadais nua. Ba cheart clúdach
 airgeadais a chumhdóidh an tréimhse chéanna a sholáthar dá bhrí sin.
 (14) Ba cheart an tacaíocht a
 thugann an Ghníomhaireacht do thíortha atá cumhdaithe ag an mbeartas um méadú
 agus ag beartas comharsanachta na hEorpa a mhaoiniú trí chláir de chuid an
 Aontais atá ann cheana i gcomhair na dtíortha sin agus dá bhrí sin níor cheart
 í a bheith mar chuid den chreat airgeadais ilbhliantúil seo.
 (15) Chun barrfheabhas a chur ar
 leithdháileadh gealltanas agus chun aon athruithe ar ghníomhaíochtaí freagartha
 ar thruailliú ó longa a chur san áireamh, is gá a áirithiú go ndéanfar
 faireachán leanúnach ar na riachtanais ghníomhaíochta ar leith atá ann ionas go
 mbeifear in ann na gealltanais airgeadais bhliantúla a oiriúnú.
 (16) I gcomhréir le Rialachán (AE)
 Uimh. 100/2013 lena leasaítear Rialachán Uimh. 1406/2002, ba cheart
 don Ghníomhaireacht tuairisc a thabhairt ina tuarascáil bhliantúil maidir le
 feidhmiú airgeadais an chreata ilbhliantúil.
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Ábhar
 Leagtar síos sa Rialachán seo na socruithe
 mionsonraithe maidir le ranníocaíocht airgeadais an Aontais le buiséad na
 Gníomhaireachta Eorpaí um Shábháilteacht Mhuirí chun na cúraimí atá sannta di i
 réimse na freagartha ar thruailliú ó longa agus ó shuiteálacha ola agus gáis
 amach ón gcósta a chur chun feidhme, de bhun Airteagal 1 agus
 Airteagal 2 de Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, beidh feidhm
 ag na sainmhínithe seo a leanas:
 (a) ciallaíonn "ola" peitriliam in
 aon fhoirm ar bith, lena n‐áirítear amhola, ola bhreosla, sloda, dramhaíl
 ola agus táirgí scagtha mar atá leagtha síos ag an gCoinbhinsiún Idirnáisiúnta
 maidir le hUllmhacht, Freagairt agus Comhar i dtaca le hOla‐Thruailliú,
 1990;
 (b) ciallaíonn "substaintí guaiseacha
 agus díobhálacha" aon substaint eile nach ola í ar dócha, dá sceithfí
 isteach sa mhuirthimpeallacht í, go dtiocfadh guaiseanna do shláinte an duine
 aisti, go ndéanfadh sí díobháil d'acmhainní beo agus do dhúlra na mara, go
 ndéanfadh sí dochar do shaoráidí nó go gcuirfeadh sí isteach ar úsáidí
 dlisteanacha eile na mara, mar atá leagtha síos ag an bPrótacal um Ullmhacht, Freagracht
 agus Comhar maidir le Teagmhais Truaillithe de dheasca Substaintí Guaiseacha
 agus Díobhálacha, 2000.
 Airteagal 3
 Raon feidhme
 Déanfar an ranníocaíocht ón Aontas dá
 dtagraítear in Airteagal 1 a leithdháileadh ar an nGníomhaireacht chun na
 críche gníomhaíochtaí a mhaoiniú i réimse na freagartha ar thruailliú ó longa
 agus ar thruailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis amhail iad sin atá luaite
 i bpleananna gníomhaíochta na gníomhaireachta i gcomhair ullmhachta agus
 freagartha i gcás ola-thruailliú agus i gcomhair ullmhachta agus freagartha i
 gcás truailliú de dheasca substaintí díobhálacha, go háirithe gníomhaíochtaí a
 bhaineann leis an méid seo a leanas:
 (a) faisnéis, go háirithe an dea-chleachtas
 agus na teicnící agus nuálaíochtaí is fearr a thiomsú, a anailísiú agus a
 scaipeadh, amhail uirlisí chun faireachán a dhéanamh ar fholmhú a n‐umar
 ag longa agus ar ardán amach ón gcósta maidir le scaoileadh oibríochtúil agus
 sceitheadh taismeach;
 (b) comhar agus comhordú agus soláthar cúnaimh
 theicniúil agus eolaíoch do na Ballstáit agus don Choimisiún faoi chuimsiú na
 ngníomhaíochtaí ábhartha de chuid Mheicníocht an AE um Chosaint Shibhialta, na
 hEagraíochta Muirí Idirnáisiúnta agus na gcomhaontuithe réigiúnda ábhartha;
 (c) cúnamh oibríochtúil agus tacaíocht, arna
 iarraidh sin, a thabhairt trí bhíthin acmhainní breise, amhail longa frith‐thruaillithe
 cúltaca, íomhánna agus trealamh satailíte, gníomhaíochtaí freagartha ar
 thruailliú ag na Stáit atá buailte i gcás truailliú de thaisme nó d'aon ghnó ó
 longa, nó truailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis amach ón gcósta.
 Airteagal 4
 Cistiú ón Aontas
 EUR 160 500 000 i bpraghsanna reatha
 a bheidh sa chlúdach airgeadais chun na cúraimí dá dtágraítear in
 Airteagal 3 a chur chun feidhme ar feadh na tréimhse ón 1 Eanáir 2014
 go dtí an 31 Nollaig 2020.
 Is é an t‐údarás buiséadach a chinnfidh
 na leithreasaí bliantúla laistigh de theorainneacha an chreata airgeadais. A
 fhad a bhaineann leis sin, ráthófar cistiú riachtanach an chúnaimh oibríochtúil
 do na Ballstáit de bhun Airteagal 3(c).
 Airteagal 5
 Faireachán a dhéanamh ar an gcumas atá ann
 cheana
 Chun na riachtanais a shainiú a bhaineann leis
 an nGníomhaireacht cúnamh oibríochtúil a sholáthar, amhail soithí frith‐thruaillithe
 breise, cuirfidh an Ghníomhaireacht liosta i dtoll a chéile go tráthrialta de
 shásraí poiblí freagartha ar thruailliú agus, má tá a leithéid ar fáil, de
 shásraí príobháideacha freagartha ar thruailliú agus de na cumais freagartha
 bainteacha atá i réigiúin éagsúla an Aontais.
 Soláthróidh na Ballstáit an fhaisnéis is gá
 don Ghníomhaireacht chun an liosta sin a chur i dtoll a chéile.
 Cuirfidh bord riaracháin na Gníomhaireachta a
 liosta sin san áireamh sula ndéanfaidh sé cinneadh maidir le gníomhaíochtaí na
 Gníomhaíochta mar fhreagairt ar thruailliú faoi chuimsiú na gclár oibre
 bliantúil.
 Airteagal 6
 Leasanna airgeadais an Aontais a chosaint
 1. Nuair a chuirtear gníomhaíochtaí atáthar a
 chistiú faoin Rialachán seo chun feidhme, áiritheoidh an Coimisiún agus an
 Ghníomhaireacht go gcosnófar leasanna airgeadais an Aontais trí bhearta
 coisctheacha i gcoinne calaoise, éilliú agus aon ghníomhaíochtaí
 neamhdhleathacha eile a chur i bhfeidhm, trí sheiceálacha éifeachtacha a
 dhéanamh agus trí aisghabháil aon mhéideanna a íocadh go míchuí agus, má
 bhraitear neamhrialtachtaí, trí phionóis éifeachtacha, chomhréireacha agus
 athchomhairleacha a chur i bhfeidhm, i gcomhréir le Rialachán (CE, Euratom)
 Uimh. 2988/95 ón gComhairle[21]
 agus le Rialachán (CE, Euratom) Uimh. 2185/96 ón gComhairle[22] agus i gcomhréir le Rialachán
 (CE) Uimh. 1073/1999 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle[23].
 2. Maidir leis na gníomhartha de chuid an
 Aontais atáthar a chistiú faoin Rialachán seo, ciallóidh 'neamhrialtacht', dá
 dtagraítear in Airteagal 1(2) de Rialachán (CE, Euratom)
 Uimh. 2988/95, aon sárú ar fhoráil de dhlí an Aontais nó aon sárú ar
 oibleagáid chonarthach de dheasca gnímh nó neamhghnímh a rinne oibreoir
 eacnamaíoch, a bhfuil sé d'éifeacht aige nó a mbeadh sé d'éifeacht aige, de
 bharr míre caiteachais gan údar, dochar a dhéanamh do bhuiséad ginearálta an
 Aontais Eorpaigh nó do bhuiséid a bheidh a mbainistiú aige.
 3. Áiritheoidh an Coimisiún agus an
 Ghníomhaireacht, laistigh dá raon inniúlachta féin, go bhfaighfear an luach is
 fearr ar airgead agus gníomhaíochtaí an Aontais faoin Rialachán seo á gcistiú.
 Airteagal 7
 Meastóireacht mheántéarmach
 Cuirfidh an Coimisiún, ar bhonn na faisnéise
 arna soláthar ag an nGníomhaireacht, tuarascáil maidir le cur chun feidhme an
 Rialacháin seo faoi bhráid Pharlaimint na hEorpa agus na Comhairle an 31 Nollaig 2017
 ar a dhéanaí. Sa tuarascáil sin, a bhunófar gan dochar do ról bhord riaracháin
 na Gníomhaireachta, leagfar amach na torthaí ar úsáid ranníocaíocht an Aontais
 dá dtagraítear in Airteagal 4 maidir le gealltanais agus caiteachas a chumhdaíonn
 an tréimhse ón 1 Eanáir 2014 agus an 31 Nollaig 2016.
 Ar bhonn na tuarascála sin, féadfaidh an
 Coimisiún, más iomchuí, leasuithe ar an Rialachán seo a mholadh go háirithe
 chun ascnamh eolaíoch a chur san áireamh i réimse an chomhraic i gcoinne
 truailliú ó longa agus i gcoinne truailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis,
 truailliú de dheasca ola nó substaintí guaiseacha agus díobhálacha go
 speisialta.
 Airteagal 8
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm ar an
 bhfichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an
 Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal
 go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 An tUachtarán An
 tUachtarán
 [...] [...]
 RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH LE
 hAGHAIDH TOGRAÍ
 1. LEAGAN AMACH AN TOGRA/TIONSCNAIMH
 1.1. Teideal an togra/tionscnaimh
 Togra
 le haghaidh Rialacháin (AE) ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir
 le cistiú ilbhliantúil i gcomhair ghníomhaíocht na Gníomhaireachta Eorpaí um
 Shábháilteacht Mhuirí i réimse na freagartha ar thruailliú ó longa agus ar
 thruailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis
 1.2. Réimse/réimsí beartais lena
 mbaineann i gcreat ABM/ABB[24]
 06:
 Fuinneamh agus Iompar
 0602:
 Beartas iompair intíre, d'aer, agus ar muir
 060203:
 An Ghníomhaireacht Eorpach um Shábháilteacht Mhuirí
 06020302:
 An Ghníomhaireacht Eorpach um Shábháilteacht Mhuirí, bearta frith‐thruaillithe
 Cur
 chun feidhme forálacha a bhaineann le freagairt ar thruailliú ó longa agus ar
 thruailliú mara ó shuiteálacha ola agus gáis
 1.3. An cineál togra/tionscnaimh
 x Baineann an
 togra/tionscnamh le beart nua
 ̈ Baineann an
 togra/tionscnamh le beart nua a leanann treoirthionscadal/réamhbheart[25]
 ̈ Baineann an togra/tionscnamh le síneadh ar bheart atá ann cheana
 ̈ Baineann an
 togra/tionscnamh le beart a atreoraíodh i dtreo birt nua
 1.4. Cuspóirí
 1.4.1. Cuspóirí straitéiseacha
 ilbhliantúla an Choimisiúin ar a bhfuil an togra/tionscnamh dírithe
 Cuspóirí/breisluach
 an AE i gcomhréir le hEoraip 2020:
 Rannchuidíonn
 an Ghníomhaireacht muiriompar sábháilte, slán agus inbhuanaithe a chothú ar son
 gheilleagar an AE agus shaoránaigh an AE. Tá sé seo go hiomlán i gcomhréir le
 trí thosaíocht Eoraip 2020:
 –
 Fás cliste: geilleagar a fhorbairt atá bunaithe ar eolas agus ar an nuálaíocht.
 Rannchuidíonn an Ghníomhaireacht na caighdeáin theicniúla is airde do longa a
 fhorbairt, agus ar an dóigh sin cuireann sí eolas agus an nuálaíocht chun cinn.
 –
 Fás inbhuanaithe: geilleagar atá níos éifeachtúla ó thaobh acmhainní, níos
 glaise agus níos iomaíche a chur chun cinn. Rannchuidíonn an Ghníomhaireacht
 truailliú ó longa a chosc agus freagairt i gcás truaillithe mhara i limistéir
 éagsúla. Rannchuideoidh loingseoireacht an tionscnamh suaitheanta 'Eoraip
 tíosach ar acmhainn' a bhaint amach. Imreoidh an Ghníomhaireacht a ról i gcur
 chun feidhme sna hearnálacha.
 –
 Fás cuimsitheach: geilleagar ardfhostaíochta a chothú as a dtiocfaidh
 comhtháthú sóisialta agus críochach. Maidir le hoileáin agus na réigiúin
 shár-fhorimeallacha, is eilimint fhíor-riachtanach é an muiriompar chun
 comhtháthu agus lánpháirtiú críochach san AE a áirithiú. Rannchuidíonn an
 Ghníomhaireacht muiriompar a dhéanamh sábháilte, slán agus inbhuanaithe don AE.
 1.4.2. Cuspóirí sonracha agus na
 gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann
 Réimse buiséadach 06 02 Sainchuspóir Uimh. 3 Sábháilteacht iompair a fheabhsú
 Gníomhaíocht/gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann 06020302 An Ghníomhaireacht Eorpach um Shábháilteacht Muirí
 1.4.3. An toradh agus an tionchar a
 bhfuil súil leis
 Sonraigh an tionchar a
 bheadh ag an togra/tionscnamh ar na tairbhithe/grúpaí ar a bhfuil sé dírithe.
 Sláine
 airgeadais a sholáthar i bpeirspictíocht ilbhliantúil i gcomhair ghníomhaíocht
 na Gníomhaireachta i réimse na freagartha ar thruailliú
 1.4.4. Táscairí lena léirítear toradh
 agus tionchar
 Sonraigh na táscairí
 lena léirítear an faireachán ar chur chun feidhme an togra/tionscnaimh.
 Tá
 táscairí feidhmíochta forbartha ag EMSA, agus foilsítear ina chláir oibre
 bhliantúla iad. Déanann an bord riaracháin faireachán orthu gan staonadh. Is
 iad tuarascálacha bliantúla na Gníomhaireachta an phríomhuirlis faireacháin.
 1.5. Na forais atá leis an
 togra/tionscnamh
 1.5.1. Na ceanglais is gá a shásamh
 sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma
 Cead
 a thabhairt do EMSA conarthaí ilbhliantúla a thabhairt i gcrích agus an
 phleanáil bhuiséadach is gá a dhéanamh.
 1.5.2. Breisluach a bhaineann le
 rannpháirteachas an AE
 Tá
 rannpháirteachas an AE leagtha síos i Rialachán Uimh. 1406/2002, arna
 leasú, lenar bunaíodh EMSA; a bhuí leis an togra seo beidh breisluach ann de
 bharr an fheabhais a bheifear in ann a dhéanamh ar phleanáil agus ar chaiteamh
 airgead an AE.
 1.5.3. Ceachtanna a foghlaimíodh ó
 thaithí eile dá leithéid san am a chuaigh thart
 Sa
 mheastóireacht shonrach a rinneadh ar EMSA in 2008 agus i meastóireacht
 ghinearálta Ghníomhaireachtaí an AE in 2009 araon, léiríodh an breisluach a
 thagann as gníomhaíochtaí na Gníomhaireachta.
 Chuir
 an Coimisiún a thuarascáil lárthéarmach isteach i mí Bealtaine 2011 faoin
 dtagairt COM(2011)286 mar a fhoráiltear in Airteagal 8 de
 Rialachán Uimh. 2038/2006.
 Rinne
 Seirbhís an Choimisiúin um Iniúchóireacht Inmheánach iniúchóireacht ar leith in
 2009 maidir leis an líonra de shoithí cúltaca freagartha ar dhoirteadh ola.
 1.5.4. Comhoiriúnacht d'ionstraimí
 ábhartha eile agus sineirgíocht a d'fhéadfadh a bheith ann
 Tá
 an togra ag teacht le beartas agus reachtaíocht an AE maidir le sábháilteacht
 mhuirí, agus go háirithe le Rialachán Uimh. 100/2013 lenar bunaíodh EMSA,
 a dhéanann athbhreithniú ar shainordú na Gníomhaireachta. Comhlánadh ar
 Rialachán Uimh. 2038/2006, a rachaidh in éag ag deireadh 2013, is ea an
 togra.
 1.6. Fad agus tionchar airgeadais
 x Togra/tionscnamh a bheidh i bhfeidhm ar
 feadh tréimhse teoranta
 –
 x Togra/tionscnamh in éifeacht ón 01/01/2014 go dtí an 31/12/2020
 –
 x Tionchar airgeadais ó 2014 go 2020 (móide íocaíochtaí gan íoc)
 o Togra/tionscnamh a bheidh i bhfeidhm ar
 feadh tréimhse neamhtheoranta
 1.7. Modhanna bainistíochta atá
 beartaithe[26]
 ̈ Bainistíocht dhíreach láraithe ag an gCoimisiún
 x Bainistíocht indíreach láraithe trí na cúraimí cur chun feidhme a tharmligean chuig:
 –
 ̈ gníomhaireachtaí feidhmiúcháin
 –
 x comhlachtaí arna mbunú ag na Comhphobail[27]
 –
 ̈ comhlachtaí náisiúnta san earnáil phoiblí/comhlachtaí a bhfuil misean
 de sheirbhís phoiblí acu
 –
 ̈ daoine a bhfuil sé de chúram orthu bearta ar leith a chur chun
 feidhme de bhun Theideal V den Chonradh ar an Aontas Eorpach agus atá
 sainaitheanta sa ghníomh bunaidh ábhartha de réir bhrí Airteagal 49 den
 Rialachán Airgeadais
 ̈ Bainistíocht chomhroinnte leis na Ballstáit
 ̈ Bainistíocht dhíláraithe le tríú tíortha
 ̈ Comhbhainistíocht le
 heagraíochtaí idirnáisiúnta (tabhair sonraí)
 2. BEARTA BAINISTÍOCHTA
 2.1. Rialacha faireacháin agus
 tuairiscithe
 Sonraigh cé chomh
 minic, agus na coinníollacha.
 Oibríonn
 gníomhaireachtaí ar fad an AE faoi chóras faireacháin dian lena mbaineann
 inniúlacht iniúchóireachta inmheánaí, Seirbhís an Choimisiúin um Iniúchóireacht
 Inmheánach, an Bord Riaracháin, an Coimisiún, an Chúirt Iniúchóirí agus an
 tÚdarás Buiséadach. Leanfar den chóras sin, a leagadh síos sa Rialachán lenar
 bunaíodh EMSA, a úsáid.
 2.2. Córas bainistíochta agus
 rialaithe
 2.2.1. Na rioscaí a aithníodh
 Tada
 2.2.2. Modhanna rialaithe atá
 beartaithe
 Neamhbhainteach
 2.3. Bearta chun calaois agus
 neamhrialtachtaí a chosc
 Sonraigh bearta
 coisctheacha agus cosanta atá ann cheana nó atá beartaithe.
 Leanfaidh
 na bearta frith‐chalaoise faoi Airteagal 20 den Rialachán lenar
 bunaíodh EMSA d'fheidhm a bheith acu. Ina theannta sin, tá Airteagal sonrach sa
 togra faoi leas airgeadais an Aontais a chosaint.
 3. AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A
 BHEIDH AG AN TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1. Ceannteidil an chreata
 airgeadais ilbhliantúil agus na línte buiséid ar a n‐imrítear tionchar
 · Línte buiséid atá ann cheana
 In ord cheannteidil
 agus línte buiséid an chreata airgeadais ilbhliantúil.
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil || Líne buiséid || Saghas caiteachais || Ranníocaíocht
 Uimhir [Tuairisc........................................] || LD /LN ([28]) || ó thíortha an CSTE[29] || ó thíortha is iarrthóirí[30] || ó thríú tíortha || de réir bhrí Airteagal 18(1)(aa) den Rialachán Airgeadais
 1a || 06.02.03.02 [Ranníocaíocht i gcomhair Bhearta Frith‐thruaillithe EMSA faoi Theidil III] || LD || TÁ || NÍL || NÍL || NÍL
 3.2. An tionchar a mheastar a bheidh
 ag an togra/tionscnamh ar chaiteachas
 3.2.1. Achoimre ar an tionchar a
 mheastar a bheidh ag an togra/tionscnamh ar chaiteachas
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil) arna sloinneadh i
 bpraghsanna reatha
 Ceannteideal an chéad chreata airgeadais ilbhliantúil eile: || 1 || Fás Cliste agus Uilechuimsitheach ||
 || DG: MOVE || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IOMLÁN
 ||  Leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí || || || || || || || ||
 || Uimhir na líne buiséid 06.02.03.02 || Gealltanais || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Íocaíochtaí || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Leithreasuithe de chineál riaracháin arna maoiniú ó chlúdach na gclár sonrach[31] || || || || || || || ||
 || Uimhir na líne buiséid neamhbhainteach || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || IOMLÁN leithreasuithe for DG MOVE || Gealltanais || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Íocaíochtaí || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  IOMLÁN leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí || Gealltanais || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Íocaíochtaí || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  IOMLÁN leithreasaí de chineál riaracháin arna maoiniú ó chlúdach na gclár sonrach || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || IOMLÁN leithreasuithe faoi CHEANNTEIDEAL 1 den chreat airgeadais ilbhliantúil || Gealltanais || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Íocaíochtaí || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Ceannteideal an chreata airgeadais ilbhliantúil: || 5 || "Caiteachas riaracháin"
 EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IOMLÁN
 DG: MOVE ||
  Acmhainní daonna || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Caiteachas riaracháin eile || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IOMLÁN DG MOVE || Leithreasuithe || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IOMLÁN leithreasuithe faoi CHEANNTEIDEAL 5 den chreat airgeadais ilbhliantúil || (Iomlán oibleagáidí = Iomlán íocaíochtaí) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IOMLÁN
 IOMLÁN leithreasuithe faoi CHEANNTEIDIL 1 go 5 den chreat airgeadais ilbhliantúil || Gealltanais || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Íocaíochtaí || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 3.2.2. An tionchar a mheastar a
 bheidh ag an togra/tionscnamh ar leithreasuithe faoi chomhair oibríochtaí
 –
 ̈ Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe
 faoi chomhair oibríochtaí
 –
 x Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe faoi
 chomhair oibríochtaí mar a mhínítear thíos:
 Leithreasuithe faoi chomhair gealltanas in EUR
 milliúin (go dtí an 3ú deachúil)
 Sonraigh cuspóirí agus aschuir ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IOMLÁN
 ASCHUIR
 Saghas aschuir || Meánchostas an aschuir || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon na n‐aschur || Costas || Líon iomlán na n‐aschur || Iomlán costais
 Sábháilteacht Iompair a Fheabhsú || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Soithí Freagartha[32] || Líon na soithí atá ar fáil lena n‐imscaradh go comhuaineach || EUR 950 000 an soitheach in aghaidh na bliana || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Líon na n‐íomhánna satailíte a phróiseáiltear in aghaidh na bliana || EUR 2,05 go neasach in aghaidh na híomhá saitilíte || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Faisnéis maidir le comhar agus comhordú || Gníomhaíochtaí leis na Ballstáit, lena n‐áirítear oiliúint agus staidéar || Dochainníochtaithe || Neamhbhainteach || 0,450 || N/A || 0,600 || N/A || 0,600 || N/A || 0,650 || N/A || 0,650 || N/A || 0,700 || N/A || 0,700 || N/A || 4,350
 COSTAS IOMLÁN || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500
 3.2.3. An tionchar a mheastar a
 bheidh ag an togra/tionscnamh ar leithreasuithe de chineál riaracháin
 3.2.3.1. Achoimre
 –
 x Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de
 chineál riaracháin
 –
 o Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear leithreasuithe de
 chineál riaracháin mar a mhínítear thíos:
 EUR milliúin (go dtí
 an 3ú deachúil)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || IOMLÁN
 CEANNTEIDEAL 5 den chreat airgeadais ilbhliantúil || || || || || || || ||
 Acmhainní daonna || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Caiteachas riaracháin eile || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Fo-iomlán CHEANNTEIDEAL 5 den chreat airgeadais ilbhliantúil || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 IOMLÁN || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.3.2. Na hacmhainní daonna a
 mheastar a bheidh riachtanach
 –
 x Ní éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna
 –
 o Éilíonn an togra/tionscnamh go n‐úsáidfear acmhainní daonna mar
 a mhínítear thíos:
 3.2.4. Comhoiriúnacht don chreat
 airgeadais ilbhliantúil reatha
 –
 o Tá an togra/tionscnamh comhoiriúnach don chreat airgeadais
 ilbhliantúil reatha.
 –
 ̈ Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha sa chreat airgeadais
 ilbhliantúil ag gabháil leis an togra/tionscnamh seo.
 Mínigh an cineál athchláraithe a bhfuil gá leis, agus
 sonraigh na línte buiséid lena mbaineann agus na méideanna comhfhreagracha.
 Baineann an togra leis an gcreat ilbhliantúil
 airgeadais don tréimhse 2014‐2020.
 –
 ̈ Éilíonn an togra/tionscnamh go gcuirfear an ionstraim sholúbthachta i
 bhfeidhm nó go ndéanfar athbhreithniú ar an gcreat airgeadais ilbhliantúil[33].
 Mínigh an méid a bhfuil gá leis, agus sonraigh na
 ceannteidil agus na línte buiséid lena mbaineann agus na méideanna
 comhfhreagracha.
 3.2.5. Ranníocaíochtaí ó thríú
 páirtithe
 –
 Déantar foráil sa togra/tionscnamh maidir le
 cómhaoiniú atá réamh‐mheasta thíos:
 Leithreasuithe in EUR milliúin (go dtí an 3ú deachúil)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Iomlán
 Ranníocaíocht CSTE ón Iorua agus ón Íoslainn arna ríomh ag 2% den bhuiséad || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 IOMLÁN leithreasuithe cómhaoinithe || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
 3.3. An tionchar a mheastar a
 bheidh ar ioncam
 –
 Ní bheidh tionchar airgeadais ar bith ag an togra
 ar ioncam.
 [1] Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 27 Meitheamh 2002 lena
 mbunaítear Gníomhaireacht Eorpach um Shábháilteacht Mhuirí (IO L 208,
 5.8.2002, lch. 1).
 [2] Rialachán (CE) Uimh. 724/2004
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004
 (IO L 129, 31.4.2004, lch. 1).
 [3] Rialachán (CE) Uimh. 2038/2006
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 18 Nollaig 2006 maidir
 le cistiú ilbhliantúil i gcomhair ghníomhaíocht na Gníomhaireachta um Shlándáil
 Mhuirí i réimse na freagartha ar thruailliú ó longa agus lena leasaítear
 Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002 (IO L 394, 30.12.2006,
 lch. 1. Féach freisin an
 ceartúchán in IO L 30, 3.2.2007, lch. 12).
 [4] "A Budget for Europe
 2020" (Buiséad don Eoraip) COM(2011)500 agus COM(2011)398, dar dáta
 29.6.2011 araon.
 [5] Tá an dá phlean gníomhaíochta ar
 fáil ar shuíomh gréasáin EMSA ag:
 http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action‐plans.html
 [6] Tá an doiciméad sin ar fáil ar
 shuíomh gréasáin EMSA ag:
 http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html
 [7] COM(2010)611, 28.10.2010.
 [8] Rialachán (AE) Uimh. 100/2013 CE ó
 Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 15 Eanáir 2013
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1406/2002 lena mbunaítear Gníomhaireacht
 Eorpach um Shábháilteacht Mhuirí (IO L 39, 9.2.2013, lch. 30).
 [9] Treoir 2005/35/CE ó Pharlaimint
 na hEorpa agus ón gComhairle an 7 Meán Fómhair 2005 maidir le
 truailliú ó longa agus píonóis ar sháruithe a thabhairt isteach (IO L 255,
 30.9.2005, lch. 11).
 [10] Cinneadh 2007/779/CE ón
 gComhairle an 8 Samhain 2007 lena mbunaítear Meicníocht an
 Chomhphobail um Chosaint Shibhialta (IO L 314, 1.12.2007, lch. 9).
 [11] COM(2011)286, 23.5.2011.
 [12] Tá dréacht EMSA ar fáil ag http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid‐term-report‐emsas‐contribution.html
 [13] IO C ..., lch .
 [14] IO C ..., lch .
 [15] IO C ..., lch .
 [16] IO L 208, 5.8.2002, lch.1.
 [17] IO L 129, 31.4.2004,
 lch. 1.
 [18] IO L 39, 9.2.2013, lch. 30.
 [19] IO L 394, 30.12.2006, lch.1.
 [20] IO L 314, 1.12.2007,
 lch. 9.
 [21] IO L 312, 23.12.1995,
 lch. 1.
 [22] IO L 292, 15.11.1996,
 lch. 2.
 [23] IO L 136, 31.5.1999,
 lch. 1.
 [24] ABM: Bainistiú de réir gníomhaíochtaí – ABB: Bunú an bhuiséid de réir gníomhaíochtaí.
 [25] Mar a thagraítear dó in Airteagal 49(6)(a)
 nó (b) den Rialachán Airgeadais.
 [26] Is féidir mionsonraí ar na modhanna
 bainistíochta agus tagairtí don Rialachán Airgeadais a fheiceáil ar shuíomh
 gréasáin DG Budg: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [27] Dá dtagraítear in Airteagal 185
 den Rialachán Airgeadais.
 [28] LD = Leithreasaí difreáilte / LN =
 Leithreasaí neamhdhifreáilte
 [29] CSTE: Comhlachas Saorthrádála na hEorpa.
 [30] Tíortha is iarrthóirí agus, agus
 nuair is iomchuí, tíortha ó na Balcáin Thiar a d'fhéadfadh a bheith ina n‐iarrthóirí
 .
 [31] Cúnamh agus caiteachas teicniúil
 agus/nó riaracháin ar mhaithe le cláir agus/nó bearta AE (seanlínte
 "BA"), taighde indíreach, taighde díreach a chur chun feidhme.
 [32] Áirítear leis seo méideanna i
 gcomhair cleachtaí ar muir chomh maith le EUR 6 020 000 chun truailliú
 mara ó shuiteálacha ola agus gáis a chomhrac.
 [33] Féach pointí 19 agus 24 den
 Chomhaontú Idirinstitiúideach.


type: wikipedia

text:
Tony DiTerlizzi (Los Angeles, 6 de setembro de 1969) é um ilustrador, pintor e escritor estadunidense. Notório por seus trabalhos em As Crônicas de Spiderwick, ele também escreveu e ilustrou a trilogia: Em Busca de WondLa.
 Biografia
 Ele é o mais velho de três irmãos de uma família ligada às artes. Ainda criança ele começou a desenhar. Ao concluir o Ensino Médio, sonhava em fazer livros infantis.
 Estudou em várias escolas de arte, dentre elas a Florida School of the Arts e o Art Institute of Fort Lauderdale, e formou-se em design gráfico em 1992. Tony trabalha com a esposa, Angela, e moram em Amherst, Massachusetts, com a filha.
 Obras
 Como escritor e também ilustrador
 Jimmy Zangwow's Out-of-This-World Moon-Pie Adventure, 2000
 Ted, 2001
 The Spiderwick Chronicles (com Holly Black), 2003–2006 As Crônicas de Spiderwick
 Care & Feeding of Sprites, 2006
 G Is for One Gzonk, 2006
 Kenny & the Dragon, 2008
 Adventure of Meno! (com Angela DiTerlizzi), 2009
 Livro ilustrado
 The Adventures of Luke Skywalker, Jedi Knight, 2014 (ilustrador: Ralph McQuarrie). No Brasil: Star Wars - as Aventuras de Luke Skywalker Cavaleiro Jedi (Pixel Media, 2016)
 Série WondLa
 The Search for WondLa, 2010. No Brasil: Em Busca de Wondla (Intrínseca, 2013)
 A Hero for WondLa, 2012. No Brasil: Um herói para WondLa (Intrínseca, 2013)
 The Battle for WondLa, 2014. No Brasil: A Batalha por WondLa (Intrínseca, 2017)
 Ligações externas
 Site oficial
 Ilustradores de RPG
 Ilustradores dos Estados Unidos