type: wikipedia

text:
A bahreini nagydíj volt a 2007-es Formula–1 világbajnokság harmadik futama, amelyet 2007. április 15-én rendeztek meg a Bahrain International Circuiten, Szahírban. A pályán egy kör 5,412 km, a verseny 57 körös volt.
 Időmérő edzés
 A pole-pozíciót az egész hétvégén domináló Felipe Massa megszerezte meg 1:32,652-es idővel.
 Futam
 A bahreini nagydíjon egyértelműen a Ferraris Massa dominált. Megszerezte a pole-pozíciót 1:32,652-del, majd megnyerte a versenyt Hamilton és Räikkönen előtt. Szintén Massáé lett a leggyorsabb kör is: 1:34,067. Nick Heidfeld harmadszorra is a negyedik helyen végzett, Alonso csak az ötödik lett. A verseny egyik legérdekesebb pillanata Heidfeld Alonso elleni sikeres előzése volt. Kubica hatodik, Trulli hetedik, Fisichella nyolcadik lett utolsó pontszerzőként. A sivatagi versenyen hatan estek ki, köztük a két Red Bull is: Mark Webber és David Coulthard.
 A harmadik világbajnoki futam után mind az első három helyezett versenyzőnek: Alonsónak, Hamiltonnak és Räikkönennek is 22 pontja volt. A brit újonc Lewis Hamilton a Formula–1 történetében először lett mindhárom első versenyén dobogós.
 A világbajnokság élmezőnyének állása a futam után
 Statisztikák
 Vezető helyen:
 Felipe Massa: 51 kör (1–21 / 24–40 / 45–57)
 Kimi Räikkönen: 2 kör (22–23)
 Lewis Hamilton: 4 kör (41–44)
 Felipe Massa 3. győzelme, 5. pole-pozíciója, 3. leggyorsabb köre, 1. mesterhármasa (gy, pp, lk)
 Ferrari 194. győzelme.
 Források
 FIA archívum
 A Formula 1 hivatalos oldala
 További információk
 motorsport-total.com
 Bahreini Nagydij, 2007
 Bahreini Formula–1 futamok


type: other

text:
Rökningsepidemin. Rökningsepidemin - PDF
 Rökningsepidemin. Rökningsepidemin
 Download "2010-02-17. Rökningsepidemin. Rökningsepidemin"
 1 Familj/vänner 36% Sjukvårdspersonal 26% Annons Affisch Förbud 12% 12% 15% Hälsoproblem 8% rökare som försöker eller har försökt sluta röka under senaste året. Deltagarna fick ange mer än en orsak 1. West R. Getting Serious About Stopping Smoking. A Report for No Smoking Day Kronisk process där patienten slutar och börjag igen Pågår under flera år Vi kan lättare förstå rökarens problem Vi måste förändra vårt sett att se på rökarna!! Det är inte längre en fråga om svaghet och att patienterna inte gör som vi säger!! Vi måste som sjukvårdspersonal följa dem precis på samma sätt som vi gör med andra kroniska sjukdomar 3 4 Rökningsepidemin Rökningsepidemin Male smokers Male deaths Female smokers Female deaths 5 75% av rökarna bor i länder med låg eller medelhög inkomst 8 4 % of smoke ers among adults % of deaths due to smoking Stage I Sub-Saharan Africa Stage II China, Japan, SE Asia, Latin America, N Africa Stage III Eastern and Southern Europe Stage IV W Europe, N America Australia Year Mäns rökvanor Adapted from Lopez AD, et al.. Tobacco Control 1994; 3: WHO. The Tobacco Atlas. 6 12 Rökningsepidemin 1 miljard rökare 5 miljoner människor dör varje år Siffrorna kommer att dubblerats 23 75% av rökarna vill sluta <2% av rökarna slutar varje år Primärvården kan hjälpa till att öka frekvensen rökstopp Vuxna dagligrökare Män 11 % Kvinnor 14 % Gymnasieelever dagligrökare Pojkar 12 % Flickor 18 % Snuskonsumtion Män 19 % Kvinnor 4 % Det totala tobaksberoendet är högt!!!! WHO. The Tobacco Atlas Sedan 8-talet har 1 miljon svenskar slutat röka Den enskilda faktor som står för den största sjukdomsbördan i landet Varje år ligger rökningen bakom ca 7 människors för tidiga död Ligger bakom en del av de hälsoskillnader som finns i landet 9 Hjärta/kärl Tumörsjukdomar Astma/KOL Benskörhet Diabetes Ökad smärtkänslighet Lukt och smak Infertilitet/Impotens Plötsligspädbarnsdöd/missfall Förändringar i könshormoner Ökar risk för lungcancer Ökad risk för hjärtkärlsjukdomar hjärtinfarkter i Sverige varje år Astma och öroninflammationer vanligare hos barn till rökande föräldrar Percentage 4 of smokers by age to 17 after 18 US data 1991, Institute of Medicine3 Varje dag blir mer än. unga människor beroende av tobak 5% av alla unga som fortsätter att röka kommer att dö av sin rökning 5 olika kemiska ämnen 5 av dessa är cancerframkallande Betanaftylamin och 4-aminodifenyl är förbjudna i svenska arbetsmiljöer Via lungorna till hjärnan på mindre än sekunder Inget nikotinersättningsmedel kan framkalla samma arteriella spike Pipa, cigar, snus: Nicotin via mun och hals > långsammare effekt ng/ml 2 Arterial blood Time (minutes) cigarettes 4 mg gum 2 mg gum Inhaler Nasal spray Transdermal Tolerans uppträder efter en tids användning av nikotin Toleransen är relaterad både till uppregleringen och desensitiseringen av nikotinreceptorerna Ett fall i nikotinnivåerna resulterar i abstinenssymptom och röksug Rökare har förmåga att själv reglera nikotinintaget För att erhålla en jämn nikotinnivå titrerar de flesta rökare fram den mängd cigaretter som ger maximal stimulering för att undvika abstinenssymptom 1. Schroeder SA. JAMA. 25;294: Jarvis MJ. BMJ. 24; 328: Nikotinets bindning orsakar en ökad frisättning av Dopamin Dopamin ger en känsla av lugn och tillfredställelse Dopamin minskningen mellan cigaretterna leder till abstinenssymptom som irritabilitet och stress Rökaren kräver Nikotin för att frisätta mer Dopamin och kunna återfå känslan av lugn och tillfredställelse Kompettitiv bindning av Nikotin till nikotinets acetylkolinergareceptorer orsakar förlängd aktivering, desensitisering, och uppreglering När Nikotinnivåerna minskar återgår receptorerna till till ett stadium som orsakar rastlöshet och Res. 1999: Suppl 2:S121-S125. Nikotin Dopamin 1. Jarvis MJ. BMJ. 24; 328: Picciotto MR, et al. Nicotine and Tob röksug 18 34 % 15 5 Alkohol Kokain Heroin Tobak % 15,4 16,7 23,1 31, Nicotinabstinens: Hur länge? Vinsterna med att sluta röka 2 dagar Yrsel 1 vecka Sömnstörningar Inom några timmar... 2 veckor Försämrad koncentration Röksug 8 timmar Nikotin och kolmonoxid nivåerna halveras, Syremättnaden I blodet normaliseras 4 veckor veckor Irritabilitet Aggressionn Depression Rastlöshet Ökad aptit 24 timmar 48 timmar Kolmonoxid är borta ifrån blodet Nikotinet är borta från kroppen Smaklökarna börjar återhämta sig Action on Smoking and Health (ASH) Factsheet Number 11: Stopping Smoking. 21 Action on Smoking and Health (ASH) Factsheet Number 11: Stopping Smoking. 22 Vinsterna med att sluta röka Vinsterna med att sluta röka Inom några månader... Inom några år... 1 månad Utseendet förbättras huden gråa ton försvinner, mindre rynkor Regenerationen av cilierna börjar Abstinenssymptomen har slutat 5 år år Den ökade risken för hjärtinfarkt reduceras till hälften Risken för lungcancer halveras 3-9 månader Hosta och väsande minskar Action on Smoking and Health (ASH) Factsheet Number 11: Stopping Smoking. 23 Action on Smoking and Health (ASH) Factsheet Number 11: Stopping Smoking5 Råd för att undvika nikotinabstinens Drick vatten långsamt! Tag djupa andetag! Avled tankarna, gör något annat! Motionera?! Förskjut tidpunkten att svara på röksuget Ska erbjudas alla som vill sluta röka Ökar chansen att lyckas Grupper: NRT (Nikotinersättningsmedel) Bupropion (Zyban) Varenicline (Champix) övriga Action on Smoking and Health (ASH) Factsheet Number 11: Stopping Smoking Rökare som röker mer än cigaretter per dag ska uppmanas att använda någon form av medicinsk behandling NRT olika former av administrering: Nikotin plåster: 16 eller 24 timmar Nikotintuggummi: 2 or 4 mg Nikotin inhalator Nikotin nasal spray Nikotin sublingual tablett kombinationer kan ibland vara bäst? Förhindrar och reducerar abstinens OBS! Ger ingen kick som cigaretten. Nässpay mest likt Ska bara ges vid rökstopp Metaanalysis har visat att det är 71% bättre än placebo Ej farliga för patienter med coronarsjukdom Liten risk för missbruk Lite biverkningar om det användskorrekt6 Doserna som krävs Ska inte användas bara för att reducering rökningen Bestäm ett rökslutsdatum Använd tillräckligt hög dos för att undvika abstinens Vänta i 6 veckor till 2 månader innan nedtrappning Reducera NRT dosen gradvis inom cirka 4 veckor antal Cig Nik mg 2mg tugg 4mg tugg 2mg loz 4mg loz 21mg plåster 16 mg plåster Inhal puffar ,5 1, Hur många cigaretter per dag röker du? Upp till eller fler 2. Hur lång tid efter uppvaknadet röker du dagens första cigarett? Inom 3 minuter Senare än 3 minuter 3. Röker du mera på morgonen än under resten av dagen? Ja Nej 4. Vilken nikotinhalt har ditt cigarettmärke? Upp till,8 mg,9-1,2 mg 1,3 mg eller mer 5. Har du svårt att låta bli att röka i situationer där rökning ej är tillåten (t ex bio och teater)? Ja Nej 6. Röker du om du är så sjuk att du åtminstone tidvis är sängliggande? Ja Nej 7. Vilken, eller vilka cigaretter är svårast att undvara? Den första på morgonen Någon annan 8. Drar du halsbloss? Alltid Ibland Aldrig Bupropion, - Zyban Varenicline, - Champix Andra Vaccination Genetik Påverkar noradrenalin och dopaminsystemet Ursprungligen använt som antidepressivum Reduserar längtan efter cigaretten Mer effektiv än NRT Små sidoeffekter Bupropion vs. placebo Odds kvot 2.73 ( ) Cochrane Library7 Känd överkänslighet Bupropion Tidigare kramper Känd CNS-tumör Bulimia / anorexia MAO- inhibitorer (Aurorix) Bipolär depression Leverinsufficience Vanligtvis milda och övergående Sömnstörning/sömnlöshet Muntorrhet Huvudvärk Allergiska reaktioner Kramper Psykologisk instabilitet(depression) 39 4 Varenicline tagits fram för rökslut... Målet är nikotinreceptorn Partiell agonist; Agonist Stimulerar receptorn för att minska begäret och abstinensen Antagonist Blockerar receptorn så att effekten av att röka reduceras Inga kliniskt relevanta interaktioner är kända NH Acetylcholine receptor N N Dosering: Dag 1-3 T.,5mg 1x1 Dag 4-7 T.,5 mg 1x2 Dag 8 till behandlingens slut T.1 mg 1x2 Patienten ska ha behandlats med Varenicline 1-2 veckor före rökslut Behandlingen ska pågå i 12 veckor och kan förlängas med ytterligare 12 veckor8 Varenicline Placebo n=62 n=64 Illamående n (%) 7 (1.2) 4 (.7) Sömnstörningar n(%) 16 (2.7) 17 (2.8) Huvudvärk n (%) 17 (2.8) 12 (2.) Onormala drömmar n (%) 6 (1.) () Kliniska studier pågår Sökerhetsstudier klara Effektstudier pågår Double-blind phase consisted of randomization of subjects that had remained abstinent during the 12-week open-label phase to either varenicline or placebo for an additional 12 weeks. *Values may not total % due to rounding 1. Tonstad S, et al. JAMA. 26; 296: Tonstad S, et al. AHA Gener är associerade med : Minskad konsumtion av cigaretter (CYP2A6 mutationer) Ökad frekvens av spontana rökstopp Mutationer i generna för dopaminreceptorn ökar chansen för rökstopp Pharmacogenomics: Ökad effekt av NRT och Bupiron har visat sig vara kopplade till specifika gener 45 Hypnos: Ingen dokumenterad effekt Akupunktur: Ingen dokumenterad effekt Buspiron + andra SSRI: Ingen effekt Andra antidepressiva Klonidin: Viss effekt? Nortriptylin: Viss effekt Biverkningar minskar deras användningsområden 46 Förändra arbetssättet Identiera alla rökare Erbjuda de som önskar sluta hjälp Hur gör vi detta lättast? Viktigt att erbjuda korta råd till alla när de kontaktar oss i primärvården Möjlighet tilll mer avancerad rökslutarstöd Sätter upp rökslut på agendan ge möjlighet till återbesök för uppföljning Målet är inte att få ett rökslut direkt9 49 9 Relevanta dokument
 Rökavvänjning i den kliniska vardagen Per Åke Lagerbäck per-ake@jarfallaspecialistvard.se Hälsokonsekvenser av rökning jämfört med andra riskfaktorer Tobak Högt blodtryck Alkohol Högt kolesterol Högt BMI Läs mer En stark cigarr i ändtarmen kunde prövas som muskelavslappande,
 En överarmsamputation kunde (Larrey) klara på en minut. Efter slaget vid Borodino utförde han 200 amputationer, av armar och ben, på 24 timmar. Snabbheten var viktig, eftersom det inte fanns några möjligheter Läs mer Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatrin
 Sluta röka Du måste övervinna två saker när du ska sluta röka: ditt fysiska beroende av nikotin och ditt psykiska beroende, det vill säga vanan att t ex alltid ta en cigarett efter maten. På Apotek Hjärtat Läs mer HJÄRTSJUKDOM & TOBAK. Annica Ravn-Fischer, MD, PhD Kardiologen Sahlgrenska
 HJÄRTSJUKDOM & TOBAK Annica Ravn-Fischer, MD, PhD Kardiologen Sahlgrenska TOBAKENS HISTORIA ü - Tobak framställs av blad från växter inom tobaksläktet Dess historia sträcker sig åtminstone bak till år Läs mer Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatrin
 Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatrin 22 januari 2013 Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Psykologer mot Tobak www.barbroivarsson.se Hur många använder tobak idag? 11% rökte dagligen 2011 (10% män/12% Läs mer Tobaksavvänjning av psykiskt sjuka
 Tobaksavvänjning av psykiskt sjuka Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Ordf Psykologer mot Tobak www.psykologermottobak.org www.barbroivarsson.se Varför ska man hjälpa psykiskt sjuka att sluta röka? Varannan Läs mer 17 Rökning och snus. Varför är det extra dumt att röka om man har diabetes. Några effekter av rökning på kroppsfunktionerna
 17 Rökning och snus Varför är det extra dumt att röka om man har diabetes Att rökning påverkar alla organ i kroppen negativt och leder till för tidigt åldrande och förkortar livet 5-10 år är välkänt. Rökning Läs mer Tobaksberoende: Mekanismer. Medicinsk och icke medicinsk behandling, tobak (o)hälsa. Matz Larsson
 Tobaksberoende: Mekanismer. Medicinsk och icke medicinsk behandling, tobak (o)hälsa. Matz Larsson Kostnad /vunnet levnadsår Behandling av måttlig hypertoni 249000:- Rökavvänjningsråd (där 1% av pat.slutar Läs mer Effektiva metoder för att sluta röka -även socialt utsatta måste fåstöd C:\Users\Ingemar\Pictures\ToA bilderna\7000-avlider högupplöst.
 Barbro.holm-ivarsson@telia.com Effektiva metoder för att sluta röka -även socialt utsatta måste fåstöd C:\Users\Ingemar\Pictures\ToA bilderna\7000-avlider högupplöst.jpg Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Läs mer Förbered rökstoppet 1
 Förbered rökstoppet I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Läkemedel vid rökstopp Stopp och Håll ut! Tobak och vikt Snus Ett material av Sluta-Röka-Linjen Grafisk Läs mer Nikotinläkemedel och abstinensbesvär
 Nikotinläkemedel och abstinensbesvär I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Nikotinläkemedel och abstinensbesvär Håll ut! Andra broschyrer inom området: Tobak Läs mer Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatrin
 Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatrin Svenska psykiatrikongressen 15 mars 2012 Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Psykologer mot Tobak www.psykologermottobak.org Det är cyniskt att ge behandling för Läs mer Rökning, motiverande samtal och socialt arbete
 Rökning, motiverande samtal och socialt arbete Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Barbro.holm-ivarsson@telia.com Nationella mål och Tobakskonventionen Riksdagen har bestämt följande delmål för minskat Läs mer Introduktion Före gruppträffar
 Arbetsblad Introduktion Före gruppträffar Tobakspreventivt arbete Kristina Bergstrand Margareta Pantzar Monika Schwerin FRÅGEFORMULÄR 1. AKTUELL TOBAKSKONSUMTION a) Hur många cigaretter röker Du per dag? Läs mer Sluta röka, börja leva
 Till dig som fått CHAMPIX (vareniklin) Sluta röka, börja leva Patientinformation om CHAMPIX och LifeREWARDS P Ett bra beslut! Vad är CHAMPIX? När du tog de där första blossen anade du nog inte hur svårt Läs mer I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet. Nikotinläkemedel och abstinensbesvär
 Förbered rökstoppet I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Nikotinläkemedel och abstinensbesvär Håll ut! Andra broschyrer inom området: Tobak och vikt Snus Ett Läs mer tobaksberoende Allmänna synpunkter
 Tobaksberoende tobaksberoende I första hand nikotinersättningsmedel I andra hand vareniklin Champix Allmänna synpunkter Tobaksberoende orsakat av rökning leder till komplikationer i flera olika organsystem. Läs mer HÄLSO VINSTER HJÄLP ATT BEHANDLINGAR SLUTA RÖKA KALENDER A KTIVITETER
 HJÄLP ATT SLUTA RÖKA HÄLSOVINSTER BEHANDLINGAR Kalender Aktiviteter börja leva fullt ut HÄLSOVINSTER MED ATT SLUTA Rökning är mer än bara en dålig vana För varje cigarett du tar riskerar du din hälsa. Läs mer NiQuitin. Läs noga igenom denna bipacksedel. Den innehåller information som är viktig för dig. 1. VAD NIQUITIN ÄR OCH VAD DET ANVÄNDS FÖR?
 BIPACKSEDEL: INFORMATION TILL ANVÄNDAREN NiQuitin 4 mg komprimerad sugtablett Läs noga igenom denna bipacksedel. Den innehåller information som är viktig för dig. Dette läkemedel är receptfritt. NiQuitin Läs mer Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatri, beroendevård och socialtjänst
 Rådgivning & tobaksavvänjning i psykiatri, beroendevård och socialtjänst Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Ordförande i Psykologer mot Tobak Barbro.holm-ivarsson@telia.com www.psykologermottobak.org Nationella Läs mer Behandling av Tobaksberoende
 Behandling av Tobaksberoende Eva Ringström Sjuksköterska Hälsoenheten HT 2012 1 Behandling av tobaksberoende Fysisk aktivitet på recept Uppföljning av hjärtpatienter på SuS Lund 2 Hälsoenheten - Tobak Läs mer Faktamaterial om tobakssug
 Faktamaterial om tobakssug Ge mig mitt nikotin, annars vägrar jag att samarbeta! Därför är det så svårt att sluta röka och snusa Ett pressmaterial framtaget av Niconovum AB Faktamaterialet är granskat Läs mer Vägen till ett tobaksfritt liv...
 Vägen till ett tobaksfritt liv... Varför ska du sluta röka eller snusa? Tobak skadar din hälsa Allvarliga sjukdomar som lungcancer, sjukdomar i lungor och luftrör, exempelvis KOL samt hjärt-kärlsjukdomar Läs mer Rökning, snus och e-cigaretter
 Rökning, snus och e-cigaretter Barbro Holm Ivarsson Ordf Psykologer mot Tobak Rökning 10% röker dagligen Socioekonomiskt utsatta röker mer Rökning orsakar ett 60-tal sjukdomar Varannan rökare dör i förtid Läs mer Lite om rökning. Birgitta Jagorstrand Vård vid astma och KOL Kunskapscentrum Allergi Astma KOL KAAK BIRGITTA JAGORSTRAND KAAK, LUND
 Tobak BIRGITTA JAGORSTRAND KAAK, LUND Lite om rökning Varje brinnande cigarett är en liten kemisk fabrik som producerar 7 000 olika ämnen Ett 60 tal kan orsaka cancer Den som röker får själv i sig en fjärdedel Läs mer Apotekets råd om. Sluta röka
 Apotekets råd om Sluta röka Det lönar sig alltid att sluta röka även om du har rökt i större delen av ditt liv. Det förbättrar din hälsa och minskar risken för sjukdomar. När du slutar röka påbörjar kroppen Läs mer Birgitta Nydahl Svärd, Tobakssamordnare i VGR Mottagningen för tobaksavvänjning SU
 Birgitta Nydahl Svärd, Tobakssamordnare i VGR Mottagningen för tobaksavvänjning SU Rökning Röksug och abstinenssymtom Dopamin Frisättning av signalsubstanser + Receptorer och nervimpulser anpassas till Läs mer Arbetsblad. Gruppträff 2. Tobakspreventivt arbete. Kristina Bergstrand Margareta Pantzar Monika Schwerin
 Arbetsblad Gruppträff 2 Tobakspreventivt arbete Kristina Bergstrand Margareta Pantzar Monika Schwerin Tips för ökad motivation: Var noga med att definiera dina individuella mål och önskade hälsovinster Läs mer Rökning och rökavvänjning. Cancersjukdom och rökning. -sjuksköterskans roll. Tumörhypoxi. Rökning och strålbehandling. ÖNH cancer och rökning
 Rökning och rökavvänjning -sjuksköterskans roll Lena Sharp, leg ssk, Med Dr, Områdeschef Karolinska universitetssjukhuset Onkologkliniken, strålbeh avd Cancersjukdom och rökning 10 000 cancerfall/år i Läs mer Faktamaterial om röksug Därför är det så svårt att sluta röka
 Patientinformation om CHAMPIX och LifeREWARDS Till dig som fått CHAMPIX (vareniklin) Sluta röka, börja leva Ett bra beslut! När du tog de där första blossen anade du nog inte hur svårt det skulle vara Läs mer Grundutbildning i tobaksavvänjning
 Grundutbildning i tobaksavvänjning Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Barbro.holm-ivarsson@telia.com Nationella mål och Tobakskonventionen Riksdagen har bestämt följande delmål för minskat tobaksbruk - Läs mer DINA LEVNADSVANOR DU KAN GÖRA MYCKET FÖR ATT PÅVERKA DIN HÄLSA
 DINA LEVNADSVANOR DU KAN GÖRA MYCKET FÖR ATT PÅVERKA DIN HÄLSA FYSISK AKTIVITET Fysiskt aktiva individer löper lägre risk att drabbas av bland annat benskörhet, blodpropp, fetma och psykisk ohälsa. Källa: Läs mer Drogberoende - en allvarlig sjukdom. Belöningssystemet aktiveras
 Drogberoende - en allvarlig sjukdom Maria Östman Populärvetenskaplig sammanfattning av Självständigt arbete i biologi 2011 Institutionen för biologisk grundutbildning, Uppsala universitet Alkohol- och Läs mer Rökavvänjning med hjälp av läkemedel samt Individuellt stöd
 Rökavvänjning med hjälp av läkemedel samt Individuellt stöd Mozhgan Bastanipour St-läkare i allmänmedicin Mölnlycke vårdcentral 2005 Handledare : Mille Milakovic Bakgrund Mer än 1 miljon svenskar har slutat Läs mer FLER DRICKER MER Allt fler människor dricker alkohol regelbundet, och i större mängd än tidigare.
 FLER DRICKER MER Allt fler människor dricker alkohol regelbundet, och i större mängd än tidigare. Ungefär en miljon människor i Sverige har alkoholvanor som medför en ökad risk för ett stort antal hälsoproblem Läs mer Fri från tobak i samband med operation
 Fri från tobak i samband med operation Information för patienter Tobak Hälsa Tobaksfri inför din operation Visste du att... när du blir opererad är det många faktorer som påverkar hur resultatet av operationen Läs mer Vad vinner du på att sluta röka?
 Vad vinner du på att sluta röka? I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Nikotinläkemedel och abstinensbesvär Håll ut! Andra broschyrer inom området: Tobak och Läs mer Tobaksbruk. 2,3 miljoner. Ca 19 tusen
 Tobaksbruk 2,3 miljoner Ca 19 tusen Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, Statens folkhälsoinstitut 2011 Dagligrökning 16-84 år nationellt 2 Vilka är det då som röker? Utbildningsnivå, Läs mer Tobaksavvänjning - nyheter, svårigheter och möjligheter
 Tobaksavvänjning - nyheter, svårigheter och möjligheter Halland 2011-12-15 Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Ordförande i Psykologer mot Tobak Barbro.holm-ivarsson@telia.com www.psykologermottobak.org Läs mer Fri från tobak i samband med operation. Information för personal
 Fri från tobak i samband med operation Information för personal Tobak eller hälsa De som fimpar i tid förlänger livet med ca 10 år. En miljon människor röker dagligen i Sverige. Rökningen dödar cirka 6 Läs mer RÖKNING OCH JOBBET EN ATTITYDUNDERSÖKNING GENOMFÖRD AV NOVUS
 RÖKNING OCH JOBBET EN ATTITYDUNDERSÖKNING GENOMFÖRD AV NOVUS En rapport för journalister framtagen av Pfizer Kontaktperson: Annelie Barkelund, Informationschef Pfizer, Tel: 08-550 529 75. Mobil: 076-889 Läs mer 2. INNAN DU ANVÄNDER ZYBAN Ta inte Zyban:
 Zyban 150 mg filmdragerade depottabletter bupropion Det aktiva innehållsämnet är bupropionhydroklorid. Hjälpämnen är mikrokristallin cellulosa, hypromellos, cysteinhydrokloridmonohydrat, magnesiumstearat, Läs mer Tobaksavvänjning - Fördjupat stöd
 Tobaksavvänjning - Fördjupat stöd Margareta Pantzar www.psykologermottobak.org Styrdokument Socialstyrelsens riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder Ungdomar under 18 år: Kvalificerat rådgivande samtal Läs mer Fri från tobak i samband med operation. Information för patienter
 Fri från tobak i samband med operation Information för patienter Innehåll 3 Tobaksfri inför din operation 5 Nu har du chansen! 7 Tobaksfri efter din operation 8 Mer information 10 Regional och lokal information Läs mer Rådgivning, motiverande samtal och tobaksavvänjning
 Rådgivning, motiverande samtal och tobaksavvänjning Linköping 2011-10-06 Barbro Holm Ivarsson Ladda ner Leg psykolog PP:n här Psykologer Mot Tobak www.psykologermottobak.org 2011-10-02 Socialstyrelsens Läs mer Västerbottens läns landsting. Preoperativ rökavvänjning
 Västerbottens läns landsting Preoperativ rökavvänjning Landstingsledningen har beslutat att preoperativ rökavvänjning ska erbjudas alla rökare som ska genomgå planerad operation. Ansvarig för detta uppdrag Läs mer Är det farligt att snusa? Det är ju så mycket bättre att snusa än att röka. Eller? Exakt hur snus skadar hälsan är omtvistat. Snusning ökar risken
 Sanningen om Farligt begär Är det farligt att snusa? Det är ju så mycket bättre att snusa än att röka. Eller? Exakt hur snus skadar hälsan är omtvistat. Snusning ökar risken för ohälsa och olika sjukdomar. Läs mer Bipacksedel: Information till användaren. Nicotinell Fruktmint 2 mg sugtablett nikotin
 Bipacksedel: Information till användaren Nicotinell Fruktmint 2 mg sugtablett nikotin Läs noga igenom denna bipacksedel. Den innehåller information som är viktig för dig. Detta läkemedel är receptfritt. Läs mer Längre behandlingstid än 6 månader rekommenderas ej. Vissa före detta rökare kan dock behöva behandling längre för att inte återgå till rökning.
 PRODUKTRESUMÉ 1 LÄKEMEDLETS NAMN Nicorette 5 mg/16 timmar depotplåster Nicorette 10 mg/16 timmar depotplåster Nicorette 15 mg/16 timmar depotplåster Nicorette 5 mg/16 timmar + 10 mg/16 timmar + 15 mg/16 Läs mer Delområden av en offentlig sammanfattning. Oxikodonhydroklorid är en stark värkmedicin som används för behandling av medelsvår eller svår smärta.
 VI.2 VI.2.1 Delområden av en offentlig sammanfattning Information om sjukdomsförekomst Oxikodonhydroklorid är en stark värkmedicin som används för behandling av medelsvår eller svår smärta. Globalt uppskattar Läs mer Vad ska vi ge för råd om tobak och hur kan det göras?
 Vad ska vi ge för råd om tobak och hur kan det göras? 14 april 2015 Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog barbro.holm-ivarsson@telia.com www.barbroivarsson.se Fördelar med tandvården som arena för samtal om Läs mer Vad ska vi ge för råd om tobak och hur kan det göras?
 Vad ska vi ge för råd om tobak och hur kan det göras? 14 april 2015 Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog barbro.holm-ivarsson@telia.com www.barbroivarsson.se Fördelar med tandvården som arena för samtal om Läs mer Tobaksavvänjning - Fördjupat stöd
 Tobaksavvänjning - Fördjupat stöd Margareta Pantzar www.psykologermottobak.org Styrdokument Socialstyrelsens riktlinjer för sjukdomsförebyggande metoder Ungdomar under 18 år: Kvalificerat rådgivande samtal Läs mer Rökningen dödar 10 000 människor om dagen
 Historia Människor har rökt sedan förhistorisk tid. Tobak och en rad hallucinogena droger röktes över hela Amerika så tidigt som 5000 f.kr. som en del av shamanistiska ritualer. Rökning i Amerika hade Läs mer Bipacksedel. Nicorette Inhalator 10 mg inhalationsånga, vätska
 Observera att läkaren kan ha ordinerat läkemedlet för annat användningsområde och/ eller med annan dosering än angiven i bipacksedeln. Följ alltid läkarens ordination och anvisningarna på apoteksetiketten. Läs mer Nyheter på läkemedelsområdet
 Nyheter på läkemedelsområdet vareniklin (Champix ) Nytt preparat för rökavvänjning hos vuxna. Godkänt av EMEA september 2006, har funnits på marknaden ett par månader utan förmån. vareniklin (Champix ) Läs mer TEMA: Droger Mitt namn:
 TEMA: Droger Mitt namn: 1 Vad är en drog? Drog är ett medel som ger användaren (den som använder droger) en bra känsla som brukar kallas rus, t.ex. glädje. För att inte förlora detta rus måste användaren Läs mer Tobaksbruk. 2,3 miljoner. Ca 19 tusen
 Tobaksbruk 2,3 miljoner Ca 19 tusen Källa: Nationella folkhälsoenkäten, Hälsa på lika villkor, Statens folkhälsoinstitut 2011 Dagligrökning 16-84 år nationellt 2 Vilka är det då som röker? Utbildningsnivå, Läs mer Aripiprazole Accord (aripiprazol)
 Aripiprazole Accord (aripiprazol) Patient/Anhörig Informationsbroschyr Denna broschyr innehåller viktig säkerhetsinformation som du ska bekanta dig med innan påbörjande av behandlingen med aripiprazol Läs mer Innehåll klassbesöket. Om dig och Tobaksfri Duo. Inled med alla fördelar. Fördel tobaksfri. Jag har bestämt mig!
 Jag har bestämt mig! Innehåll klassbesöket Om hur ni/vi kommer att följa upp Tobaksfri Duo - alla gånger eleverna kommer till FTV och träffar er - med en årlig försäkran Om dig och Tobaksfri Duo Berätta Läs mer Läkemedel för tobaksavvänjning
 Läkemedel för tobaksavvänjning Hans Gilljam Om detta tänker jag tala Helt kort om varför vi ska arbeta med rökningen Råd och stöd Nikotin, nikotinreceptorn och nikotinomsättningen Läkemedel vid tobaksavvänjning Läs mer En tobaksfri generation. Riktlinjer mot tobak Grundskolan 2014
 En tobaksfri generation Riktlinjer mot tobak Grundskolan 2014 Länkar http://www.lakemedelsverket.se/alla-nyheter/nyheter-2013/e-cigaretter-med-nikotin-ar-vanligtvis-lakemedel/ http://www.folkhalsomyndigheten.se/amnesomraden/andts/tobak/ Läs mer Vanliga frågor (FAQ) Broschyr
 ABILIFY (aripiprazol) SJUKVÅRDSPERSONAL Vanliga frågor (FAQ) Broschyr ABILIFY (aripiprazol) är indicerat för behandling i upp till 12 veckor av måttlig till svår manisk episod vid bipolär sjukdom typ 1 Läs mer Dos effekt Om grundläggande farmakologiska principer för sjuksköterskor. Dos. Dosering 1. Vikt. Lever. Konc. Ålder. Njure. Andra läkem.
 Dos effekt Om grundläggande farmakologiska principer för sjuksköterskor Staffan Rosenborg Specialist i njurmedicin och klinisk farmakologi Klinisk farmakologi Karolinska Universitetssjukhuset Dos effekt Läs mer Vad innehåller Nicorette medicinskt tuggummi? Nicorette tuggummin är sockerfria finns i fyra olika smaker. 1 juni 2005.
 Bipacksedel: information till användaren Buprenorphine G.L. Pharma 2 mg resoriblett, sublingual Buprenorphine G.L. Pharma 4 mg resoriblett, sublingual Buprenorphine G.L. Pharma 8 mg resoriblett, sublingual Läs mer Pst! Respimat. Så här använder du Striverdi (Olodaterol) BOE0008_Broschyr_Striverdi_Respimat_2015.indd 1 2015-08-11 11:24
 Pst! Så här använder du Striverdi (Olodaterol) Respimat BOE0008_Broschyr_Striverdi_Respimat_2015.indd 1 2015-08-11 11:24 Vad och Varför? Striverdi Respimat hjälper personer med kroniskt obstruktiv lungsjukdom Läs mer Cannabis och belöningssystemet
 Minnesbilder från konferens om Cannabis, risker Konferens om Stockholm 17 februari 2015 Cannabis och belöningssystemet Maria Ellgren Med. Dr. Medical Science Liaison CNS Medical Affairs AbbVie AB från National Läs mer Psykiatrisk behandling. Medicinsk behandling
 Psykiatrisk behandling Medicinsk behandling Evidensbaserad behandling Evidens betyder bevis Forskning och vetenskapliga resultat bevisar att behandlingen ger resultat Vård ska enligt hälso- och sjukvårdslagen Läs mer Läkemedelsbehandling mot OCD/tvångssyndrom
 Av Susanne Bejerot, psykiatiker- Läkemedelsbehandling mot OCD/tvångssyndrom Det finns vissa läkemedel som har visat sig vara mycket effektiva vid behandling av tvångssyndrom. Dessa läkemedel, som alla Läs mer En bildserie om tobaksavvänjning
 En bildserie om tobaksavvänjning Nationella mål och Tobakskonventionen Riksdagen har bestämt följande delmål för minskat tobaksbruk - en halvering till 2014 av andelen rökare bland de grupper som röker Läs mer Kroppens signalsystem och droger. Sammanfattning enligt planeringen
 Kroppens signalsystem och droger Sammanfattning enligt planeringen Hur kroppens funktioner styrs Nerver: snabba signaler från hjärnan eller hjärnstammen Hormoner: långsamma signaler, från körtlar på olika Läs mer Hur effektiva är vareniklin, bupropion och cytisine vid rökavvänjning?
 Institutionen för naturvetenskap Examensarbete Hur effektiva är vareniklin, bupropion och cytisine vid rökavvänjning? Katarzyna Puzdrowska Huvudområde: Farmaci Nivå: Grundnivå Nr: 2014:F16 Hur effektiva Läs mer Stimulering av opiatreceptorer i CNS, toleransutveckling, abstinens
 OPIATER Egenskaper Stimulering av opiatreceptorer i CNS, toleransutveckling, abstinens Symtom överdos Typisk symtomtriad: CNS-depression som kan vara lindrig samtidigt som andningsdepression och mios tillstöter Läs mer Maria Rankka Leg. tandläkare 2009-11-12
 Maria Rankka Leg. tandläkare 2009-11-12 Tobaksavvänjning - utbud Samverkan lönar sig SRL finns tillgänglig 51 timmar/vecka Flera aktörer kan stötta på olika vis Karolinska Institutets folkhälsoakademi Läs mer Rådgivning och tobaksavvänjning
 Studiedag Psykologer mot Tobak 2011 Rådgivning och tobaksavvänjning Barbro Holm Ivarsson Leg psykolog Barbro.holm-ivarsson@telia.com Nationella mål och Tobakskonventionen Riksdagen har bestämt följande Läs mer Tobaksavvänjning. en del i ett tobaksförebyggande arbete
 Tobaksavvänjning en del i ett tobaksförebyggande arbete STATENS FOLKHÄLSOINSTITUT, ÖSTERSUND 2009 ISBN: 978-91-7257-660-5 OMSLAGSFOTO: sandra pettersson/fotograftina.se FOTO INLAGA: sandra pettersson/fotograftina.se Läs mer Medicin, avancerad nivå, Farmakologi och sjukdomslära, del 1. 85 % av totala poängen
 Tentamen Medicin, avancerad nivå, Farmakologi och sjukdomslära, del 1 Kurskod: MC2014 Kursansvarig: Mikael Ivarsson Datum: 140124 Skrivtid: 4 tim Totalpoäng: 57 p Poängfördelning: Allmän-, system- och Läs mer Tobaksfria barn och ungdomar
 Tobaksfria barn och ungdomar Att bli tonåring Att utvecklas från barn till tonåring innebär stora förändringar kroppsligt och mentalt. Det gäller inte minst tonåringens attityder och beteenden. Tonåringar Läs mer Vad vinner du på att sluta röka?
 Vad vinner du på att sluta röka? 1 I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Läkemedel vid rökstopp Stopp och Håll ut! Tobak och vikt Snus Ett material av Sluta-Röka-Linjen Läs mer Om läkemedel. vid adhd STEG 2. Din första kontakt med BUP? Ring BUP-linjen, , var du än bor i länet.
 Om läkemedel vid adhd Din första kontakt med BUP? Ring BUP-linjen, 010-476 19 99, var du än bor i länet. STEG 2 BUP-mottagning finns på alla orter i Halland: Kungsbacka Tfn 0300-56 52 17 Varberg Tfn 0340-48 Läs mer Heta argument mot tobak
 Heta argument mot tobak Hej! Det du håller i din hand är några tips till dig som förälder. Foldern har i huvudsak bara ett syfte att hjälpa dig med argument när du ska prata med ditt barn om tobak och Läs mer Om läkemedel. vid adhd STEG 1. Din första kontakt med BUP? Ring BUP-linjen, , var du än bor i länet.
 Om läkemedel vid adhd Din första kontakt med BUP? Ring BUP-linjen, 010-476 19 99, var du än bor i länet. STEG 1 BUP-mottagning finns på alla orter i Halland: Kungsbacka Tfn 0300-56 52 17 Varberg Tfn 0340-48 Läs mer Modell för tobaksavvänjning - viktiga delar -
 Modell för tobaksavvänjning - viktiga delar - Stockholm 25 nov 2016 Margareta Pantzar Innehåll: Nya foldern samt metodboken Stödja patienter att sluta röka och snusa. Rådgivning om tobak och avvänjning. Läs mer Faktor som är statistiskt associerad till ökad risk för insjuknande i sjukdomen Rimlig biologisk mekanism finns som förklarar sambandet faktor -
 Fredrik Wallentin Faktor som är statistiskt associerad till ökad risk för insjuknande i sjukdomen Rimlig biologisk mekanism finns som förklarar sambandet faktor - sjukdom Dosrelation (graderat samband) Läs mer SSRI till Barn och Ungdomar vid Depression Var står vi idag? Anne-Liis von Knorring Stockholm 1 april 2009
 SSRI till Barn och Ungdomar vid Depression Var står vi idag? Anne-Liis von Knorring Stockholm 1 april 2009 Recent advances in depression across the generations Weissman et al, Arch Gen Psychiatry 2007;62, Läs mer Tobak- vattenpipa cannabis Finns samband?
 Tobak- vattenpipa cannabis Finns samband? Ungdomars rökvanor Andel ungdomar som börjar röka - Varje år beräknas 16 000 ungdomar börja röka eller - Ca 45 ungdomar börjar röka varje dag varje dag - 30 50% Läs mer Bild 1. Bild 2. Bild 3. Tobaksfritt att motivera och ge råd. Förhållningssättet. Information i dialog tobaksbruk
 Bild 1 Tobaksfritt att motivera och ge råd 9-10 dec 2014 Psykolog Margareta Pantzar Folkhälsoenheten Hälsa och habilitering Bild 2 Förhållningssättet Motiverande samtal kännetecknas av: Patientens egen Läs mer Biologiska faktorers betydelse för missbruks- och beroendeutveckling och behandling
 Biologiska faktorers betydelse för missbruks- och beroendeutveckling och behandling Anders Håkansson, leg läkare, post doc Klinisk alkoholforskning, Lunds universitet Beroendecentrum, Psykiatri Skåne Beroendediagnos Läs mer Vad vinner du på att sluta röka?
 Vad vinner du på att sluta röka? 1 I denna broschyrserie ingår: Vad vinner du på att sluta röka? Förbered rökstoppet Läkemedel vid rökstopp Stopp och Håll ut! Tobak och vikt Snus Ett material av Sluta-Röka-Linjen Läs mer Läkemedelsförmånsnämnden Datum Vår beteckning 2007-11-07 1178/2007
 BESLUT 1 (6) Läkemedelsförmånsnämnden Datum Vår beteckning 2007-11-07 SÖKANDE GLAXOSMITHKLINE AB Box 516 169 29 Solna SAKEN Ansökan inom läkemedelsförmånerna LÄKEMEDELSFÖRMÅNSNÄMNDENS BESLUT Läkemedelsförmånsnämnden Läs mer EU-DAP PROJEKT FRÅGEFORMULÄR
 _ _ - _ _ - _ _ - _ _ centre-school-class-questionnaire code EU-DAP PROJEKT FRÅGEFORMULÄR Kontaktperson : Ann-Marie Lindahl, Centrum för Tobaksprevention Tfn : 08 517 780 43 Fax: 08 51778072 E-post : ann-marie.lindahl@smd.sll.se Läs mer Rökningen är det minsta av deras problem -eller?
 Rökningen är det minsta av deras problem -eller? Tobaksavvänjningskonferens 14 nov 2012 Barbro Holm Ivarsson Ordförande i Psykologer mot Tobak www.barbroivarsson.se Hur många psykiskt sjuka röker? Befolkningen Läs mer För dig som behandlas med Tracleer (bosentan)
 För dig som behandlas med Tracleer (bosentan) 1 Innehåll Hur behandlas PAH?... 4 Hur fungerar behandlingen med Tracleer?... 4 Kommer Tracleer att få mig att må bättre?... 5 Gångtest... 7 Funktionsklassificering... Läs mer Medicin vid ADD/ADHD
 Medicin vid ADD/ADHD Om mig och mottagningen 49 år, läkare 1994 Startade 2006 hemma i källaren, kv. Aftonstjärnan 5 medarbetare 800 diagnoser 250 medicineringar Personlig erfarenhet Kvällens föreläsning Läs mer Tobak. www.ens2000.se
 Att få våra ungdomar att säga Nej till tobak är bland det mest hälsoförebyggande vi kan göra. Tobak är enligt Världshälsoorganisationen, WHO, den absolut den största enskilda hälsorisken i västvärlden. Läs mer 2017 © DocPlayer.se Sekretesspolicy | Användarvillkor | Kontakta oss


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0307(01)
 Besluit van het Gemengd Comité van de EER nr. 68/95 van 15 december 1995 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-Overeenkomst
 Publicatieblad Nr. L 057 van 07/03/1996 blz. 0033 - 0034
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER Nr. 68/95 van 15 december 1995 tot wijziging van bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-OvereenkomstHET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,Gelet op de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, zoals aangepast bij het Protocol tot aanpassing van de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte, hierna "de Overeenkomst" te noemen, inzonderheid op artikel 98,Overwegende dat bijlage II bij de Overeenkomst laatstelijk werd gewijzigd bij Besluit nr. 44/95 van het Gemengd Comité van de EER (1);Overwegende dat Verordening (EG) nr. 1102/95 van de Commissie van 16 mei 1995 tot wijziging van bijlagen I, II en III bij Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad houdende een communautaire procedure tot vaststelling van maximumwaarden voor residuen van geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik in levensmiddelen van dierlijke oorsprong (2) in de Overeenkomst dient te worden opgenomen,BESLUIT:Artikel 1 In hoofdstuk XIII van bijlage II bij de Overeenkomst wordt in punt 14 (Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad) het volgende streepje ingelast:"- 395 R 1102: Verordening (EG) nr. 1102/95 van de Commissie (PB nr. L 110 van 10. 5. 1995, blz. 9).".Artikel 2 De tekst van Verordening (EG) nr. 1102/95 in het IJslands en het Noors, die aan de onderscheiden taalversies van dit besluit is gehecht, is authentiek.Artikel 3 Dit besluit treedt in werking op 1 januari 1996, mits alle in artikel 103, lid 1, van de Overeenkomst bedoelde kennisgevingen aan het Gemengd Comité van de EER hebben plaatsgevonden.Artikel 4 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en het EER-supplement bij het Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen.Gedaan te Brussel, 15 december 1995.Voor het Gemengd Comité van de EERDe VoorzitterE. BERG(1) Nog niet in het Publikatieblad verschenen.(2) PB nr. L 110 van 10. 5. 1995, blz. 9.


type: caselaw

text:
 13.3.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 63/24
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich (siódma izba) wydanego w dniu 23 września 2009 r. w sprawie T-385/05, Transnáutica — Transportes e Navegação SA przeciwko Komisji, wniesione w dniu 7 grudnia 2009 r. przez Republikę Portugalską
 (Sprawa C-506/09 P)
 2010/C 63/39
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Wnosząca odwołanie: Republika Portugalska (przedstawiciele: L. Fernandes, C. Guerra Santos, J. Gomes, P. Rocha, pełnomocnicy)
 Pozostałe strony postępowania: Transnáutica — Transportes e Navegação S.A. oraz Komisja Europejska
 Żądania wnoszącej odwołanie
 Wnosząca odwołanie zwraca się do Trybunału o:
 —
 stwierdzenie dopuszczalności odwołania wniesionego przez władze portugalskie poprzez zawieszenie niniejszego postępowania do czasu wydania wyroku przez Sąd albowiem w wypadku powództwa osoby trzeciej przeciwko prawomocnemu orzeczeniu konieczna jest nie tylko analiza aspektów prawnych, ale także zbadanie stanu faktycznego sprawy;
 —
 uchylenie orzeczenia Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich z dnia 23 września 2009 r. w sprawie T-385/05 Transnáutica — Transportes e Navegação SA przeciwko Komisji, na mocy którego stwierdzono nieważność decyzji Komisji z dnia 6 lipca 2005 r. o sygn. REM 05/2004 oddalającej wniesiony przez spółkę Transnáutica wniosek o zwrot i umorzenie określonych należności celnych;
 —
 obciążenie spółki Transnáutica — Transportes e Navegação SA kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Wnosząca odwołanie jest zdania, że Sąd Pierwszej Instancji błędnie przyjął, iż portugalskie organy celne działały nieprawidłowo w zakresie ustanowienia i monitorowania gwarancji generalnej wykorzystanej w odniesieniu do przedmiotowych operacji tranzytowych.
 Wnosząca odwołanie jest ponadto zdania, iż nie można wykazać istnienia związku przyczynowego pomiędzy rzekomymi błędami popełnionymi przez władze portugalskie a późniejszym usunięciem towarów spod dozoru celnego; zdaniem wnoszącej odwołanie odmiennej treści orzeczenie Sądu Pierwszej Instancji zapadło z naruszeniem prawa Unii Europejskiej.


text:
 30.7.2011
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 226/18
 Ennakkoratkaisupyyntö, jonka High Court of Ireland (Irlanti) on esittänyt 6.6.2011 — MM v. Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irlanti ja Attorney General
 (Asia C-277/11)
 2011/C 226/34
 Oikeudenkäyntikieli: englanti
 Ennakkoratkaisua pyytänyt tuomioistuin
 High Court of Ireland
 Pääasian asianosaiset
 Kantaja: MM
 Vastaaja: Minister for Justice, Equality and Law Reform, Irlanti ja Attorney General
 Ennakkoratkaisukysymys
 Edellyttääkö asiassa, jossa hakija hakee toissijaista suojelua saavan henkilön asemaa sen jälkeen, kun hänelle ei ole myönnetty pakolaisasemaa, ja jossa esitetään, että hänen hakemuksensa on hylättävä, neuvoston asetuksen 2004/83/EY (1) 4 artiklan 1 kohdassa jäsenvaltiolle asetettu velvollisuus toimia yhteistyössä hakijan kanssa sitä, että asianomaisen jäsenvaltion hallintoviranomaiset toimittavat hakijalle tällaisen arvioinnin tulokset ennen kuin lopullinen päätös tehdään, jotta hän voi esittää kommentteja sellaisista päätösehdotuksen kohdista, joissa esitetään kielteistä ratkaisua?
 (1) EUVL L 304, s. 12.


text:
Termistor ehk termotakisti on termoelektriline pooljuhtseadis, mille takistus sõltub tugevalt ja mittelineaarselt temperatuurist. Seega on termistoril suur takistuse temperatuuritegur. Seda tegurit väljendab takistuse suhteline muutus protsentides 1-kraadise temperatuurimuutuse kohta.
 Olenevalt valmistamiseks kasutatud materjalidest võib see tegur olla positiivne (lühend PTC inglise k sõnadest positive temperature coefficient) või negatiivne (NTC negative temperature coefficient). Positiivse temperatuuriteguriga termistoride ehk PTC-termistori takistus temperatuuri tõustes kasvab (vooluahelasse ühendatud termistori läbiv vool vastavalt väheneb). NTC-termistoride takistus soojenemisel väheneb. Temperatuuriteguri absoluutväärtus on PTC-termistoridel enamasti kuni 30%/K, NTC-termistoridel ehk NTC-termistoridel 2 ...10%/K.
 NTC-termistorid
 NTC-termistorid on tehtud keraamilistest materjalidest. Need omakorda sisaldavad erinevaid oksiide, mille koostises on näiteks mangaani, niklit, koobaltit, titaani, vaske, rauda ja uraani. Elektrilised tunnussuurused varieeruvad sõltuvalt kasutatavast oksiidist ja termistori suurusest ning ehitusest. Mõned termistorid on valmistatud töötama temperatuuridel kuni 1000 °C.
 PTC-termistorid ehk posistorid
 PTC-termistore toodetakse lisaainega töödeldud polükristall|polükristallilisest ainest ja pooljuhtivast baariumtitanaadist. Kui temperatuuri tõstetakse üle kriitilise piiri (vaata: Curie temperatuur), kasvab takistus järsult. Töötemperatuur on tavaliselt ‒30 kuni +150 °C.
 Kasutamine
 Termistore kasutatakse automaatikas väga mitmel otstarbel. Kasutusviise võib liigitada termistori soojenemispõhjuse järgi:
 Termistor soojeneb ainult ümbritseva keskkonna toimel (sest seda läbiv vool on väga väike). Selles režiimis kasutatakse PTC-termistori temperatuuriandurina.
 Termistor soojeneb teda läbiva voolu toimel. NTC-termistori kasutatakse sageli elektritarviti sisselülitumisvoolu piiramiseks: külmalt on termistori takistus suur, kuid koormusvoolu mõjul väheneb takistus kiiresti mitmekümnekordselt. PTC-termistori saab kasutada ülekoormuse püsivaks piiramiseks (koormusega järjestikuse termotakisti takistus koormusvoolu suuremisel samuti suureneb).
 Kasutatakse termistori soojuslikku tasakaalu, kus ta soojeneb nii keskkonna kui ka läbiva voolu toimel. See režiim leiab kasutust tuletõrjeautomaatikas.
 Vaata ka
 Takistuse temperatuuritegur
 Takistustermoandur
 Kirjandus
 Lembit Abo. Elektroonikakomponendid. Tallinn, 1997.
 Thomas H. Jones. Electronic Components Handbook. Reston, Virginia, 1978.
 Välislingid
 Mittelineaarsed takistid
 Vooluväljundiga monoliitsed temperatuuriandurid
 Takistid
 Pooljuhtseadised


text:
 24.1.2013
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 21/48
 DECIZIA NR. 198/2012 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 26 octombrie 2012
 de modificare a anexei II (Reglementări tehnice, standarde, încercări și certificare) la Acordul privind SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European („Acordul privind SEE”), în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 207/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 privind instrucțiunile electronice de utilizare a dispozitivelor medicale (1) urmează să fie încorporat în Acordul privind SEE.
 (2)
 Prin urmare, anexa II la Acordul privind SEE ar trebui modificată în consecință,
 ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:
 Articolul 1
 În capitolul XXX din anexa II la Acordul privind SEE, după punctul 8 (Decizia 2010/227/UE a Comisiei) se inserează următorul punct:
 „9.
 32012 R 0207: Regulamentul (UE) nr. 207/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 privind instrucțiunile electronice de utilizare a dispozitivelor medicale (JO L 72, 10.3.2012, p. 28).”
 Articolul 2
 Textele Regulamentului (UE) nr. 207/2012 în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE la Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 1 noiembrie 2012, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din Acordul privind SEE către Comitetul mixt al SEE (2).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 26 octombrie 2012.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Atle LEIKVOLL
 (1) JO L 72, 10.3.2012, p. 28.
 (2) Nu au fost indicate cerințe constituționale.


text:
 15.9.2005
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 239/18
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS Nr. 49/2005
 (2005. gada 29. aprīlis),
 ar ko groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārijas un fitosanitārijas jautājumi)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma I pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 11. marta Lēmumu Nr. 43/2005 (1).
 (2)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (2) ir jāiekļauj Līgumā.
 (3)
 Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (3), ir jāiekļauj Līgumā.
 (4)
 Šis lēmums neattiecas uz Islandi un Lihtenšteinu,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma I pielikuma I nodaļas 7.1. daļu groza šādi:
 1.
 Šādus punktus iekļauj aiz 8. punkta (Padomes Direktīva 92/117/EEK):
 “8.a
 32003 L 0099: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/99/EK par zoonožu un zoonožu ierosinātāju uzraudzību, ar kuru groza Padomes Lēmumu 90/424/EEK un atceļ Padomes Direktīvu 92/117/EEK (OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.).
 8.b
 32003 R 2160: Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Regula (EK) Nr. 2160/2003 par salmonellas un dažu citu pārtikā sastopamu zoonozes īpašu izraisītāju kontroli (OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.).
 Šā līguma mērķiem minētās regulas noteikumos veic šādu pielāgojumu:
 Vārdu “Norvēģija” pievieno 9. panta 3. punktā pēc vārda “Somija”.”
 2.
 Svītro 8. punkta tekstu (Padomes Direktīva 92/117/EEK).
 2. pants
 Regulas (EK) Nr. 2160/2003 un Direktīvas 2003/99/EK teksts norvēģu valodā, ko publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2005. gada 30. aprīlī ar nosacījumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir iesniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (4).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2005. gada 29. aprīlī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 Richard WRIGHT
 (1) OV L 198, 28.7.2005., 45. lpp.
 (2) OV L 325, 12.12.2003., 1. lpp.
 (3) OV L 325, 12.12.2003., 31. lpp.
 (4) Konstitucionālas prasības nav norādītas.


text:
 29.11.2018
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 305/15
 BESLUIT VAN HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER
 Nr. 51/2017
 van 17 maart 2017
 tot wijziging van bijlage I (Veterinaire en fytosanitaire aangelegenheden) en bijlage II (Technische voorschriften, normen, keuring en certificatie) bij de EER-overeenkomst [2018/1815]
 HET GEMENGD COMITÉ VAN DE EER,
 Gezien de Overeenkomst betreffende de Europese Economische Ruimte (hierna de „EER-overeenkomst” genoemd), en met name artikel 98,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Verordening (EU) 2016/1822 van de Commissie van 13 oktober 2016 tot wijziging van de bijlagen II, III en V bij Verordening (EG) nr. 396/2005 van het Europees Parlement en de Raad wat betreft de maximumresidugehalten voor aclonifen, deltamethrin, fluazinam, methomyl, sulcotrione en thiodicarb in of op bepaalde producten (1) moet in de EER-overeenkomst worden opgenomen.
 (2)
 Verordening (EU) 2016/1866 van de Commissie van 17 oktober 2016 tot wijziging van de bijlagen II, III en V bij Verordening (EG) nr. 396/2005 van het Europees Parlement en de Raad wat betreft de maximumresidugehalten voor dec-3-een-2-on, acibenzolar-S-methyl en hexachloorbenzeen in of op bepaalde producten (2) moet in de EER-overeenkomst worden opgenomen.
 (3)
 Dit besluit heeft betrekking op wetgeving inzake diervoeding en levensmiddelen. Wetgeving inzake diervoeding en levensmiddelen is niet van toepassing op Liechtenstein, zolang de Overeenkomst tussen de Europese Gemeenschap en de Zwitserse Bondsstaat inzake de handel in landbouwproducten van toepassing blijft in Liechtenstein, zoals bepaald in de sectorale aanpassingen bij bijlage I en de inleiding bij hoofdstuk XII van bijlage II bij de EER-overeenkomst. Dit besluit is derhalve niet van toepassing op Liechtenstein.
 (4)
 De bijlagen I en II bij de EER-overeenkomst moeten derhalve dienovereenkomstig worden gewijzigd,
 HEEFT HET VOLGENDE BESLUIT VASTGESTELD:
 Artikel 1
 In hoofdstuk II van bijlage I bij de EER-overeenkomst worden in punt 40 (Verordening (EG) nr. 396/2005 van het Europees Parlement en de Raad) de volgende streepjes toegevoegd:
 „—
 32016 R 1822: Verordening (EU) 2016/1822 van de Commissie van 13 oktober 2016 (PB L 281 van 18.10.2016, blz. 1),
 —
 32016 R 1866: Verordening (EU) 2016/1866 van de Commissie van 17 oktober 2016 (PB L 286 van 21.10.2016, blz. 4).”.
 Artikel 2
 In hoofdstuk XII van bijlage II bij de EER-overeenkomst worden in punt 54zzy (Verordening (EG) nr. 396/2005 van het Europees Parlement en de Raad) de volgende streepjes toegevoegd:
 „—
 32016 R 1822: Verordening (EU) 2016/1822 van de Commissie van 13 oktober 2016 (PB L 281 van 18.10.2016, blz. 1),
 —
 32016 R 1866: Verordening (EU) 2016/1866 van de Commissie van 17 oktober 2016 (PB L 286 van 21.10.2016, blz. 4).”.
 Artikel 3
 De in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie bekend te maken teksten in de IJslandse en de Noorse taal van de Verordeningen (EU) 2016/1822 en (EU) 2016/1866 zijn authentiek.
 Artikel 4
 Dit besluit treedt in werking op 18 maart 2017, op voorwaarde dat alle in artikel 103, lid 1, van de EER-overeenkomst bedoelde kennisgevingen hebben plaatsgevonden (*1).
 Artikel 5
 Dit besluit wordt bekendgemaakt in het EER-gedeelte van en in het EER-supplement bij het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Gedaan te Brussel, 17 maart 2017.
 Voor het Gemengd Comité van de EER
 De voorzitter
 Claude MAERTEN
 (1) PB L 281 van 18.10.2016, blz. 1.
 (2) PB L 286 van 21.10.2016, blz. 4.
 (*1) Geen grondwettelijke vereisten aangegeven.