type: wikipedia

text:
Francija (, izrunā: ), oficiāli Francijas Republika (République française, ), ir valsts Rietumeiropā ar dažām aizjūras salām un teritorijām, kas atrodas citos kontinentos. Francijas Eiropas daļa robežojas ar Beļģiju, Luksemburgu, Vāciju, Šveici, Itāliju, Monako, Spāniju un Andoru. Dienvidos to apskalo Vidusjūra, rietumos — Biskajas līcis (Atlantijas okeāns), bet ziemeļos — Ziemeļjūra. Franciju no Apvienotās Karalistes šķir Lamanša šaurums, zem kura atrodas tunelis, kas savieno abas valstis. Francijas kontrolē ir arī Korsikas sala Vidusjūrā un vairākas citas mazākas piekrastes salas. Francijas aizjūras departamenti robežojas ar Brazīliju, Surinamu (Franču Gviāna) un ar Nīderlandes pakļautībā esošo Sintmārtenu (Senmartēna). Paši francūži savu valsti bieži dēvē par L’Hexagone (Sešstūri), jo tā pēc kontūras atgādina šo ģeometrisko figūru.
 Francija kopš 17. gadsimta beigām ir viena no pasaules lielvarām. 18. un 19. gadsimtā tā kļuva par koloniālu impēriju. Tai piederēja aizjūras teritorijas Rietumāfrikā, Dienvidaustrumāzijā un Mazajās Antiļu salās. Francija bija viena no Eiropas Savienības dibinātājvalstīm. No visām Eiropas Savienības valstīm tā pēc platības ir vislielākā. Tā ir arī viena no Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) dibinātājvalstīm, kā arī NATO un G7 locekle, tā ir arī viena no piecām pastāvīgajām ANO Drošības Padomes loceklēm. Francija ir viena no septiņām pasaules valstīm, kurām ir legāli kodolieroči, kā arī tajā atrodas daudzas atomelektrostacijas. Francija ir unitāra pusprezidentāla republika.
 Francijas galvaspilsēta ir Parīze. Valstī ir arī daudzas citas vēsturiskas un ievērojamas pilsētas. Nozīmīgākās no tām ir Nica, Marseļa, Bordo, Lille, Liona, Tulūza, Strasbūra un Nante. Francija ir tūristu visiecienītākā valsts. Katru gadu to apmeklē vidēji 82 miljoni tūristu. Francijā ir daudzi pieminekļi, celtnes un citas ievērojamas apskates vietas, kā, piemēram, Luvra, Eifeļa tornis, Triumfa arka, Versaļas pils, Parīzes Dievmātes katedrāle, un Monsoro pils. Administratīvi Francija sīkāk tiek iedalīta reģionos un departamentos.
 Etimoloģija
 Nosaukums Francija ir cēlies no latīņu vārda Francia, kas burtiskā tulkojumā nozīmē "franku zeme". Savukārt par šīs cilts nosaukuma rašanos ir vairākas teorijas. Viena no versijām ir tāda, ka šis nosaukums ir cēlies no senģermāņu vārda frankon, kas nozīmē "šķēps" vai "pīķis".
 Vēsture
 Mūsdienu Francijas teritoriju jau pirms 200 000 gadiem apdzīvoja neandertālieši, kas izmira pirms aptuveni 30 000 gadiem, kad tos izkonkurēja saprātīgais cilvēks, kas Francijā ienāca pirms 50 000 gadiem. Lasko alā ir atrasti sienu zīmējumi, kas liecina par viņu klātbūtni tajā laikā. Aptuveni pirms 6500 gadiem sākās pāreja no paleolīta uz mezolīta laikmetu, kad dominēja mednieku-vācēju ciltis, uz neolīta laikmetu.
 Gallija
 6. gadsimtā p.m.ē. no Centrāleiropas Francijas teritorijā ienāca ķeltu ciltis, kas zināmi kā galli. Senie romieši gallus iedalīja divās grupās — Transalpu gallos (galli aiz Alpiem), kas dzīvoja mūsdienu Francijā, un Cizalpijas gallos, kas apdzīvoja teritoriju Itālijā starp Po upi un Alpiem. Tā kā Cizalpijas galliem nebija nozīmīga loma Francijas vēsturē, tad ar "galliem" parasti apzīmē Transalpijas gallus.
 Gallu ciltis bieži karoja ar akvitāņiem, kas dzīvoja dienvidos no Garonnas upes, un ģermāņiem, kas dzīvoja austrumos. 4. gadsimtā p.m.ē. galli iebruka pat Senajā Romā. 221. gadā p.m.ē. caur gallu teritoriju karagājienā uz Romu devās kartāgiešu karavadonis Hanibāls Barka. 2. gadsimta p.m.ē. beigās romieši sāka Gallijas iekarošanu. 122. gadā p.m.ē. Romas Republika anektēja Provansu. No 58. līdz 51. gadam p.m.ē. Galliju pilnībā iekaroja Jūlijs Cēzars, pretestību kuram vadīja Verkingetorikss.
 Vairākas gallu apmetnes laika gaitā pārvērtušās par lielpilsētām — Lutetia Parisiorum (mūsdienās Parīze) un Burdigala (Bordo). Arī akvitāņu apmetnes vēlāk izaugušas par lielpilsētām, piemēram, Tolosa (Tulūza). Ilgi pirms romiešu iekarojumiem, sengrieķi izveidoja savas kolonijas Provansā, Francijas dienvidos pie Vidusjūras, kura piekrastē arī feniķieši dibināja Massalia (Marseļa) un Nikaia (Nica). Savukārt romieši nodibināja Lugdunum (Liona) un Narbonensis (Narbonna). Gallu valodas sajaukšanās procesā ar latīņu valodu un vēlāko iebrucēju franku valodu radās franču valoda, kurā vēl mūsdienās pastāv vairāki reģionālie dialekti.
 No romiešu Gallijas provincēm nākuši Romas imperatori Klaudijs, Karakalla un Antonijs Pijs. Haotiskajā 3. gadsimtā no 260. līdz 274. gadam pastāvēja pat Gallu impērija, ko izveidoja provinces vietvaldis. Šajā laikā Gallijā no austrumiem sāka ienākt ģermāņu ciltis franki un alemaņi. 4. gadsimtā ķelti no Lielbritānijas masveidā pārcēlās uz Bretaņu, kurā joprojām pastāv savdabīga ķeltu kultūra.
 Pavājinoties Romas impērijai, tā 418. gadā Akvitānijas provinces teritoriju atdod vestgotu karalim, kas šeit izveido vienu no pirmajām barbaru karalistēm. Pēc Rietumromas impērijas pastāvēšanas beigām vestgoti iekaro Gallijas dienvidus un centru, kamēr burgundi dienvidaustrumos izveido savu karalisti, bet ziemeļaustrumus kontrolē franki.
 Merovingu un Karolingu dinastijas
 Franku valdnieki drīz sāk iekarot lielākas teritorijas un ir pirmie no ģermāņu barbariem, kas kristiešu ariānisma vietā pieņem katoļticību. Franču valdnieki savu valsti vēlāk mēdza dēvēt par "Francijas viskristītāko karaļvalsti". 486. gadā franku karalis Hlodvigs I pakļāva gallus un 496. gadā pieņēma katoļticību, iegūstot Romas pāvestu atbalstu karam pret ariāņu vestgotiem. 507. gadā Hlodvigs I sakāva vestgotus, sagrāba Akvitāniju un vestgotu galvaspilsētu Tulūzu. Hlodvigs par savu galvaspilsētu izvēlējās Parīzi. Pēc Hlodviga nāves viņa mantinieki pēc franku tradīcijas viņa karalisti sadalīja četrās daļās. Turpmākos 250 gadus franku valstī valdīja Merovingu dinastijas karaļi, kas 751. gadā zaudē varu godkārīgajam augstmanim Pipinam Īsajam, kas kļuva par pirmo Karolingu dinastijas karali.
 Franku valsts savu lielāko varenību sasniedza Kārļa Lielā varas laikā, kurš 774. gadā pakļāva Itālijas langobardus, 788. gadā iekaroja Bavāriju, 796. gadā sakāva avārus pie Donavas, 801. gadā uzbruka musulmaņu Spānijai un 804. gadā pakļāva Lejassaksiju. 800. gadā Romas pāvests Kārli Lielo kronēja par Svētās Romas impērijas imperatoru.
 Pēc viņa nāves franku impēriju vairākkārt dalīja viņa mantinieki. 843. gadā noslēgtais Verdenas miera līgums impēriju sadalīja trīs daļās — Rietumfranku, Austrumfranku un Vidusfranku valstīs, taču 855. gadā notiek vēl viena dalīšana, kurā uz ilgāku laiku izveidojas Burgundijas karaliste. Pēc šīs dalīšanas pakāpeniski sāk veidoties neatkarīgas Eiropas karalistes, sākas Francijas karalistes vēsture.
 Francijas karaliste
 Karolingu dinastija beidz valdīt 987. gadā, un par karali kļuva Hugo Kapets no Kapetingu dinastijas. Pēc Kapetingiem Francijā valdīja Valuā un Burbonu dinastijas. Viduslaiku Francija bija feodāli sadrumstalota valsts, kurā reģionu hercogi bija varenāki par karali, kuram piederēja tikai neliela teritorija ap Parīzi. Vēlīnajos viduslaikos valsti plosīja Simtgadu karš, kura gaitā Francijas karaļiem izdevās nostiprināt savu varu un atvairīt angļu karaļu pretenzijas uz troni.
 17.gs. un 18. gs. mijā Francijā valdīja Luijs XIV, kura laikā izveidojās absolūtā monarhija. Viņa varas laikā Francija bija Eiropas spēcīgākā valsts, ar lielāko iedzīvotāju skaitu un koloniālajām ambīcijām Ziemeļamerikā, Karību jūrā, Āfrikā un Indijā. Francijai bija vadošā loma Eiropas politikā, ekonomikā un kultūrā. Franču valoda kļuva par Eiropas aristokrātu un diplomātu valodu, Franču apgaismotāji ietekmēja filozofiju un literatūru. 18. gs. franču zinātnieki veica nozīmīgus atklājumus.
 Revolūciju gadsimts
 1789. gadā sākās franču revolūcija, kuras gaitā 1792. gadā krita monarhija un tika pasludināta Francijas Pirmās republikas izveidošana. 1793. gadā gāztajiem Luijam XVI un Marijai Antuanetei izpildīja nāvessodu. Pēc valsts apvērsuma 1799. gadā par Francijas līderi kļuva Napoleons Bonaparts, kurš 1804. gadā pasludināja Francijas impērijas izveidošanu. 1815. gadā pie varas atgriezās Burbonu dinastija, kas valdīja līdz 1830. gada Jūlija revolūcijai, kad pie varas nāca Luijs Filips I, kurš valdīja līdz 1848. gada februāra revolūcijai. Revolucionāri pasludināja Otrās republikas izveidošanu, kas pastāvēja līdz 1852. gadam, kad prezidents Luijs-Napoleons pasludināja Otrās impērijas izveidošanu. Napoleonu III gāza 1870. gadā pēc sakāves Franču-prūšu karā. Tika pasludināta Trešās republikas izveidošana, Francijā nostiprinājās republikāniskā valsts iekārta.
 19. gs Francija, sacenšoties ar Lielbritāniju, ieguva kolonijas lielā daļā Āfrikas, Indoķīnā un citur. Daudzās bijušajās franču kolonijās oficiālā valoda joprojām ir franču.
 Jaunākie laiki
 Neraugoties uz dzīvā spēka zaudējumiem un postījumiem, Francija bija viena no uzvarētājvalstīm Pirmajā pasaules karā, taču tā bija par vāju, lai nostiprinātos Eiropā un pakāpeniski zaudēja politiskās pozīcijas, bet vēlāk arī karu nacistiskajai Vācijai, kas 1940. gada jūnijā uzsāka kauju par Franciju. Vācieši ātri guva uzvaru, kas noveda pie Trešās republikas sabrukuma un Višī Francijas izveidošanās. 1944. gada izcelšanās Normandijā iesāka Francijas atbrīvošanu, izveidojās pagaidu valdība Šarla de Golla vadībā, kas pēc kara drīz demisionēja. Izveidojās Francijas Ceturtā republika, kas sabruka 1958. gadā pēc krīzes, ko izraisīja Alžīrijas neatkarības karš. De Golls atgriezās pie varas un vadīja Franciju nākamos 10 gadus, izveidojot Francijas Piekto republiku, kas pastāv līdz mūsdienām.
 Ģeogrāfija
 Francija atrodas Rietumeiropā. Tā robežojas ar Beļģiju (robežas garums 620 km), Luksemburgu (73 km), Vāciju (451 km), Šveici (573 km), Itāliju (488 km), Monako (4,4 km), Andoru (56,6 km) un Spāniju (623 km). Tā kā aizjūras teritorijas robežojas arī ar Brazīliju, Surinamu un Nīderlandei piederošo Sintmārtenu, tad arī šīs valstis var uzskatīt par Francijas kaimiņvalstīm. Pie Francijas robežām atrodas divas kalnu grēdas: Alpi un Pireneji. Francijā ir arī daudz upju. Divas nozīmīgākās no tām ir Sēna un Luāra. Francijas ziemeļos un rietumos ir daudz pakalnu un upju ielejas. Dažādās valsts vietās ir ļoti atšķirīgs klimats. To spēcīgi ietekmē Atlantijas okeāns.
 Francijas platība ir 674 843 km2, pie kuras ir pieskaitīta tās aizjūras departamentu teritorijas. Francijas Eiropas daļas platība ir tikai 551 695 km2.
 Klimats
 Kopumā Francijā klimats ir mērens, bet jūtamas ir reģionālās atšķirības. Valsts ziemeļu un rietumu piekrastē vēji no Atlantijas okeāna atnes ļoti mitru gaisu. Laikapstākļi tur ir mainīgi, vasaras ir vēsas, ziema — maiga. Daudz kontinentālāks klimats ir Parīzes apkaimē, reģionā, kuru sauc par Ildefransu. Šajā teritorijā ir daudz nokrišņu pavasarī un rudenī, bet vasarā dažkārt plosās pērkona negaiss. Francijas austrumos un Centrālā masīva reģionā ir lielākas ziemas un vasaras temperatūru starpība. Valsts dienvidos, bet īpaši dienvidaustrumos (Provansā) dominē siltais Vidusjūras klimats. Gaisa temperatūra vasarā mainās robežās no 17 °C līdz 29 °C, un ziemā ļoti reti nokrīt zem 0 °C. Francijas dienvidos ir jūtama mistrāla ietekme. Mistrāls rada zaudējumus zemkopībai. Francijas teritorijā ir vienmērīgs nokrišņu sadalījums. Dažas zemienes valsts daļas ziemeļos saņem mazāk nekā 300 mm nokrišņu gadā, bet atsevišķos kalnu rajonos nokrišņu daudzums pārsniedz 1300 mm gadā.
 Par Francijas aizjūras teritoriju klimatu skatīt attiecīgo zemju rakstos.
 Upes
 Administratīvais iedalījums
 Francija tiek iedalīta 26 administratīvajos reģionos. 22 no tiem atrodas metropoles Francijā (tas ir, Eiropā) un četri ir tā sauktie aizjūras reģioni.
 Francijas četras aizjūras teritorijas ir šādas:
 Gvadelupa
 Franču Gviāna
 Martinika
 Reinjona
 Reģioni tālāk tiek iedalīti 100 departamentos. Departamentus numurē, pārsvarā alfabēta kārtībā. Šos numurus izmanto, piemēram, pasta kodiem, automašīnu reģistrācijas numuriem. Savukārt departamenti tiek iedalīti 342 apgabalos (arrondissements). Šīm teritoriālajām vienībām nav vēlētu varas orgānu. Nākamā iedalījuma vienība ir 4 035 kantoni, kuru funkcijas ir ierobežotas. Smalkākā Francijas administratīvā vienība ir komūna, kurām ir vēlēti pārvaldes orgāni.
 Valdība
 Francijas valsts iekārta ir pusprezidentāla republika, kas ir noteikts Francijas Piektās republikas konstitūcijā. Šī konstitūcija tika apstiprināta ar referendumu, kas notika . Tajā valsts arī ir paziņoja, ka tā ir nesadalāma, pasaulīga, demokrātiska un sociāla republika. Tās konstitūcija paredz varas sadalīšanu.
 Izpildvara pieder gan Francijas prezidentam, gan Francijas premjerministram. Prezidents tiek ievēlētas uz 5 gadiem, bet premjerministru amatā ieceļ valsts prezidents. Francijas parlamentam ir likumdošanas vara. Tas sastāv no Nacionālās Asamblejas (Assemblée Nationale) un Senāta. Nacionālajā Asamblejā ir 577 deputāti, bet Senātā — 343. Nacionālās Asamblejas deputāti tiek ievēlēti tiešās vēlēšanās, bet Senāta locekļus uz 9 gadiem ievēl vēlētāju kolēģija no Francijas departamentiem.
 Bruņotie spēki
 Francijas militārie spēki ir sadalīti četrās nozarēs:
 Armée de Terre (sauszemes bruņotie spēki)
 Marine Nationale (flote)
 Armée de l'Air (gaisa spēki)
 Gendarmerie Nationale (militārie spēki, kas kalpo kā Nacionālā policija)
 Francijai ir aptuveni 359 000 karavīri. Militārajiem izdevumiem 2020. gadā tika tērēti 2,1% no iekšzemes kopprodukta, kas ievērojami pārniedza vidējos 1,6 procentus Eiropas Savienībā. Francija tērē aptuveni 22% no ES aizsardzības budžeta. 10% no Francijas aizsardzības budžeta tā iegulda kodolieroču uzturēšanā.
 Starptautiskās attiecības
 Francija ir Apvienoto Nāciju Organizācijas locekle. Tā ir arī viena no piecām pastāvīgajām ANO Drošības Padomes loceklēm un tai pieder veto tiesības. Francija ir arī Pasaules tirdzniecības organizācijas (WTO) locekle. Francija atrodas galvenās mītnes tādām starptautiskām organizācijām, kā ESAO, UNESCO, Interpol un citas.
 Francija ir viena no Eiropas Savienības dibinātājvalstīm. 1960. gados ar tās palīdzību franči centās iegūt varu pār kontinentālo Eiropu, neļaujot to iegūt Apvienotajai Karalistei. Kopš 1990. gadiem Francija ir kļuvusi draudzīgāka Vācijai. Tādējādi tika uzturēta konkurence Apvienotajai Karalistei un ierobežota Austrumeiropas valstu ietekme. Francija ir arī Ziemeļatlantijas līguma organizācijas (NATO) locekle. 1990. gadu sākumā Francija tika kritizēta par tās pazemes kodolieroču izmēģinājumiem Franču Polinēzijā. 2003. gadā Francija nosūtīja lielu skaitu karavīrus uz Irāku, kur sākās ASV uzbrukums irākiešiem. Francijai ir arī palikusi spēcīga politiskā un ekonomiskā ietekme uz tās bijušajām kolonijām Āfrikā. Piemēram, tā ir sūtījusi ekonomisko palīdzību un kareivjus miera uzturēšanai uz Kotdivuāru, Mali un Čadu.
 Demogrāfija
 Vairāk nekā 90% Francijas iedzīvotāju ir dzimuši šajā valstī, ir baltādainie un runā franču valodā. Pierobežas rajonos dzīvo etniski atšķirīgas iedzīvotāju grupas: bretoņi - Bretaņas pussalā, elzasieši - Elzasā, flāmi - ziemeļos, korsikāņi - Korsikas salā, baski un katalonieši - Pireneju priekškalnēs. Atšķirībā no pārējām Rietumeiropas valstīm Francijā ilgstoši bija relatīvi augsts iedzīvotāju dabiskais pieaugums, jo valdības demogrāfiskā politika veicināja dzimstību. Tomēr uz 2021. gada sākumu bērnu skaits uz vienu sievieti arī Francijā bija krities līdz 1,84, kas ir zem dabiskās atjaunošanās līmeņa.
 Tālā pagātnē Francija atradās tirdzniecības ceļu krustpunktā un tajā apmetās uz dzīvi dažādas ciltis — ķelti, vestgoti no Itālijas un vikingi. Senie grieķi pirms 2600 gadiem nodibināja tirdzniecības koloniju vietā, kur tagad atrodas lielākā ostas pilsēta Marseļa. Vēlāk liela daļa no Francijas nokļuva Romas impērijas pakļautībā. 18. — 20. gadsimtam Francija bija koloniāla lielvalsts. Tai piederēja lielākā daļa Ziemeļāfrikas, Rietumāfrikas, Karību jūras reģions, Dienvidaustrumāzijas, un tai piederēja daudzas salas Klusajā okeānā.
 Francijā dzīvo daudz ieceļotāju no tās bijušajām kolonijām, īpaši no Ziemeļāfrikas. Liels ir iebraucēju skaits arī no Portugāles, Itālijas, Spānijas un Turcijas.
 Francijas iedzīvotāju skaits
 1900 40,5 milj.
 1964 48,1 milj.
 1978 53,2 milj.
 1987 55,5 milj.
 1998 58,5 milj.
 2005 60,8 milj.
 2008 61,9 milj.
 2021 67,4 milj.
 Reliģija
 Francijā reliģijas brīvību garantē tās konstitūcija. 51,1% iedzīvotāji ir Romas katoļi, 39,6% ir agnostiķi vai ateisti, 5,6% — musulmaņi un 0,8% ir jūdaisma piekritēji. Atlikušie 2,9% pieder pie citām reliģijām vai nevēlas atklāt savu piederību.
 Valoda
 Francijas valsts valoda ir franču valoda. Tā pieder pie romāņu valodu saimes, pie kuras pieder arī spāņu un itāļu valoda. Visā Francijā ir vairāki franču valodas dialekti. No 17. līdz 19. gadsimtam franču valoda bija izplatīta diplomātijas valoda.
 Daļa no Francijas iedzīvotājiem runā basku, bretoņu, katalāņu, korsikāņu, vācu, flāmu un oksitāņu valodās.
 Lielākās pilsētas
 Tautsaimniecība
 Francija ir vadošās rūpniecības valstu grupas G7 biedrs. Francija ir astotajā vietā pasaulē pēc iekšzemes kopprodukta. Francijā un vēl 11 Eiropas valstīs par nacionālo valūtu kļuva eiro.
 Francijā ir reģistrēti gandrīz 2,9 miljoni uzņēmumi. Valsts kontrolē ir uzņēmumi, kuri pārvalda dzelzceļu, elektroenerģiju, aviāciju un telekomunikācijas. Nozīmīga kompānija gan lidmašīnu, gan kosmosa kuģu ražošanā ir Airbus. Francija kosmosa kuģus palaiž no sava kosmodroma Franču Gviānā.
 Lauksaimniecība, mežsaimniecība un zvejošana
 Francijas plašās zemes platības — no kurām puse ir aramzeme, bet ceturtdaļu klāj meži — dāvā plašas iespējas lauksaimniecībā un mežsaimniecībā. Valsts daudzveidīgais reljefs un augsne, kā arī atšķirīgās klimatiskās zonas tikai palielina šo potenciālu. Nokrišņu daudzums ir salīdzinoši augsts gandrīz visā valstī, tāpēc ūdens apgāde parasti nav problēma. Pietiekami daudz zivju Atlantijas okeānā un Vidusjūrā nodrošina valsti ar papildu resursiem.
 Lai gan lauksaimniecībā tiek nodarbināti salīdzinoši maz cilvēku (aptuveni 4% no darbaspēka) un veido tikai 3% no iekšzemes kopprodukta, Francija ir vadošā Eiropas valsts lauksaimniecības produktu ražošanā un eksportēšanā. Šajā valstī tiek saražoti aptuveni 20% no visiem Eiropas Savienības lauksaimniecības produktiem. Visvairāk tā eksportē kviešus, mājputnus, piena produktus, liellopu un cūkgaļu. Francijā ir attīstīta vīna ražošana. Šī valsts ir pirmajā vietā pasaulē pēc saražotā vīna daudzuma; tā saražo aptuveni vienu trešdaļu no visa Eiropas Savienībā saražotā vīna. Francijas zemnieki 2006. gadā no Eiropas Savienības saņēma 10 miljardus ASV dolārus subsīdijās.
 Derīgie izrakteņi un enerģija
 Francija daudz līdzekļus iegulda kodolenerģijā. Tādējādi Francijā ir mazākā ogļskābās gāzes emisija starp septiņām rūpnieciski attīstītākajām pasaules valstīm. Lielāko daļu no elektronerģijas (78%) saražo Francijas 59 atomelektrostacijās.
 Transports
 Sazarotais un blīvais ceļu tīkls veidojies jau tālā senatnē, kad cauri Francijai gāja svarīgākie satiksmes ceļi uz Pireneju un Apenīnu pussalu. Valsts transporta sistēmu veido ātrgaitas dzelzceļu un autoceļu maģistrāles, kas veiksmīgi kombinējas ar iekšējiem un ārējiem ūdensceļiem un cauruļvadu transportu. Dzelzceļu kopgarums pārsniedz 34 tūkstošus kilometru, autoceļu kopgarums - 805 tūkstošus kilometru. Ārējos sakarus nodrošina arī jūras transports (lielākās ostas - Marseļa un Havra) un aviotransports (lielākās lidostas - Parīzē, Nicā, Marseļā). Marseļas ostā sākas Eiropā lielākais transkontinentālais naftas vads, kas iet uz Karlsrūes naftas pārstrādes uzņēmumiem. Pēc Eirotuneļa atklāšanas kļuva iespējama sauszemes satiksme starp kontinentu un Lielbritānijas salu.
 Kultūra
 Lielāko daļu no tās vēstures Francijai ir bijusi nozīmīga loma Eiropas kultūras dzīvē.
 Literatūra
 Franču literatūras pirmsākumi ir meklējami viduslaikos. Francija šajā laikā bija sadrumstalota, tādēļ katra reģiona autori rakstīja savā stilā un gramatikā.
 17. gadsimtā nozīmīgākie autori bija Blēzs Paskāls un Renē Dekarts, kuru darbi ietekmēja aristokrātiju. Tie iespaidoja arī vēlākos autorus.
 Franču literatūras slavas laiks bija 18. un 19. gadsimtā. 18. gadsimtā ievērojamākie autori bija Voltērs un Žans Žaks Ruso. Vēl slavens kļuva bērnu literatūras rakstnieks Šarls Pero. Viņš ir uzrakstījis tādas pasakas, kā "Pelnrušķīte", "Runcis zābakos", "Sarkangalvīte", "Apburtā princese" un citas.
 19. gadsimtā nozīmīgākie rakstnieki bija Viktors Igo, Aleksandrs Dimā un Žils Verns.
 Nobela prēmiju literatūrā ir ieguvuši 13 franču rakstnieki: Silī Pridoms, Frederiks Mistrāls, Romēns Rolāns, Anatols Franss, Anrī Bergsons, Rožē Martēns di Gārs, Andrē Žids, Fransuā Moriaks, Albērs Kamī, Senžons Pērss, Žans Pols Sartrs, Klods Simons un Žans Marī Gistavs Leklēzio.
 Mūzika
 Neskatoties uz Luī Kuperēna (Louis Couperin), Žana-Filipa Ramo (Jean-Philippe Rameau) un Žana-Batista Lilī (Jean-Baptiste Lully) klasiskās mūzikas darbiem, franču mūzika starptautiski kļuva slavena 19. gadsimta beigās un 20. gadsimta sākumā. Tādi komponisti kā Ektors Berliozs, Kamijs Sensānss, Moriss Ravēls, Klods Debisī un Polijā dzimušais Frederiks Šopēns radīja frančiem raksturīgo mūzikas stilu, ko tālāk pilnveidoja 20. gadsimta komponisti, piemēram, Pjērs Bulēzs (Pierre Boulez), Darjī Mijo (Darius Milhaud) un Eriks Satī. 20. gadsimta beigās daudz eksperimenti tika veikti elektroniskajā un akustiskajā mūzikā. IRCAM (Eksperimentu un pētījumu institūts mūzikā un akustikā), kas atrodas Parīzē, joprojām veic pētījumus un cenšas ieviest dažādus mūzikas jauninājumus.
 Mūzikas profesiju apmācība ir palikusi nemainīga. Parīzē atrodas divas konservatorijas, bet pa vienai konservatorijai atrodas Strasbūrā, Bordo, Nicā un Lionā. Parasti labākie talanti no reģionālajām konservatorijām dodas studēt uz Parīzes konservatoriju (Conservatoire de Paris), kas tiek uzskatīta par labāko valstī. Kopš Otrā pasaules kara tur ir mācījušies vairāki starptautiski izcili diriģenti, piemēram, Herberts fon Karajans un Daniels Barenboims (Daniel Barenboim), kuri ir atjaunojuši sabiedrības interesi par klasisko mūziku.
 Francijā, galvenokārt jauniešu paaudzei, visvairāk interesē populārā mūzika, īpaši Amerikas Savienoto Valstu un Apvienotās Karalistes produkcija. Pašu franču izpildītās dziesmas galvenokārt ir tā sauktie šansoni (chanson), romantiskas franču balādes. Slavenākie to izpildītāji ir Žuljeta Greko (Juliette Gréco), Edīte Piafa, Šarls Aznavūrs, Žoržs Brasess (Georges Brassens) un Beļģijā dzimušais Žaks Brels.
 Kino
 Franču kino ir ieņēmis nozīmīgu vietu valsts kultūrā vairāk nekā simts gadus. 19. gadsimta beigās kustīgo attēlu tehnoloģiju izgudrotāji Ogists un Luī Limjēri (August & Louis Lumière), Alise Gī-Blaše (Alice Guy-Blaché) un citi kļuva par industrijas pionieriem. 1920. gados franču filmas kļuva slavenas ar savu poētiski reālisko sižetu, piemēram, Abela Gansa (Abel Gance) filmas. Ne mazāk slavenas kļuva arī Marsela Paņola 1930. un 1940. gados filmētās filmas. Paaudze, kas vēlāk kļuva zināma kā nouvelle vague ("Jaunais vilnis", 1950. gadu beigas — 1960. gadi), deva tādus izcilus režisorus kā Žanu Liku Godāru un Fransuā Trifo.
 Citi starptautiski slaveni franču kinorežisori ir Žans Renuārs (Jean Renoir), Žaks Tatī (Jacques Tati), Žans-Pjērs Melvils (Jean-Pierre Melville), Alēns Renē (Alain Resnais), Ēriks Romers (Éric Rohmer), Robērs Bresons (Robert Bresson) un Luī Mals (Louis Malle).
 Slavenākie franču kinoaktieri ir sākot ar Fernandelu (Fernandel), Morisu Ševaljē, Arletī (Arletty) un beidzot ar Brižitu Bardo, Žerāru Depardjē un Katrinu Denevu. Katru gadu Kannās notiek viens no prestižākajiem filmu festivāliem pasaulē — Kannu kinofestivāls.
 Tūrisms
 Francija ir tūristu visapmeklētākā valsts pasaulē. 2007. gadā to apmeklēja aptuveni 81,9 miljons tūristu. Ja salīdzina ar Spāniju un ASV, kuras ir nākamās apmeklētākās valstis, tad tās attiecīgi ir apmeklējuši 58,5 miljoni un 51,1 miljoni tūristu. Vienas no visvairāk apmeklētākajām apskates vietām ir Eifeļa tornis un Triumfa arka.
 Parīzes metropolē atrodas arī viena no Disnejlendām.
 Sports
 Populāri sporta veidi ir futbols, regbijs, teniss un atsevišķos reģionos basketbols un handbols. Francijā ir norisinājās 1938. un 1998. gada FIFA Pasaules kauss, kā arī 2007. gada Pasaules kauss regbijā. Stade de France, kas atrodas Parīzē, ir lielākais stadions Francijā un tajā norisinājās 1998. gada FIFA Pasaules kausa fināls un arī 2007. gada Pasaules kausa regbija fināls 2007. gada oktobrī. Francijā arī notiek gadskārtējais Tour de France, slavenākais velobrauciens pasaulē. Francija ir arī slavena ar savu Lemānas 24 stundu izturības sacīksti autosportā, kas norisinās Sartas departamentā. Daži lielākie tenisa turnīri arī tiek rīkoti Francijā, piemēram, Parīzes Masters un Francijas atklātais čempionāts, viens no četriem "Grand Slam" turnīriem.
 Francija cieši sadarbojas ar modernajām Olimpiskajām spēlēm. Tieši franču aristokrāts barons Pjērs de Kubertēns ierosināja spēļu atjaunošanu 19. gadsimta beigās. Pēc tam kad Atēnām tika piešķirtas pirmās spēles, pamatojoties vēsturiski uz antīko spēļu izcelsmi Grieķijā, Parīzē norisinājās 1900. gada spēles. Parīze bija arī pirmās mājas Starptautiskajai Olimpiskajai komitejai pirms tā pārcēlās uz Lozannu. Kopš 1900. gada spēlēm Francijā vēl ir notikušas četras Olimpiskās spēles: 1924. gada vasaras olimpiskās spēles atkal notika Parīzē un trīs ziemas olimpiskās spēles (1924. gadā Šamonī, 1968. gadā Grenoblē un 1992. gadā Albērvilā).
 Francijas futbola un regbija izlase ir iesauktas par Les Bleus komandu formas tērpu krāsas dēļ, kas ir Francijas trīskrāsainā karoga krāsās. Futbola izlase ir viena no visveiksmīgākajām pasaulē, it īpaši laikā ap 21. gadsimtu, ar vienu uzvaru FIFA Pasaules kausā 1998. gadā, vienu FIFA Pasaules kausa otro vietu 2006. gadā un diviem Eiropas čempionāta tituliem 1984. un 2000. gadā. Stiprākā valsts futbola līga ir Ligue 1. Regbijs arī ir ļoti populārs, īpaši Parīzē un Francijas dienvidrietumos. Regbija izlase ir piedalījusies visās Pasaules kausa regbija izcīņās un piedalās gadskārtējā Sešu Nāciju čempionātā. Pateicoties stiprajiem vietējiem turnīriem Francijas regbija izlase ir uzvarējusi sešpadsmit Sešu Nāciju čempionātos, ieskaitot astoņus Grand Slam un ir aizkļuvusi līdz pusfinālam un finālam Pasaules kausā regbijā.
 Atsauces un piezīmes
 Atsauces
 Piezīmes
 Ārējās saites


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 7.11.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 267/45
 Pritožba, ki jo je 2. septembra 2009 vložila Perfetti Van Melle SpA zoper sodbo Sodišča prve stopnje (osmi senat), razglašeno 1. julija 2009 v zadevi T-16/08, Perfetti Van Melle SpA proti Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) in Cloetta Fazer AB
 (Zadeva C-353/09 P)
 2009/C 267/78
 Jezik postopka: angleščina
 Stranke
 Pritožnica: Perfetti Van Melle SpA (zastopnika: P. Perani in P. Pozzi, odvetnika)
 Druga stranka v postopku: Urad za usklajevanja na notranjem trgu (znamke in modeli) (UUNT) in Cloetta Fazer AB
 Predlogi pritožnice:
 Pritožnica predlaga, naj Sodišče:
 —
 pritožbi ugodi in v skladu s členom 61 Statuta Sodišča in členom 113 Poslovnika v celoti razveljavi sodbo Sodišča prve stopnje v zadevi T-16/08;
 —
 če je mogoče glede na stanje postopka, dokončno odloči tako, da razveljavi odločbo oddelka za izbris (UUNT) z dne 24. novembra 2005 o zahtevi za izbris št. 941 C 973065, in toženima strankama naloži plačilo stroškov pred Sodiščem prve stopnje in Sodiščem ter stroškov, ki so nastali pred UUNT v postopku za ugotovitev ničnosti.
 Pritožbeni razlogi in bistvene trditve
 1. Pravni razlogi
 Družba Perfetti Van Melle S.p.A. s pritožbo izpodbija sodbo Sodišča prve stopnje, razglašeno 1. julija 2009 in vročeno 2. julija 2009, v zadevi T-16/08.
 V podporo pritožbi pritožnica meni, da je Sodišče prve stopnje v sodbi, zoper katero je vložena pritožba, napačno razlagalo ter uporabilo člen 8(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (1) v povezavi s členom 53(1)(a) te uredbe.
 1.1 Prvi pritožbeni razlog: pritožnica trdi, da Sodišče prve stopnje ni preučilo zadevnih znamk na podlagi merila „celovite presoje“ ali „celotnega vtisa“.
 Ustaljeno načelo je, da mora celovita presoja verjetnosti zmede glede vidne, glasovne ali pojmovne podobnosti zadevnih znamk temeljiti na celotnem vtisu, ki ga te ustvarijo, pri čemer je treba zlasti upoštevati razlikovalne in prevladujoče elemente. Pritožnica trdi, da Sodišče prve stopnje ni uporabilo navedenega načela ter da je zlasti ugotovilo verjetnost zmede tako, da je njegova presoja temeljila izključno na dejstvu, da imata ti znamki skupen element „CENTER“.
 Sodišče prve stopnje v sodbi, zoper katero je vložena pritožba, ni preučilo znamk s „celovito presojo“ in „celotnim vtisom“, ki ga ti ustvarita. Namesto tega je v tej sodbi uporabilo analitičen pristop in preučilo znamko „CENTER“ na eni strani ter prvi besedni element „CENTER“ izpodbijane znamke na drugi strani, pri čemer je zanikalo vsakršno pomembnost drugega besednega dela „SHOCK“. Res je v tej sodbi omenjeno merilo celovite presoje in celotnega vtisa, vendar pa je tudi res, da omemba in ponovitev pravnega merila ne zadostuje. Za pravilno ravnanje je pomembno, da se pravnemu merilu sledi ter da se ga primeru pravilno uporabi. To ni bilo storjeno v sodbi, zoper katero je vložena pritožba. V tej sodbi je Sodišče prve stopnje le ugotovilo, da sta znamki, ki se primerjata, podobni, ker imata skupen besedni element „CENTER“, ne da bi pojasnilo, zakaj besedni element „SHOCK“ ne zadostuje za izključitev verjetnosti zmede.
 Zaradi teh razlogov pritožnica tudi trdi, da so v sodbi, zoper katero je vložena pritožba, izkrivljena dejstva ter da je v njej kršena obveznost obrazložitve.
 1.2 Drugi pritožbeni razlog: pritožnica trdi, da Sodišče prve stopnje v sodbi, zoper katero je vložena pritožba, ni obravnavalo nekaterih zelo pomembnih in upoštevnih dejavnikov.
 S to sodbo je bil kršen tudi člen 8(1)(b), ker Sodišče prve stopnje ni presojalo dejavnikov, ki so bili zelo relevantni pri ugotovitvi verjetnosti zmede med znamkama. Zlasti ni upoštevalo dolgega obdobja, v katerem znamki, ki se primerjata, hkrati obstajata in neobstoja dejanske zmede, kot je bilo obširno pojasnjeno v tožbi pred Sodiščem prve stopnje.
 Poleg tega Sodišče prve stopnje ni pravilno presodilo še enega pomembnega dejavnika, in sicer stopnje pozornosti upoštevne javnosti. Bilo je namreč nelogično, da je Sodišče prve stopnje menilo, da povprečni potrošnik, ki je normalno obveščen ter razumno pozoren in preudaren, ne bi opazil besede „SHOCK“ in spoznal, da imata znamki, ki se preučujeta, vidne in glasovne razlike ter tudi drugačna pomena, in sicer znamka „CENTER“, pri kateri se s to besedo nakazuje na „nekaj, kar je v sredini“, in znamka „CENTER SHOCK“, s katero se zaradi besede „SHOCK“, ki je najbolj razlikovalni del, nakazuje na idejo močnega občutka (shock), ki ga bo potrošnik začutil, ko bo žvečil sredino žvečilnega gumija.
 2. Pritožbeni predlogi
 —
 pritožbi naj se ugodi in naj se v skladu s členom 61 Statuta Sodišča in členom 113 Poslovnika v celoti razveljavi sodbo Sodišča prve stopnje;
 —
 če je mogoče glede na stanje postopka, naj se dokončno odloči tako, da se razveljavi odločbo oddelka za izbris (UUNT) z dne 24. novembra 2005 o zahtevi za izbris št. 941 C 973065, in naj se toženima strankama v skladu s členom 1222 Poslovnika naloži plačilo stroškov pred Sodiščem prve stopnje in Sodiščem ter stroškov, ki so nastali pred UUNT v postopku za ugotovitev ničnosti;
 —
 podredno, če navedeno glede na stanje postopka ni mogoče, naj se zadeva vrne Sodišču prve stopnje, da ponovno odloči v skladu z zavezujočimi merili, ki jih določi Sodišče.
 (1) Uredba Sveta (ES) št. 40/94 z dne 20. decembra 1993 o znamki Skupnosti (UL L 11, str. 1).


type: legislation

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 10.9.2015
 COM(2015) 426 final
 2015/0190(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tittieħed f'isem l-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kunsill tat-TRIPS u fil-Kunsill Ġenerali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ fir-rigward tat-talba mingħand membri li huma pajjiż l-inqas żviluppat għal estensjoni tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l-Artikolu 66(1) tal-Ftehim dwar aspetti relatati mal-kummrċ tad-Drititjiet ta' Proprjetà Intellettwali fir-rigward ta' ċerti obbligi marbuta ma' prodotti farmaċewtiċi u għal eżenzjoni mill-obbligi skont l-Artikolu 70(8) u (9) ta’ dak il-Ftehim
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.IL-KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Ir-raġunijiet għall-proposta u l-objettivi tagħha
 L-objettiv ta' din il-proposta huwa li tippermetti lill-Unjoni Ewropea tissieħeb mal-kunsens fl-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) dwar l-adozzjoni ta’ żewġ deċiżjonijiet.
 L-ewwel waħda hija deċiżjoni li tikkonċedi estensjoni għall-pajjiżi l-anqas żviluppati (LDCs) tal-Perjodu ta' Tranżizzjoni skont l-Artikolu 66.1 tal-Aspetti Relatati mal-Kummerċ tal-Ftehim dwar id-Drittijiet ta' Proprjetà Intellettwali (TRIPS) fil-każ ta' ċerti obbligi fir-rigward ta' prodotti farmaċewtiċi dment li jibqgħu pajjiżi l-anqas żviluppati.
 It-tieni waħda hija deċiżjoni li tikkonċedi eżenzjoni minn obbligi fir-rigward ta' prodotti farmaċewtiċi skont l-Artikolu 70.8 u l-Artikolu 70.9 ta' dak il-Ftehim għall-pajjiżi l-inqas żviluppati dment li jibqgħu pajjiżi l-anqas żviluppati.
 L-estensjoni u l-eżenzjoni waslu biex jiskadu fl-1 ta' Jannar 2016. Il-Bangladexx, fit-23 ta' Frar 2015, f'isem il-pajjiżi Membri l-anqas żviluppati talab estensjoni indefinita tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l-Artikolu 66.1 tat-TRIPS u eżenzjoni indefinita mill-obbligi skont l-Artikolu 70.8 u l-Artikolu 70.9 fir-rigward ta' prodotti farmaċewtiċi dment li jibqgħu pajjiżi l-anqas żviluppati.
 Il-proposta tistipula li l-Kunsill jawtorizza lill-Kummissjoni li tadotta pożizzjoni f'isem l-Unjoni Ewropea fi ħdan id-WTO biex tissieħeb ma’ kunsens fir-rigward tal-imsemmija deċiżjonijiet.
 •Konsistenza ma’ provvedimenti ta’ politika eżistenti fil-qasam ta’ politika
 L-inizjattiva hija għal kollox konsistenti mad-dispożizzjonijiet eżistenti ta' politika. Ġew adottati deċiżjonijiet simili qabel.
 L-Unjoni Ewropea appoġġat id-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar it-TRIPS u dwar is-saħħa pubblika tal-14 ta' Novembru 2001 fejn ġie miftiehem li l-Membri li huma pajjiżi l-inqas żviluppati ma għandhomx ikunu obbligati, fir-rigward ta' prodotti farmaċewtiċi, li jimplimentaw jew japplikaw it-Taqsimiet 5 u 7 tal-Parti II tal-Ftehim TRIPS jew li jinfurzaw id-drittijiet previsti taħt dawn it-Taqsimiet sal-1 ta' Jannar 2016, bla ħsara għad-dritt tal-Membri li huma pajjiżi l-inqas żviluppati li jitolbu estensjonijiet oħrajn tal-perjodi ta' tranżizzjoni kif stipulat fl-Artikolu 66.1 tal-Ftehim TRIPS, u l-Kunsill tat-TRIPs ġie inkarigat biex jieħdu l-azzjoni meħtieġa biex jagħti effett għal dan skont l-Artikolu 66.1 tal-Ftehim TRIPS (Dokument tad-WTO WT/MIN(01)/DEC/2).
 L-Unjoni Ewropea appoġġat id-Deċiżjoni tal-Kunsill tat-TRIPS tas-27 ta' Ġunju 2002 skont l-Artikolu 66.1 tat-TRIPS li estendiet il-perjodu ta' tranżizzjoni li matulu pajjiżi l-inqas żviluppati ma għandhomx għalfejn jipprovdu protezzjoni ta' privattivi għal prodotti farmaċewtiċi sal-1 ta' Jannar 2016 (dokument tad-WTO IP/C/25).
 L-Unjoni Ewropea appoġġat id-Deċiżjoni relatata tal-Kunsill Ġenerali tad-WTO fit-8 ta' Lulju 2002, li tat lill-pajjiżi l-anqas żviluppati eżenzjoni mill-għoti ta' drittijiet esklussivi tat-tqegħid fis-suq skont l-Artikolu 70.9 tal-Ftehim TRIPS sal-1 ta' Jannar 2016 (dokument tal-WTO WT/L/478).
 L-Unjoni Ewropea appoġġat ukoll l-estensjoni tal-perjodu ġenerali ta' tranżizzjoni, maqbula mill-membri tad-WTO fil-11 ta' Ġunju 2013, biex il-pajjiżi l-anqas żviluppati japplikaw id-dispożizzjonijiet tat-TRIPS sal-1 ta' Lulju 2021 (dokument tad-WTO IP/C/64).
 •Konsistenza mal-politiki l-oħrajn tal-Unjoni
 L-inizjattiva hija għal kollox konsistenti mal-linji ta' politika tal-Unjoni Ewropea. Hija koerenti mal-politika tas-saħħa globali tal-UE kif definita fil-Komunikazzjoni tal-Kummissjoni dwar is-saħħa globali u l-objettiv tagħha li l-mediċini essenzjali jinżammu aċċessibbli u affordabbli f'konformità mad-Dikjarazzjoni ta' Doha (COM(2010) 128 Brussell)
 1
 . Hija koerenti ma' azzjonijiet oħra biex jiġi promoss l-aċċess għall-mediċini għal kulħadd kif innutat fir-rapport tal-UE tal-2013 dwar Koerenza tal-Politika għall-Iżvilupp (SWD (2013)456 finali).
 2.BAŻI ĠURIDIKA, SUSSIDJARJETÀ U PROPORZJONALITÀ
 •Bażi legali
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jistipula li meta jkun meħtieġ li tittieħed Deċiżjoni li jkollha effett legali f’korp stabbilit bi ftehim internazzjonali, il-Kunsill, fuq proposta mill-Kummissjoni jew mir-Rappreżentant Għoli tal-Unjoni għall-Affarijiet Barranin u l-Politika ta' Sigurtà, jadotta Deċiżjoni li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tiġi adottata f'isem l-Unjoni.
 L-estensjoni tal-perjodu ta' tranżizzjoni u tal-eżenzjoni jaqgħu taħt din id-dispożizzjoni billi d-Deċiżjonijiet jittieħdu f'korpi stabbiliti bi ftehim internazzjonali (il-Kunsill tad-WTO tat-TRIPS u l-Kunsill Ġenerali) li jaffettwa d-drittijiet u l-obbligi tal-Unjoni.
 L-estensjoni prevista tal-perijodu ta' transizzjoni u l-eżenzjoni jirrigwardaw kwistjonijiet li jaqgħu fil-kamp ta' applikazzjoni tal-politika kummerċjali komuni (l-Artikolu 207 tat-TFUE) u b'mod partikolari, l-obbligi skont il-Ftehim TRIPS.
 •Proporzjonalità
 L-għażla ta' politika hija proporzjonata peress li ż-żewġ Deċiżjonijiet proposti fil-livell tad-WTO ma jmorrux lil hinn minn dak li huwa meħtieġ sabiex jinkiseb l-objettiv ta' għaqda mal-kunsens fl-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ dwar it-talba tal-Membri li huma pajjiżi l-inqas żviluppati u l-għażla ta' politika b'appoġġ għall-politika li l-Unjoni għamlet tagħha fid-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar TRIPS u s-Saħħa Pubblika fl-14 ta' Novembru 2001.
 •Għażla tal-istrument
 Peress li ż-żewġ Deċiżjonijiet għandhom jittieħdu fil-livell tad-WTO, Deċiżjoni tal-Kunsill hija l-istrument xieraq.
 3.RIŻULTATI TAL-EVALWAZZJONIJIET EX POST, KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI U VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 •Evalwazzjonijiet ex-post/kontrolli tal-idoneità tal-leġiżlazzjoni eżistenti
 Mhux applikabbli.
 •Konsultazzjonijiet mal-partijiet ikkonċernati
 Mhux applikabbli.
 •Ġbir u użu ta’ kompetenzi
 Mhux applikabbli.
 •Valutazzjoni tal-impatt
 Ma saret l-ebda valutazzjoni tal-impatt għax iż-żewġ Deċiżjonijiet li għandhom jittieħdu fil-livell tad-WTO qed jimplimentaw il-politika eżistenti li l-Unjoni Ewropea għamlet tagħha fid-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar it-TRIPS u s-saħħa pubblika tal-14 ta' Novembru 2001.
 •Drittijiet fondamentali
 Iż-żewġ Deċiżjonijiet fil-livell tad-WTO se jipprovdu lill-Membri li huma pajjiżi l-inqas żviluppati bil-flessibbiltà li jagħżlu kif l-aħjar jeżerċitaw id-dritt tagħhom li jipproteġu s-saħħa pubblika u, b'mod partikolari, li jippromwovu l-aċċess għall-mediċini għal kulħadd.
 4.L-IMPLIKAZZJONIJIET BAĠITARJI
 Ma hemm l-ebda implikazzjoni baġitarja minbarra r-riżorsi umani u amministrattivi meħtieġa għas-sostenn tal-adozzjoni taż-żewġ deċiżjonijiet fil-livell tad-WTO.
 5.ELEMENTI OĦRAJN
 •Pjanijiet ta’ implimentazzjoni, u arranġamenti ta' monitoraġġ, evalwazzjoni u rapportar
 Ma hu meħtieġ l-ebda monitoraġġ separat minbarra monitoraġġ ġenerali tal-konformità tal-membri tad-WTO mal-obbligi tad-WTO.
 2015/0190 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li tistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tittieħed f'isem l-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kunsill tat-TRIPS u fil-Kunsill Ġenerali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ fir-rigward tat-talba mingħand membri li huma pajjiż l-inqas żviluppat għal estensjoni tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l-Artikolu 66(1) tal-Ftehim dwar aspetti relatati mal-kummrċ tad-Drititjiet ta' Proprjetà Intellettwali fir-rigward ta' ċerti obbligi marbuta ma' prodotti farmaċewtiċi u għal eżenzjoni mill-obbligi skont l-Artikolu 70(8) u (9) ta’ dak il-Ftehim
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikulari l-Artikolu 207(4) flimkien mal-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta mill-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Id-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar il-Ftehim dwar Aspetti Relatati mal-Kummerċ tad-Drittijiet tal-Propjetà Intellettwali ("il-Ftehim TRIPS") u s-saħħa pubblika stqarret li l-estensjoni prevista fl-Artikolu 66(1) tal-Ftehim TRIPS kienet bla ħsara għad-dritt tal-Membri li jkunu pajjiżi l-inqas żviluppati li jitolbu estensjonijiet ulterjuri tal-perjodi ta' tranżizzjoni.
 (2)Skont l-Artikolu 66(1) tal-Ftehim TRIPS, il-Kunsill tat-TRIPS, wara li jirċievi talba motivata kif dovut minn Membru li jkun pajjiż l-inqas żviluppat, jikkonċedi estensjonijiet ta' dan il-perjodu tranżitorju.
 (3)Skont il-paragrafu 7 tad-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar il-Ftehim TRIPS u s-saħħa pubblika u mal-Artikolu 66(1) tal-Ftehim TRIPS, il-Kunsill ta' TRIPS, permezz tad-Deċiżjoni tat-27 ta' Ġunju 2002, estenda sal-1 ta' Jannar 2016 il-perjodu tranżitorju li matulu pajjiżi l-inqas żviluppati ma għandhomx għalfejn jipprovdu protezzjoni ta' privattivi għal prodotti farmaċewtiċi
 2
 .
 (4)Fit-8 ta' Lulju 2002, il-Kunsill Ġenerali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ (WTO) adotta deċiżjoni relatata mill-qrib, li tat lill-pajjiżi l-anqas żviluppati eżenzjoni mill-għoti ta' drittijiet esklussivi tat-tqegħid fis-suq skont l-Artikolu 70(9) tal-Ftehim TRIPS sal-1 ta' Jannar 2016
 3
 .
 (5)Il-Bangladexx, fit-23 ta' Frar 2015, f'isem il-membri tal-grupp ta' pajjiżi l-anqas żviluppati, talab għal estensjoni indefinita tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l-Artikolu 66(1) kif ukoll eżenzjoni indefinita mill-obbligi skont l-Artikolu 70(8) u (9) tal-Ftehim ta' TRIPS
 4
 dment li dawn jibqgħu pajjiżi l-anqas żviluppati.
 (6)Peress li kien hemm eżenzjoni separata għad-drittijiet ta' proprjetà intellettwali relatati ma' prodotti farmaċewtiċi sa mill-2002, ikun xieraq li l-Unjoni taqbel mal-estenzjoni sabiex ma ttellifx lil membri li huma pajjiżi l-anqas żviluppati milli jkollhom aċċess għal prodotti farmaċewtiċi.
 (7)Diversi membri tad-WTO jidhru lesti li jagħtu dik l-estensjoni indefinita u l-eżenzjoni permanenti, u għalhekk l-Unjoni għandha tissieħeb fil-kunsens f'konformità mal-appoġġ kontinwu tagħha għad-Dikjarazzjoni ta' Doha dwar it-TRIPS u s-saħħa pubblika. Madankollu, jekk is-soluzzjoni finali li tintlaħaq fl-aħħar mill-aħħar mill-membri tad-WTO tkun estenzjoni u eżenzjoni temporanja, l-Unjoni għandha wkoll taqbel.
 (8)Ikun għalhekk xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tittieħed f'isem l-Unjoni Ewropea fi ħdan il-Kunsill tat-TRIPS u fil-Kunsill Ġenerali tad-WTO fir-rigward tat-talba mingħand membri li huma pajjiż l-inqas żviluppat għal estensjoni tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l-Artikolu 66(1) tal-Ftehim TRIPS fil-każ ta' ċerti obbligi fir-rigward ta' prodotti farmaċewtiċi u għal eżenzjoni mill-obbligi skont l-Artikolu 70(8) u (9) tal-Ftehim TRIPS.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tittieħed f'isem l-Unjoni fi ħdan il-Kunsill dwar l-aspetti relatati mal-kummerċ ta’ drittijiet ta’ proprjetà intellettwali u fil-Kunsill Ġenerali tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ tkun kif ġej:
 (a)li taqbel mat-talba għall-konċessjoni lill-membri li huma pajjiżi l-anqas żviluppati ta' estensjoni tal-perjodu ta' tranżizzjoni skont l- Artikolu 66(1) tal-Ftehim dwar l-Aspetti Relatati mal-Kummerċ tad-Drittijiet ta’ Propjetà Intellettwali (il-"Ftehim TRIPS") rigward ċerti obbligi relatati mal-prodotti farmaċewtiċi;
 (b)taqbel mat-talba għall-għoti lil membri li huma pajjiżi l-anqas żviluppati ta' eżenzjoni mill-obbligi skont l-Artikolu 70(8) u (9) tal-Ftehim TRIPS;
 (c)taċċetta l-proposta għal estenzjoni li ssir referenza għaliha fil-punt (a) jew għall-estenzjoni li ssir referenza għaliha fil-punt (b) jew it-tnejn, li jibqgħu applikabbli dment li kull membru li jkun pajjiż l-anqas żviluppat tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ jibqa' pajjiż l-anqas żviluppat;
 (d)bħala alternattiva għall-punt (c), taċċetta proposta għal estensjoni temporanja jew eżenzjoni temporanja, jew it-tnejn, meta l-proposta tkun ukoll aċċettabbli għall-membri l-oħra tal-Organizzazzjoni Dinjija tal-Kummerċ.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 http://ec.europa.eu/health/eu_world/global_health/index_en.htm
 (2)
 Id-dokument tad-WTO IP/C/25.
 (3)
 Id-dokument tad-WTO WT/L/478.
 (4)
 Id-dokument tad-WTO IP/C/W/605.


type: other

text:
Tein vesihashista ! - Sivu 3 - Hamppuforum
 Tein vesihashista !
 Eufrit
 Liittynyt: 22.6.2005
 Re: Tein vesihashista !
 ViestiKirjoittaja Eufrit » 24.4.2006 20:37
 Muumipappa kuulostaa tosi hyvältä!
 Poliisiksi ei tulla päivässä, siihen menee koko viikonloppu!
 ViestiKirjoittaja Äly » 24.4.2006 22:46
 "Muumipappa pikkumyy, hasikseksi väsääntyy..."
 Sorry offtopic oli melkein pakko ;D
 ViestiKirjoittaja useri » 25.4.2006 2:39
 kysymys....
 lasiturkki..
 "-materiaalin tulee olla kuivaa ja murskattu/hienonnettu mahd. pieneksi"
 miksi pitää olla kuivaa...
 kerro....
 MaD4Ganja
 ViestiKirjoittaja MaD4Ganja » 27.4.2006 23:13
 Selattiin että älkää nyt herran isä ihmiset heittäkö sitä "mäskiä" poies ekan erottelun jälkeen, älkääkö ikinä! Toka kerran ku toistaa riitit ni hyvin vielä saa irtomaan, ja sit ku kaikki irto trikomit on poien ni se kukkamatsku pitää viel itessään sisällä alkaloideja, eli suinkaan pelkkä hartsin irrottelu ei kukinnosta tehoja vie, lähinnä muuttaa luonnetta, usein varsinkin indikoilla paljon pirteämäksi.
 Tuli todistettua asia todeksi pari viikkoa sitten kun löysin lojumasta puol vuotta vanhaa budia joista olin asetoonilla kiffit repiny, eli varmasti niin tehokkaasti kun voidaan repiä. Ja eikös vaan toiminut kuitenkin ainaskin miedon lehden veroisesti vaikka olikin ruskean harmaata eikä tuoksunut juuri miltään.
 Käyttäkää hyvät ihmiset järkeänne ja varsinkin vesierottelun jälkeen matskust pitää sisällään vielä iiiisoon määrän alkaloideja. Tietenkään tätä polttamaan ei kannata käydä jos on polttoa muuten riittäämiin, mutta rasvaksi se kannattaa ehdottomasti käyttää..
 Eli muistutukseksi vielä joku rasva resepti:
 mäski esim kylmäpuristettuun rypsiöljyyn, kolmannes vettä ja kattilaan, tunnin hidas kiehutus. Mielestäni kasvimatskua ei kannata suodattaa pois vaan käyttää rasva johonkin jossa se murskaantuu, esim levitteet on oma suosikkini. Linssitahna ja tahina varsinkin tahina on täyttä tavaraa ja lähes täydellistä hamppuevästä.. Ja valmistuu tietenkin laittamalla seesaminsiemeniä pellille 120c 10minuutiks ja eiku rypsihamppuöljyn kanssa tehosekkotimeen, vähän suolaa ja that's it, täydellistä tavarata, jo 10 grammasta budskua saa levitteen ainaski 50 leivälle niin että yks leipä on mieto mutta tuntuva doussi, tietiysti riippuen tavaran vahvuudesta.
 Kunniottakaa kasveja, ja hyödyntäkää kaikkia osat loppuun asti
 Liittynyt: 19.9.2007
 ViestiKirjoittaja Miymau » 14.3.2008 22:59
 Ootan iha innolla kesän loppua että saan kokeilla tehä hasista, vaikuttaa meeelkoisen helpolta! Ja jos lehdistäki saa iloa helposti irti noin nii niiin.... Ku pelkkien lehtien polttaminen ei oo kovin mahtavaa puuhaa
 Jee enää alle puol vuotta ja sitte muumipappaa vääntämään
 isn ́t life a trip.
 gotuffa
 Liittynyt: 13.7.2005
 ViestiKirjoittaja gotuffa » 15.3.2008 22:18
 Vesimetodilla lehdistä ei kyllä irtoa niin hyvällä hyötysuhteella kun budista!
 Lehdille itse suosittelisin isopropanolia, joka on mukavampaa käsiteltävää kuin asetoni.
 Noh, vesihasis budista on kyllä aivan älyttömän hyvää! Ja miksei lehdistäkin, omilla kokeiluilla vaan lehdistä ei vedellä irtoa niin kuin kemikaaleilla.
 KougiKougi
 Liittynyt: 25.1.2008
 ViestiKirjoittaja KougiKougi » 30.4.2008 8:16
 Nonni, tulipa tota jäähaspaa kokeiltuu ja onnistuhan se aika jees.
 Mulla on siis kasvit paria viikkoa vaille valmiita ja keräsin vajaa muovipussillisen (semmosen mihin kaupoissa laitetaan tomaatit sun muut ennenku punnitaan) kellastuneita kokonaan tai melkeen irti pudonneita lehtiä.
 No, näytin niille vähän uunia että tulivat varmasti kuiviksi ja sitten laiton toviksi pakkaseen. Sitten niin pieneksi pölyksi ku vaan mahollista ja lasiseen hillopurkkiin veden ja jääpalojen kera. Sitten perinteiset ravistelut ja odottelut ja lopuksi suodatus. Pidin ritilää yläpuolella ja alla oli milloin suodatinpussi ja milloin joku harson palanen. Ritilään jäi isoimmat paskat ja parempi mazq jäi siihen alapuolelle. Tein tän neljässä erässä ja tommosta valmiiksi väsätyn näköistä hasbaa tuli pauttiarallaa 1,5-2g.
 Ei oikeen tuoksu miltään, toivotaan nyt että toimii hyvin
 Ei malta odottaa että pääsee illalla testailee!
 Tärkein juttu tässä mun mielestä on justiinsa se sopiva kangas/verkko minkä läpi setit valuttaa. Suodatin pussi kyllä ajo asiansa mutta oli tod. huono. Puolenvälin jälkeen kun sitä nestettä valus läpi silleen about 5 tippaa minuutissa
 ViestiKirjoittaja KougiKougi » 12.5.2008 20:56
 Joo, täs on nyt uudet setit kuivumassa ja oottelemassa käsittelyjä.
 Ajattelin että olisiko järkevää sen sijaan että hirveellä vaivalla pilkkoo varret pieniksi, yksinkertaisesti vaan "kuoria" ne varret ja käyttää ainoastaan kuoret lehtien kera?
 ViestiKirjoittaja Kilkenny » 14.5.2008 11:36
 mite pärisi toi kellastunut lehti ym. lefa?? mulla kans ulko ryyderit tulossa, niin voisha tota pienillä määrillä tyyppaa.
 ViestiKirjoittaja KougiKougi » 14.5.2008 13:41
 Kilkenny kirjoitti: mite pärisi toi kellastunut lehti ym. lefa?? mulla kans ulko ryyderit tulossa, niin voisha tota pienillä määrillä tyyppaa.
 No ei se mitään huippujytyä ollu, mutta mielummin pari geetä sitä ku kassillinen keltasta lehteä any day!
 Sitä settiä kyllä pitäs olla aika paljon ku ei niissä isoissa lehdissä hirveesti trikomeita oo ja jos vielä ottaa keskeneräsestä kasvista ni on aika laimii. Mut edelleen silti parempaa ku pelkkä lehti.
 Nyt oon just puuhaamassa valmiiden puskien trimmistä jäähasbaa. Näyttää ja tuntuu vähän erilaiselta
 veijopeikko
 Liittynyt: 11.11.2005
 ViestiKirjoittaja veijopeikko » 15.5.2008 17:15
 KougiKougi kirjoitti: ...
 Ritilään jäi isoimmat paskat ja parempi mazq jäi siihen alapuolelle. Tein tän neljässä erässä ja tommosta valmiiksi väsätyn näköistä hasbaa tuli pauttiarallaa 1,5-2g.
 Sitä settiä kyllä pitäs olla aika paljon ku ei niissä isoissa lehdissä hirveesti trikomeita oo ja jos vielä ottaa keskeneräsestä kasvista ni on aika laimii Mut edelleen silti parempaa ku pelkkä lehti.
 Nyt oon just puuhaamassa valmiiden puskien trimmistä jäähasbaa. Näyttää ja tuntuu vähän erilaiselta :lol:
 Mahtavaa, että Suomen nuoriso osaa ja haluaa kunnioittaa omaa kieltänsä. Ei noin saa mongertaa. Paitsi erilailla värittyneitä hiekkamaan ystäviämme matkivien mielestä.
 Arnold Ketara
 Liittynyt: 22.5.2007
 ViestiKirjoittaja Arnold Ketara » 15.5.2008 21:53
 Mites, osaisko kukaan kertoa kauan tuommonen vesihasis säilyisi? Vuosia?
 Tullu pajauttelua vähennettyä noin 800% ja käyny mielessä että jos noista
 ulkokasveista jotain tulee, niin tuota hassista sitten tekisi ja säilöisi.
 ViestiKirjoittaja KougiKougi » 15.5.2008 22:07
 Uskoisin että pakkasessa säilyy aika hyvin.
 konootti
 Liittynyt: 25.4.2008
 ViestiKirjoittaja konootti » 19.5.2008 1:34
 Onko foorumilaisten joukossa kokemusta näiden ns. bubblebagien tai vastaavien käyttämisestä? Myykö sellaisia jokin suomalainen taho vai pitääkö ulkomailta tilata (tuttavan mukana, käynee 'damissa jossakin vaiheessa loppuvuodesta)?
 Samaan aiheeseen liittyen, näin Youtubessa videon (linkki häviksissä, sori) jossa käytettiin tuollaisten suodatinpohjaisten säkkien ohella jotakin nestettä todella hanakasti imevää materiaalia. Tämän avulla lopputulos muuttui kuivahkoksi hassikseksi paljon nopeammin kuin esim. siinä videosarjassa jossa amerikkalainen jössi pyörittää jääkimpaleita puisen lusikan avulla Jamaikalla. Eli toisin sanoen, imevä materiaali imaisi nesteen suodattimen läpi. Mitä tämä materiaali voisi olla? Minulle tuli mieleen lähinnä jokin hyvin paksu keinotekoinen tiskirätti.
 (Ja ehkäpä toveri veijopeikko voisi löysätä sitä vannetta. Ainakin tuossa oli yhdyssanat ja isot alkukirjaimet korrektisti, eikö? Kielen puhumisenhan tulee olla hauskaa eikä pingottamista.) (dang, ehkäpä jokin kokeneempi foorumilainen voisi aloittaa Niksinurkassa kysy & vastaa -aiheen. olisi sellaista triviaalimman puoleista kysyttävää meinaan enemmänkin.)
 Liittynyt: 3.6.2007
 ViestiKirjoittaja tetryl » 19.5.2008 23:48
 Suomesta ei käsittääkseni bägejä saa mutta siihen sopivaa kangasmateriaalia kylläkin, jotenkin. Nimittäin laskuvarjokankaita joista voi tehdä tai teettää bägejä. Ei tosin varmaankaan ole halpaa tavaraa.
 Liittynyt: 20.5.2008
 ViestiKirjoittaja epe » 7.1.2009 16:38
 Saako vesihasista tehtyä tuoreesta kukasta ja lehdestä vai pitääkö olla rutikuivaa? Käykö mikrokuivaus??
 Yawadap
 ViestiKirjoittaja Yawadap » 30.1.2009 18:51
 Vieläkö ihmiset tekevät hasista ilman supermyrkyllisiä kemikaaleja? Itse testasin pienellä määrällä (n. 0.5dl) huonoa lehteä ja sain aikaiseksi noin pesällisen pehmeää vaaleanruskeata hasista, maku oli erinomainen mutta ei olisi tarvinnu ihan koko pesällistä polttaa kerralla
 Sellaisella improvisaatiolla teen että en ime ruiskulla pintavesiä pois, vaan haihdutan koko vesimäärän vesihauteella. Toki tässä menee useampi tunti aikaa mutta eipähän mene yhtään aineksia veden mukana viemäriin vaan saa kaikki talteen. Suodatettu mönjä todennäköisesti pitää sisällään vielä hyviä määriä vaikuttavia aineita, joten se sopinee hyvin butteriin/rasvaan niin saa kaiken tavaran hyötykäyttöön
 "Kun ei ajatukses enää kasassa pysy,
 kaiva kaapistas bongi, kasvoille kestohymy."
 Liittynyt: 25.7.2008
 ViestiKirjoittaja nuoriherra » 7.2.2009 19:50
 Olisikohan kuituhamppua mahdollista hyödyntää tällä tavalla?
 THC-pitoisuus on finolassa ~0,16%, jolloin noin 100g kasvimateriaalia vastaisi THC-pitoisuudeltaan suurinpiirtein yhtä grammaa erittäin hyvälaatuista kukkaa. Jos lähellä on hamppupelto ja moraalisi on olematon, niin tuostahan saisi hasista maajussin kustannuksella.
 tutkimusmielessä
 Grown up viper
 Liittynyt: 29.11.2008
 ViestiKirjoittaja Grown up viper » 7.2.2009 23:45
 Ei saa varastaa
 Pistä omat hamppupellot pystyyn. Viranomaset saattaa vaan vähän ihmetellä, että mihis se sato aina hävii
 I smoke two joints in time of peace, and two in time of war.
 Liittynyt: 16.8.2005
 ViestiKirjoittaja Azizz » 15.3.2009 20:37
 EKa kerta ku luin kyseisestä aiheesta ja pakko sanoo et rupes kiinnostamaan. Ku tytöt on valmiita ni pakko testata. Kirjoittelen onnistumisesta sitten AIKANAAN!
 ..Study High, Take the tests High -> Get High scores..


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 05 13
 COM(2020) 194 final
 2020/0078(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie savanorišką dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. ir apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje (ICAO), dėl savanoriško dalyvavimo Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. ir dėl pasirinkto lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdo.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Čikagos konvencija ir Paryžiaus susitarimas
 Čikagos konvencija (toliau – Konvencija) siekiama reguliuoti tarptautinį oro susisiekimą. Šia 1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojusia konvencija įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija.
 Paryžiaus susitarimą 2015 m. gruodžio mėn. patvirtino Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija. Jo tikslas – užtikrinti, kad pasaulio temperatūra padidėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti temperatūros padidėjimą sumažinti dar labiau – iki 1,5 °C. Prie šio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius.
 Visos ES valstybės narės yra abiejų susitarimų šalys. ES ir jos valstybės narės yra Paryžiaus susitarimo šalys ir bendrai įsipareigojo sumažinti savo išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį.
 2.2.Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija
 Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija yra specializuota Jungtinių Tautų agentūra. Organizacijos tikslai ir uždaviniai – plėtoti tarptautinės oro navigacijos principus bei metodus ir skatinti tarptautinio oro susisiekimo planavimą bei plėtrą. ES turi ad hoc stebėtojos statusą daugelyje ICAO organų (asamblėjoje ir kitose techniniuose organuose).
 2.3.Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)
 2018 m. birželio 27 d. vykusioje savo 214-ojoje sesijoje ICAO taryba patvirtino tarptautinių standartų ir rekomenduojamos tvarkos aprašą „Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)“ – jis priimtas kaip Čikagos konvencijos 16 priedo „Aplinkos apsauga“ IV tomas.
 Nuo 2019 m. sausio 1 d. taikomi 16 priedo IV tome nustatyti su vykdant tarptautinius skrydžius išmetamo CO2 kiekiu susiję stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimai. Nuo 2021 m. sausio 1 d. bus taikomi 16 priedo IV tome nustatyti išmetamo CO2 kiekio kompensavimo reikalavimai.
 16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.1.3 ir 3.2.1 dalyse ir 1 priedėlyje („Administracinės procedūros“) reikalaujama, kad valstybės iki 2020 m. birželio 30 d. praneštų ICAO apie:
 •
 savo sprendimą savanoriškai dalyvauti arba nutraukti savanorišką dalyvavimą sistemoje nuo 2021 m. sausio 1 d.
 1
 ;
 •
 pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą.
 2.4.ES šiltnamio efektą sukeliančių dujų apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema
 2012 m. aviacijos sektorius įtrauktas į ES apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemą (ES ATLPS)
 2
 . Ši sistema apėmė šiltnamio efektą sukeliančių dujų, išmetamų vykdant skrydžius į Europos ekonominę erdvę (EEE) ir iš jos, įskaitant skrydžius į trečiąsias šalis ir iš jų, kiekį. Tačiau siekdama suteikti postūmį Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos narėms ir paskatinti pažangą ieškant pasaulinio sprendimo, kuris padėtų mažinti tarptautinės aviacijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, Sąjunga patvirtino laikinas nukrypti leidžiančias nuostatas, kuriomis geografinė ES ATLPS taikymo sritis, laukiant tarptautinių pokyčių, apribota, kad apimtų tik EEE vidaus skrydžius ir neapimtų skrydžių už EEE ribų
 3
 .
 Pastarąjį kartą 2017 m. peržiūrėtos Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnyje numatyta galimybė iš dalies pakeisti ES ATLPS reglamentavimo sistemą, kad joje būtų atsižvelgta į CORSIA, su sąlyga kad bus atliktas pagrindinių CORSIA aspektų, be kita ko, dalyvavimo šioje sistemoje lygio, vertinimas ir kad tokie pakeitimai derės su ES 2030 m. klimato politikos tikslu (atitinkančiu Paryžiaus susitarime nustatytą neregresavimo principą
 4
 ).
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 3.1. Pagrindiniai faktai
 Sąjunga tvirtai remia su tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekiu susijusią ICAO pasaulinę rinkos priemonę CORSIA, kurios tikslas – padėti kovoti su klimato kaita. Sąjungos paramą, be kita ko, liudija Europos Parlamento ir Tarybos tris kartus atlikti ES ATLPS pakeitimai, kuriais siekiama padėti daryti pažangą ICAO.
 Nors pirminis CORSIA tikslas yra tik kompensuoti išmetamo anglies dioksido kiekio didėjimą nuo 2020 m., tam, kad šis tikslas būtų pasiektas, svarbu remti pradinę pažangą ir padėti užtikrinti pakankamą dalyvavimą.
 Tarybos sprendimu (ES) 2016/915
 5
 nustatyta Sąjungos pozicija dėl ICAO organų parengtino tarptautinio dokumento, kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę su tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekiu susijusią rinkos priemonę.
 Reglamentu (ES) 2017/2392
 6
 visų pirma siekiama „pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę“. Reglamente nurodoma, kad „tam, kad sistema būtų konkrečiai įgyvendinama, reikės, kad ICAO šalys imtųsi veiksmų vietos lygmeniu“.
 Direktyvos 2003/87/EB (ATLPS direktyvos)
 7
 28b straipsnyje nustatyta: „Per 12 mėnesių nuo tada, kai ICAO priims atitinkamas priemones, ir prieš pradedant veikti pasaulinei rinkos priemonei, Komisija pateikia Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje ji išnagrinėja būdus, kaip atliekant šios direktyvos peržiūrą tas priemones įgyvendinti Sąjungos teisėje. Komisija toje ataskaitoje taip pat prireikus išnagrinėja taisykles, taikytinas skrydžiams EEE. Ji taip pat išnagrinėja pasaulinės rinkos priemonės užmojį ir bendrą aplinkosauginį naudingumą, įskaitant jos bendrą užmojo mastą, palyginti su pagal Paryžiaus susitarimą nustatytais tikslais, dalyvavimo lygį, jos įgyvendinamumą, skaidrumą, nuobaudas už reikalavimų nesilaikymą, visuomenės dalyvavimui skirtus procesus, kompensacinių kreditų kokybę, išmetamųjų teršalų kiekio stebėseną, ataskaitų apie jį teikimą ir jo tikrinimą, registrus, atskaitomybę, taip pat biodegalų naudojimo taisykles.“
 Tarybos sprendimu (ES) 2018/2027
 8
 nustatyta su skirtumais, apie kuriuos reikia pranešti, susijusi pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi ICAO, dėl standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo „CORSIA“ pirmos redakcijos. Pagal tą sprendimą valstybės narės pranešė ICAO apie ES ATLPS ir CORSIA (iš kurių pirmoji taikoma maršrutų, o antroji – valstybių pagrindu) skirtumus ir apie tai, kad Europos Sąjungoje CORSIA bus įgyvendinta peržiūrint ES ATLPS, kaip susitarta atliekant pastarąją – 2017 m. – jos peržiūrą
 9
 . Tikslas buvo išsaugoti ES acquis bei ateities politikos galimybes ir nesumažinti ES klimato politikos užmojo.
 2020 m. kovo 4 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Europos klimato teisės akto
 10
 , pagal kurį, siekiant Paryžiaus susitarimo 2 straipsnyje nustatyto ilgalaikio temperatūros tikslo, Sąjunga privalėtų iki 2050 m. užtikrinti, kad jos poveikis klimatui būtų neutralus. Pasiūlymas grindžiamas išvada, kad reikia imtis papildomų veiksmų ir kiekvienas sektorius turės prisidėti, nes numatoma, kad dabartinės politikos priemonės išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį iki 2050 m. padės sumažinti tik 60 proc., taigi reikia dar daug nuveikti, kad būtų pasiektas poveikio klimatui neutralumas.
 Galiausiai Sąjunga ne kartą yra pareiškusi politinį įsipareigojimą įgyvendinti CORSIA nuo pat jos bandomojo etapo pradžios. Naujausiu pareiškimu, padarytu ES ir jos valstybių narių vardu 40-ojoje ICAO asamblėjoje 2019 m., viena vertus, parodyta, kad atlikdama CORSIA įgyvendinti reikalingus ES ATLPS pakeitimus Sąjunga išsaugos savo politinę erdvę ir klimato politikos užmojį, ir, kita vertus, pareikšta, kad Sąjunga ir jos valstybės narės toliau tvirtai remia CORSIA ir išlieka visapusiškai įsipareigojusios ją įgyvendinti nuo bandomojo etapo pradžios. Sąjunga ne kartą priminė, kad būtina išsaugoti atitinkamus ES teisės aktus ir klimato politikos užmojį, laikantis ES ATLPS su naujausiais pakeitimais, ir pakartojo tai 2018 m. pateiktame pranešime apie skirtumus ir ES pareiškime 40-ojoje ICAO asamblėjoje. Po šios asamblėjos Europos Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares apsaugoti ES teisėkūros autonomiją įgyvendinant ATLPS direktyvą
 11
 .
 3.2. Siūloma pozicija
 Iki CORSIA standartuose ir rekomenduojamoje praktikoje nustatyto 2020 m. birželio 30 d. termino reikia Sąjungos vardu priimti poziciją, kad valstybės narės galėtų pateikti reikiamus pranešimus.
 Pirmuoju klausimu – t. y. pranešimo apie sprendimą nuo 2021 m. sausio 1 d. savanoriškai dalyvauti arba nutraukti savanorišką dalyvavimą sistemoje – atsižvelgiant į Sąjungos ne kartą prisiimtą ir ICAO jau pripažintą politinį įsipareigojimą, numatomą su CORSIA susijusią naudą aplinkai ir tarptautiniam transportui ir tai, kad jokių perspektyvių pasaulinio lygmens alternatyvų nėra, siūloma pranešti apie valstybių narių savanorišką dalyvavimą nuo bandomojo etapo pradžios 2021 m. sausio 1 d. Pranešimas būtų daromas atsižvelgiant į skirtumus, apie kuriuos pranešta 2018 m. pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027, taip pat į visus būsimus skirtumus, ir juo nebūtų daroma poveikio ES ATLPS peržiūrai, dėl kurios susitarta 2017 m., ES klimato politikos užmojui ir Atsinaujinančiųjų išteklių energijos direktyvos taikymui
 12
 .
 Antruoju klausimu – t. y. pranešimo apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą – siūloma kiekvienais bandomojo etapo metais rinktis atitinkamai 2021, 2022 ir 2023 m. išmestų teršalų kiekį, o ne 2020 m. išmestų teršalų kiekį kiekvienais atitinkamais metais. Šiuo metodu atsižvelgiama į numatomą naudą aplinkai ir tarptautiniam transportui, poreikį teikti paskatas veiklos vykdytojams mažinti savo poveikį aplinkai ir svarbą imtis veiksmų anksti, kartu atsižvelgiant į kompensavimo išlaidų, kurių gali patirti Europos veiklos vykdytojai, dydį ir į poveikį jų tarptautiniam konkurencingumui. Iš tiesų, palyginti su tuo, kai pasirenkami 2020 m. atskaitos duomenys, pasirinkus atitinkamai 2021, 2022 ir 2023 m. atskaitos duomenis poveikis aplinkai būtų mažinamas veiksmingiau. Taip yra todėl, kad numatoma, jog tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų kiekis 2021, 2022 ir 2023 m. bus didesnis nei 2020 m., ypač dėl to, kad didelį poveikį oro eismui ir išmetamų teršalų kiekiui turėjo COVID-19 pandemija.
 Šiomis aplinkybėmis būtina užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į dabartinius ir galimus būsimus Sąjungos teisės ir CORSIA skirtumus. Todėl pirmiau minėtame pranešime reikėtų nurodyti skirtumą, apie kurį pranešta remiantis Tarybos sprendimu (ES) 2018/2027. Kadangi tas skirtumas, kol jis vis dar aktualus, yra susijęs tik su tuo, kad dėl tam tikrų CORSIA ir ES ATLPS struktūros skirtumų yra nevienodai paskirstoma valstybių kompetencija įvairių veiklos vykdytojų atžvilgiu, minėtame pranešime taip pat turėtų būti pasilikta teisė pranešti apie papildomus skirtumus.
 4.Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos sritimis
 Siūlomas sprendimas yra suderinamas su kitų sričių Sąjungos politika, visų pirma energetikos, aplinkos ir transporto, ir ją papildo. Jame primenama dalyvavimo CORSIA ir Europos Parlamento ir Tarybos ES ATLPS direktyvos peržiūros sąsaja, kaip nustatyta Reglamente 2017/2392. Tačiau Komisija dar nepateikė ATLPS direktyvos 28b straipsnyje numatytos ataskaitos ir apskritai dar nėra žinoma, kokį sprendimą šioje srityje priims teisėkūros institucija. Todėl šis pranešimas turėtų būti laikomas tarpiniu veiksmu, atsižvelgiant į Čikagos konvencijos16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.1.3 ir 3.2.1 dalis ir 1 priedėlį.
 Siekiant užtikrinti, kad šiuo tarpiniu veiksmu nebūtų daroma poveikio būsimiems abiejų teisėkūros institucijų politiniams sprendimams, pranešime turėtų būti nurodytas skirtumas, apie kurį jau pranešta pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027, ir numatyta galimybė pranešti apie kitus papildomus skirtumus, kaip nurodyta pirmiau.
 5.Teisinis pagrindas
 5.1.Procedūrinis teisinis pagrindas
 5.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra organo narė arba susitarimo šalis
 13
 .
 5.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagal Konvencijos 16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.1.3 dalį ir 1 priedėlį („Administracinės procedūros“) reikalaujama, kad valstybės iki 2020 m. birželio 30 d. praneštų ICAO apie savo sprendimą savanoriškai dalyvauti arba nutraukti savanorišką dalyvavimą sistemoje nuo 2021 m. sausio 1 d. ir apie tai, kurį būdą pagal 16 priedo IV tomo 3.2.1 dalį jos pasirinko lėktuvų naudotojams taikytiniems kompensavimo reikalavimams apskaičiuoti 2021–2023 m.
 Iš tų nuostatų matyti, kad tam tikras ICAO tarybos – susitarimu įsteigto organo – sprendimu priimtos CORSIA teisinis poveikis priklauso nuo atitinkamų pranešimų pateikimo ICAO ir nuo tų pranešimų sąlygų. Todėl Sąjungos pozicijos dėl tokių pranešimų priėmimas priklauso SESV 218 straipsnio 9 dalies taikymo sričiai.
 5.2.Materialinis teisinis pagrindas
 Pagal SESV 192 straipsnio 1 dalį ir 191 straipsnį Europos Sąjunga padeda siekti, be kita ko, šių tikslų: išlaikyti, saugoti ir gerinti aplinkos kokybę; remti tarptautinio lygio priemones, skirtas regioninėms ar pasaulinėms aplinkos problemoms spręsti, visų pirma kovai su klimato kaita.
 5.2.1.Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 5.2.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagrindinis numatomo akto tikslas ir jo turinys yra susiję su klimato politika tarptautinės aviacijos srityje.
 Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 192 straipsnio 1 dalis.
 5.3.Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 192 straipsnio 1 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.
 2020/0078 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie savanorišką dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. ir apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 192 straipsnio 1 dalį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)1947 m. balandžio 4 d. įsigaliojo Čikagos tarptautinė civilinės aviacijos konvencija (toliau – Konvencija), kuria siekiama reguliuoti tarptautinį oro susisiekimą. Ja įsteigta Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija (ICAO);
 (2)visos Sąjungos valstybės narės yra Konvencijos susitariančiosios valstybės ir ICAO narės, o Sąjunga turi stebėtojos statusą tam tikruose ICAO organuose;
 (3)2015 m. gruodžio mėn. 21-oji Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencija patvirtino Paryžiaus susitarimą, kurio tikslas – užtikrinti, kad pasaulio temperatūra padidėtų gerokai mažiau nei 2 °C, palyginti su ikipramoninio laikotarpio lygiu, ir toliau siekti temperatūros padidėjimą sumažinti dar labiau – iki 1,5 °C. Prie šio išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimo tikslo turėtų prisidėti visi ekonomikos sektoriai, taip pat ir tarptautinės aviacijos sektorius;
 (4)2016 m. 39-ojoje ICAO asamblėjoje rezoliucija A39-3 nuspręsta sukurti pasaulinį rinkos mechanizmą, kuriuo siekiama užtikrinti, kad tarptautinės aviacijos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekis neviršytų 2020 m. lygio. Sąjungos pozicija dėl to mechanizmo ir įvairių jo elementų rengimo ir priėmimo nustatyta Tarybos sprendimu (ES) 2016/915
 14
 ;
 (5)2018 m. birželio 27 d. vykusiame dešimtajame savo 214-osios sesijos posėdyje ICAO taryba priėmė Konvencijos 16 priedo IV tomo (tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo „Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistema (CORSIA)“) pirmą redakciją;
 (6)2017 m., visų pirma siekiant pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, Europos Parlamento ir Tarybos Reglamentu (ES) 2017/2392
 15
 persvarstyta Direktyva 2003/87/EB
 16
 , kad būtų numatyti Sąjungos teisiniai su CORSIA susiję išmetamųjų teršalų kiekio stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimai ir būtų nustatytos su CORSIA susijusios ataskaitų teikimo ir peržiūros nuostatos;
 (7)į CORSIA įtrauktos taisyklės gali tapti privalomos pagal Konvenciją, laikantis Konvencijoje nustatytų ribų. Pagal galiojančius tarptautinius oro susisiekimo susitarimus jos taip pat gali tapti privalomos Sąjungai ir jos valstybėms narėms;
 (8)kad ICAO visapusiškai atsižvelgtų į dabartinę Sąjungos teisinę padėtį, valstybės narės pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027
 17
 pranešė apie skirtumus. Pagal tuos pranešimus, dabartinės redakcijos Direktyva 2003/87/EB taikoma nepriklausomai nuo lėktuvo naudotojo nacionalinės priklausomybės ir iš esmės apima visus skrydžius iš aerodromų, esančių valstybių narių, kurioms taikoma Sutartis, teritorijose, arba į juos. Direktyva 2003/87/EB taikoma visiems be išimties skrydžiams valstybėse narėse ir (arba) EEE šalyse ir tarp jų. Tie principai taikomi tiek stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimams, tiek kompensavimo reikalavimams;
 (9)atsižvelgiant į šiuos skirtumus, CORSIA nustatyti stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo reikalavimai, taikomi nuo 2019 m. sausio 1 d., buvo įtraukti į Sąjungos teisės aktus
 18
 . Pagal tuos teisės aktus bandomuoju etapu išmetamų teršalų kiekio duomenys bus renkami ir perduodami ICAO sekretoriatui;
 (10)pagal Konvencijos 16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.1.3 dalį ir 1 priedėlį („Administracinės procedūros“) reikalaujama, kad valstybės iki 2020 m. birželio 30 d. praneštų ICAO apie savo sprendimą savanoriškai dalyvauti arba nutraukti savanorišką dalyvavimą sistemoje nuo 2021 m. sausio 1 d. ir apie tai, kurį būdą pagal 16 priedo IV tomo 3.2.1 dalį jos pasirinko lėktuvų naudotojams taikytiniems kompensavimo reikalavimams apskaičiuoti 2021–2023 m.;
 (11)iš tų nuostatų matyti, kad tam tikras ICAO tarybos – susitarimu įsteigto organo – sprendimu priimtos CORSIA teisinis poveikis priklauso nuo atitinkamų pranešimų pateikimo ICAO ir nuo tų pranešimų sąlygų. Todėl Sąjungos pozicijos dėl tokių pranešimų priėmimas priklauso SESV 218 straipsnio 9 dalies taikymo sričiai;
 (12)šiuo atžvilgiu tikslinga nustatyti poziciją, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, atsižvelgiant į pirmiau minėtą reikalavimą pranešti, ypač todėl, kad savanoriškas dalyvavimas CORSIA ir tam tikro būdo pasirinkimas pagal Konvencijos 16 priedo IV tomo 3.2.1 dalį gali labai paveikti teises ir pareigas srityje, kurioje taikoma Sąjungos teisė, ypač Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB ir Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančių išteklių energiją
 19
 ;
 (13)Sąjunga ir jos valstybės narės yra ne kartą pareiškusios
 20
 norą dalyvauti CORSIA nuo 2021 m. sausio 1 d.;
 (14)savanoriškas dalyvavimas CORSIA taip pat reiškia, kad pagal Konvencijos 16 priedo IV tomo 3.2.1 dalį būtina pasirinkti lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą. Šiuo atžvilgiu tikslinga skaičiavimus grįsti atitinkamai 2021, 2022 ir 2023 m. išmestų teršalų kiekiu. Tikimasi, kad pasirinkus šį būdą nauda aplinkai ir tarptautiniam transportui bus didesnė, nei pasirinkus kitą būdą, t. y. galimybę skaičiavimus grįsti 2020 m. išmestų teršalų kiekiu, nes numatoma, kad tarptautinės aviacijos išmetamų teršalų kiekis 2021, 2022 ir 2023 m. bus didesnis nei 2020 m., taigi kompensavimo reikalavimai būtų didesni. Tai taip pat užtikrintų geresnį tęstinumą, turint omenyje, kad 16 priedo IV tomo 3.2.2 dalyje numatyta nuo 2024 m. skaičiavimus taip pat grįsti atitinkamų metų duomenimis;
 (15)sprendimas kompensavimo reikalavimus apskaičiuoti remiantis atitinkamai 2021, 2022 ir 2023 m. išmestų teršalų kiekiu 2021–2023 m. būtų taikomas visiems lėktuvų naudotojams, priskirtiems atitinkamai valstybei narei;
 (16)kaip minėta pirmiau, Direktyva 2003/87/EB nustatyta sistema šiuo metu tam tikrais aspektais skiriasi nuo CORSIA sistemos. Direktyvos 2003/87/EB 28b straipsnyje reikalaujama, kad Komisija pateiktų Europos Parlamentui ir Tarybai ataskaitą, kurioje išnagrinėtų galimus CORSIA įgyvendinimo Sąjungoje atliekant direktyvos peržiūrą būdus, atitinkančius įsipareigojimą iki 2030 m. sumažinti visos Sąjungos ekonomikos išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kad būtų išsaugotas Sąjungos klimato politikos veiksmų aplinkosauginis naudingumas ir veiksmingumas. Tuo tikslu per vienus metus nuo tada, kai ICAO priims atitinkamas teisines priemones, ir prieš pradedant jas taikyti, Komisija Europos Parlamentui ir Tarybai turi pateikti ataskaitą, kurioje, be kita ko, įvertintų ICAO priemonės užmojį ir aplinkosauginį naudingumą. Kai tinkama, su ataskaita turi būti pateikiamas pasiūlymas dėl teisėkūros procedūra priimamo akto. Tos ataskaitos Komisija dar nepateikė;
 (17)šiomis aplinkybėmis būtina užtikrinti, kad būtų tinkamai atsižvelgta į dabartinius ir galimus būsimus Sąjungos teisės ir CORSIA skirtumus, siekiant prireikus išsaugoti Sąjungos sistemą, įskaitant teisėkūros institucijos diskreciją spręsti dėl būsimos Sąjungos sistemos, taikytinos atitinkamoje srityje. Šiuo atžvilgiu Europos Parlamentas paragino Komisiją ir valstybes nares
 21
 apsaugoti ES teisėkūros autonomiją įgyvendinant Direktyvą 2003/87/EB;
 (18)todėl pirmiau minėtame pranešime reikėtų nurodyti skirtumą, apie kurį pranešta remiantis Tarybos sprendimu (ES) 2018/2027, taikomu su savanorišku dalyvavimu susijusiais klausimais. Kadangi tas skirtumas, kol jis vis dar aktualus, yra susijęs tik su valstybių kompetencijos įvairių veiklos vykdytojų atžvilgiu priskyrimu, minėtame pranešime taip pat turėtų būti pasilikta teisė pranešti apie papildomus skirtumus;
 (19)Sąjungos poziciją turėtų pareikšti Sąjungos valstybės narės, kurios yra ICAO narės,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu dėl Čikagos tarptautinės civilinės aviacijos konvencijos 16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.1.3 ir 3.2.1 dalių ir 1 priedėlio ir dėl pranešimo Tarptautinei civilinės aviacijos organizacijai apie
 - savanorišką valstybių narių dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kompensavimo ir mažinimo sistemoje nuo 2021 m. sausio 1 d. ir
 - pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą
 išdėstyta šio sprendimo priede.
 2 straipsnis
 1 straipsnyje nurodytą poziciją pareiškia Sąjungos valstybės narės, kurios yra Tarptautinės civilinės aviacijos organizacijos narės.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 3.1.3 dalyje kalbama apie valstybės įrašymą į ICAO dokumentą „CORSIA States for Chapter 3 State Pairs“ („CORSIA valstybės, iš kurių bus sudaromos 3 skyriuje nurodytos valstybių poros“). Šioje dalyje pateikta pastaba, kad tame dokumente surašomos valstybės, pasisiūliusios dalyvauti sistemoje reikalavimų vykdymo laikotarpiais nuo 2021 m. sausio 1 d. iki 2026 m. gruodžio 31 d. Taip pat pažymėtina, kad 1 priedėlyje valstybėms nustatytas reikalavimas apie sprendimą nutraukti savanorišką dalyvavimą sistemoje ICAO pranešti iki metų, einančių prieš tuos metus, kuriais savanoriškas dalyvavimas būtų nutrauktas, birželio 30 d.
 (2)
 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/101/EB, iš dalies keičianti Direktyvą 2003/87/EB, kad į šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų prekybos sistemą Bendrijoje būtų įtrauktos aviacijos veiklos rūšys (OL L 8, 2009 1 13, p. 3).
 (3)
 Jei Europos Parlamentas ir Taryba iki 2023 m. gruodžio mėn. nepriims ES ATLPS direktyvos pakeitimų, po šio termino ES ATLPS aviacijos sektoriui bus automatiškai vėl taikoma taip, kaip numatyta iš pradžių, t. y. apims visus skrydžius iš ES valstybių narių ir visų ELPA valstybių oro uostų į kitus ES arba ELPA oro uostus arba į trečiąsias šalis, taip pat, jei deleguotaisiais teisės aktais nebus padaryta išimtis, skrydžius į ES arba ELPA oro uostus iš trečiųjų šalių.
 (4)
 Paryžiaus susitarimo 3 straipsnis.
 (5)
 2016 m. gegužės 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO institucijose ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams (OL L 153, 2016 6 10, p. 32).
 (6)
 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2392, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant išlaikyti dabartinius jos taikymo aviacijos veiklai apribojimus ir pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę (OL L 350, 2017 12 29, p. 7).
 (7)
 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).
 (8)
 2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).
 (9)
 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2392, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant išlaikyti dabartinius jos taikymo aviacijos veiklai apribojimus ir pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę (OL L 350, 2017 12 29, p. 7).
 (10)
 2020 m. kovo 4 d. Komisijos pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo nustatoma poveikio klimatui neutralizavimo sistema ir iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) 2018/1999 (Europos klimato teisės aktas), COM(2020) 80.
 (11)
 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25), P9 TA(2019)0079.
 (12)
 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).
 (13)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimo Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 64 punktas.
 (14)
 2016 m. gegužės mėn. Tarybos sprendimas (ES) 2016/915 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi dėl tarptautinio dokumento, kuris turi būti parengtas ICAO institucijose ir kuriuo ketinama numatyti nuo 2020 m. įgyvendinti bendrą pasaulinę rinka grindžiamą priemonę tarptautinės aviacijos išmetamiesiems teršalams (OL L 153, 2016 6 10, p. 32).
 (15)
 2017 m. gruodžio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2017/2392, kuriuo iš dalies keičiama Direktyva 2003/87/EB, siekiant išlaikyti dabartinius jos taikymo aviacijos veiklai apribojimus ir pasirengti nuo 2021 m. įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę (OL L 350, 2017 12 29, p. 7).
 (16)
 2003 m. spalio 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB, nustatanti šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijos leidimų sistemą Sąjungoje ir iš dalies keičianti Tarybos direktyvą 96/61/EB (OL L 275, 2003 10 25, p. 32).
 (17)
 2018 m. lapkričio 29 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/2027 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl aplinkos apsaugos srityje taikomos Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemos (CORSIA) tarptautinių standartų ir rekomenduojamos praktikos aprašo pirmos redakcijos (OL L 325, 2018 12 20, p. 25).
 (18)
 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2066 dėl išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio stebėsenos ir ataskaitų teikimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB, kuriuo iš dalies keičiamas Komisijos reglamentas (ES) Nr. 601/2012 (OL L 334, 2018 12 31, p. 1), 2018 m. gruodžio 19 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2018/2067 dėl duomenų patikros ir tikrintojų akreditavimo pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2003/87/EB (OL L 334, 2018 12 31, p. 94) ir 2019 m. liepos 18 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) 2019/1603, kuriuo dėl aviacijos išmetamųjų teršalų stebėsenos, ataskaitų teikimo ir tikrinimo priemonių, kurias Tarptautinė civilinės aviacijos organizacija priėmė siekdama įgyvendinti pasaulinę rinkos priemonę, papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/87/EB (OL L 250, 2019 9 30, p. 10).
 (19)
 2018 m. gruodžio 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva (ES) 2018/2001 dėl skatinimo naudoti atsinaujinančiųjų išteklių energiją (OL L 328, 2018 12 21, p. 82).
 (20)
 Pvz., Bratislavos deklaracija (patvirtinta Nuolatinių atstovų komiteto, ST 12029/16 (I priedas)), ICAO A39- WP/414 (patvirtinta Nuolatinių atstovų komiteto, ST 12029/16 (II priedas)), ICAO A40- WP/102 (patvirtinta Tarybos, ST 10227/1/19 (H priedas)).
 (21)
 2019 m. lapkričio 28 d. Europos Parlamento rezoliucija dėl 2019 m. Jungtinių Tautų klimato kaitos konferencijos Madride (Ispanija) (COP 25), P9 TA(2019)0079.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2020 05 13
 COM(2020) 194 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Tarptautinėje civilinės aviacijos organizacijoje, dėl pranešimo apie savanorišką dalyvavimą Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA) nuo 2021 m. sausio 1 d. ir apie pasirinktą lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdą
 PRIEDAS
 Ne vėliau kaip 2020 m. birželio 30 d. kiekviena valstybė narė pateikia tokio turinio pranešimą:
 –Pagal Čikagos konvencijos 16 priedo IV tomo 2 skyriaus 3.1.3 dalį ir 3 skyriaus 1 priedėlį [valstybė narė] pareiškia, kad nuo 2021 m. sausio 1 d. savanoriškai dalyvaus Tarptautinės aviacijos išmetamo anglies dioksido kiekio kompensavimo ir mažinimo sistemoje (CORSIA).
 –Pagal Konvencijos 16 priedo IV tomo 3 skyriaus 3.2.1 dalį ir 1 priedėlį pasirinktas lėktuvų naudotojams taikytinų kompensavimo reikalavimų apskaičiavimo 2021–2023 m. būdas yra OE = lėktuvo naudotojo konkrečiais y metais išmesto CO2 kiekis, kuriam taikoma 3.1 dalis.
 –Šie pranešimai nedaro poveikio skirtumams, apie kuriuos pranešė [valstybė narė] [*], taip pat papildomiems skirtumams, apie kuriuos gali būti pranešta vėliau.
 * Nurodyti pranešimą, pateiktą pagal Tarybos sprendimą (ES) 2018/2027.


text:
Общински съвет > Решения > Решение No 383 / 28.12.2005
 Р Е Ш Е Н И Е No 383
 ОТНОСНО: Замяна на земеделски имот – общинска собственост със земеделски имоти, собственост на физическо лице.
 На основание чл.21, ал.1, т.8 от Закона за местното самоуправление и местната администрация, чл.40, ал.1 от Закона за общинската собственост, чл.36, ал.1 от Наредбата за реда за управление, придобиване и разпореждане с общинско имущество, във връзка с чл.36, ал.2 от Правилника за прилагане на Закона за собствеността и ползването на земеделските земи и молби с вх. NoNo М 1835/16.11.2005г., М 1835/05.12.2005г. от Николай Любенов Николаев от гр.Лясковец.
 При кворум от 17 общински съветника и след проведено гласуване – с 11 гласа “за”, 2 “против” и 4 “въздържали се”, Общински съвет
 1. Да бъде изключен имот No 048026 – пасище, мера, ІІІ категория, местност “Карм. дол” в землище Лясковец с площ 30.000 дка от списъка с общински имоти, предоставени като гаранция /приет с решение на Общински съвет No 194/28.10.2004г./ и да бъдат предложени като гаранция до 18.12.2008г. общински имоти с обща площ 29.843 дка, както следва:
 - имот No 223004 – нива от 7.719 дка, ІІІ категория, местност “Воденичката”, землище Драгижево;
 - имот No 085006 – нива от 10.034 дка, ІІІ категория, местност “Мечковото”, землище Мерданя;
 - имот No 225003 – нива от 3.718 дка, ІІІ категория, местност “Друма”, землище Лясковец;
 - имот No 200025 – нива от 8.372 дка, ІІІ категория, местност “Селището”, землище Лясковец.
 2. Открива процедура по замяна на имот No 048026 от общински поземлен фонд, представляващ пасище, мера, ІІІ категория, местност “Карм. дол” в землище Лясковец с площ 30.000 дка /АОС ч No 453/27.10.2003г./ с имоти, собственост на Николай Любенов Николаев от гр.Лясковец, както следва:
 - имот No 227002 - нива от 8.512 дка, ІІІ категория, местност “Рибарево”/н.а. No 156, т. І, рег. No 1183, дело 131/2005г./;
 - имот No 090004 - нива от 5.000 дка, ІІІ категория, местност “Ръта” /н.а. No 156, т. І, рег. No 1183, дело 131/2005г./;
 - имот No 176026 – лозе от 4.500 дка, ІІІ категория, местност “Глоговец” /н.а. No 156, т. І, рег. No 1183, дело 131/2005г./;
 - имот No 155024 – лозе от 7.014 дка, ІІІ категория, местност “Кръста” /н.а. No 2271, т. ХІІ, рег. No 15345, дело 1775/2005г./;
 - имот No 084008 – лозе от 4.719 дка, ІV категория, местност “Радиневище” /н.а. No 1474, том VІІІ, рег. No 5757, дело 1012/2005г.;
 - имот No 167007 – лозе от 3.001 дка, ІІІ категория, местност “Кръста” /н.а. No 1321, т. VІІ, рег. No 5237, дело 911/2005г./;
 - имот No 183010 – лозе с площ 5.640 дка, ІІІ категория, местност “Стан. поле” /н.а. No1473, т. VІІІ, рег. No 5756, дело 1011/2005г./.
 3. Възлага на кмета на Общината да предприеме необходимите действия по подготовка замяната, след което внесе в заседание на Общински съвет предложението на Общинска служба по земеделие и гори гр.Лясковец.