text:
 21.5.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 152/8
 Wyrok Trybunału (piąta izba) z dnia 24 marca 2011 r. — Ferrero SpA przeciwko Urzędowi Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory), Tirol Milch reg.Gen.mbH Innsbruck
 (Sprawa C-552/09 P) (1)
 (Odwołanie - Wspólnotowy znak towarowy - Rozporządzenie (WE) nr 40/94 - Graficzny wspólnotowy znak towarowy TiMi KiNDERJOGHURT - Wcześniejszy słowny znak towarowy KINDER - Postępowanie w sprawie unieważnienia - Artykuł 52 ust. 1 lit. a) - Artykuł 8 ust. 1 lit. b) i art. 8 ust. 5 - Ocena podobieństwa oznaczeń - Rodzina znaków towarowych)
 2011/C 152/13
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Wnoszący odwołanie: Ferrero SpA (przedstawiciel: C. Gielen, advocaat)
 Druga strona postępowania: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) (przedstawiciel: D. Botis, pełnomocnik), Tirol Milch reg.Gen.mbH Innsbruck
 Przedmiot
 Odwołanie od wyroku Sądu Pierwszej Instancji (druga izba) z dnia 14 października 2009 r. w sprawie T-140/08 Ferrero SpA przeciwko OHIM — Tirol Milch, w którym Sąd oddalił skargę o stwierdzenie nieważności decyzji R 682/2007-2 Drugiej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (OHIM) z dnia 30 stycznia 2008 r. uchylającej decyzję Wydziału Unieważnień o unieważnieniu słownego znaku towarowego „TiMi KINDERJOGHURT” dla towarów należących do klasy 29 w wyniku wniosku o unieważnienie złożonego przez skarżącą
 Sentencja
 1)
 Odwołanie zostaje oddalone.
 2)
 Ferrero SpA zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 80 z 27.3.2010.


type: other

text:
Veröffentlicht am 15. Februar 2013 22. Mai 2020 von Rechtsanwalt Jens Ferner | ☎ Strafverteidiger-Notruf: 02404-95998727
 Eine Klage ist dem Beklagten zuzustellen – schliesslich muss dieser sich ja irgendwie verteidigen können, was nur geht, wenn dieser von der Klage überhaupt weiss. Doch was, wenn jemand sich “versteckt”, wenn er keine gemeldete Anschrift hat? Wenn man ihm zwingend die Klage zustellen müsste würde das Bedeuten, der Gläubiger als potentieller Kläger könnte seinen Anspruch auch gerichtlich nicht durchsetzen. Dass dies nicht das Ergebnis sein kann liegt auf der Hand – und darum gibt es die “öffentliche Zustellung”, im Verwaltungsrecht nach §10 VwZG, im Zivilprozess nach §185 ZPO, der über §56 II VwGO auch im Verwaltungsprozess gilt. Im Fall der öffentlichen Zustellung wird im Ergebnis nicht an den Beklagten direkt bekanntgegeben, sondern vielmehr wird die Klage (oder der Verwaltungsakt) öffentlich bekannt gegeben in der Form, das am Gerichtsaushang veröffentlih wird (§186 ZPO) und ggfs. zusätzlich im Bundesanzeiger (§187 ZPO, §10 VwZG).
 Hier ging es um einen Bafög-Begünstigten, der gewisse Meldepflichten hatte und auf Rückzahlung verklagt wurde. Dies ist auch die Besonderheit in diesem Fall: Es gab eine Art “Meldepflicht”, die die Recherchepflichten bereits eingeschränkt hat.
 BGH zur Zustellung von Rechtsanwalt zu Anwalt
 Startseite » Blog » Zusatz » Keine Google-Suche nötig: Zu den Ermittlungspflichten bei öffentlicher Zustellung
 Vorheriger BeitragZurück Amtsgericht Aachen zum Bussgeldbescheid: Rechtsanwalt hat Einsichtsrecht und muss Kopien von Bedienungsanleitung nicht bezahlen
 Nächster BeitragWeiter LG Krefeld: Keine wettbewerbsrechtliche Haftung für automatische Einträge bei Google Local


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.2.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 46/4
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG [199/2016] HATÁROZATA
 (2016. szeptember 30.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról (2017/276)
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről szóló, 2010. november 24-i 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról szóló 1093/2010/EU rendeletnek az 1024/2013/EU tanácsi rendelet értelmében az Európai Központi Bank külön feladatokkal történő megbízása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. október 22-i 1022/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet (2) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (3)
 Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeleteknek az EGT-megállapodásba történő beépítéséről szóló, 2014. október 14-i következtetéseikben (3) üdvözölték a Szerződő Felek között talált kiegyensúlyozott megoldást, amely figyelembe veszi az európai felügyeleti hatóságokról szóló uniós rendeletek szerkezeti felépítését és célkitűzéseit, valamint az EU-ban és az EGT-tag EFTA-államokban fennálló jogi és politikai korlátokat.
 (4)
 Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági és pénzügyminiszterei kiemelték, hogy az EGT-megállapodás kétpilléres szerkezetével összhangban az EFTA Felügyeleti Hatóság fogja meghozni az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak, illetve az EGT-tag EFTA-államok piaci szereplőinek címzett határozatokat. Az európai felügyeleti hatóságok hatásköre olyan, többek között az EGT-tag EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és piaci szereplőit érintő, nem kötelező erejű tevékenységekre fog kiterjedni, mint például ajánlások elfogadása vagy nem kötelező jellegű közvetítés. Mindkét oldal intézkedéseinek végrehajtását meg kell, hogy előzze adott esetben az európai felügyeleti hatóságok és az EFTA Felügyeleti Hatóság közötti konzultáció, koordináció vagy információcsere.
 (5)
 Annak érdekében, hogy az európai felügyeleti hatóságok szakértelme biztosan beépüljön a folyamatba és hogy biztosítható legyen a két pillér közötti konzisztencia, az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EGT-tag EFTA-államok egy vagy több, hatáskörrel rendelkező hatóságának vagy piaci szereplőjének címzett egyedi határozatai és az általa kiadott hivatalos vélemények a releváns európai felügyeleti hatóság által készített tervezetek alapján kerülnek majd elfogadásra. Ennek révén megőrizhetők az abból származó kulcsfontosságú előnyök, hogy a felügyeleti tevékenységet egyetlen hatóság végzi.
 (6)
 A Szerződő Felek osztják azt a véleményt, hogy e határozat az említett következtetésekben tükröződő megállapodást hajtja végre, így e határozatot a következtetések elveivel összhangban kell értelmezni.
 (7)
 Az EGT-megállapodás IX. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás IX. melléklete a 31f. pont (1092/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet) után a következő szöveggel egészül ki:
 „31g.
 32010 R 1093: az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 1093/2010/EU rendelete az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.), az alábbi módosítással:
 —
 32013 R 1022: az Európai Parlament és a Tanács 2013. október 22-i 1022/2013/EU rendelete (HL L 287., 2013.10.29., 5. o.).
 A rendelet rendelkezései e megállapodás alkalmazásában a következő kiigazításokkal értendők:
 a)
 Az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (a továbbiakban: a Hatóság), annak felügyeleti tanácsának és a Hatóság összes előkészítő szervének (beleértve a belső bizottságokat és munkacsoportokat) munkájában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak és az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a jogai és kötelezettségei a szavazati jog kivételével az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival és kötelezettségeivel azonosak.
 E megállapodás 108. és 109. cikkének sérelme nélkül a Hatóság a szavazati jog kivételével részt vehet az EFTA Felügyeleti Hatóság és annak előkészítő szervei munkájában, amikor az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-államok vonatkozásában az e megállapodásnak megfelelő hatóság feladatait látja el.
 A Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság eljárási szabályzata biztosítja számukra az egymás munkájában az e megállapodásban rögzítetteknek megfelelő teljes részvételt, továbbá az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak részvételét.
 b)
 A megállapodás 1. jegyzőkönyvének rendelkezései ellenére és e megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a »tagállam(ok)« és a »hatáskörrel rendelkező hatóságok« kifejezések úgy értendők, hogy a rendeletben szereplő jelentésük mellett az EFTA-államokat és azok hatáskörrel rendelkező hatóságait is magukban foglalják.
 c)
 E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság belső eljárási szabályzata értelemszerűen alkalmazandó az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit illető ügyekben. Különösképpen, az EFTA Felügyeleti Hatóság számára történő tervezet-előkészítésre ugyanazon belső eljárások vonatkoznak mint az EU-tagállamokat – beleértve azok hatáskörrel rendelkező hatóságait és pénzügyi intézményeit – illető hasonló témákban elfogadott határozatok előkészítésére.
 d)
 E megállapodás eltérő rendelkezése hiányában a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság különösen mielőtt intézkedést tenne együttműködést folytat, információcserét végez és konzultál egymással e rendelet alkalmazásában.
 A rendeletben foglalt rendelkezések alkalmazása tekintetében a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság között fennálló nézeteltérés esetén a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma az ügy sürgősségét figyelembe véve indokolatlan késedelem nélkül ülést hív össze konszenzus kialakítása céljából. Konszenzus hiányában a Hatóság elnöke és az EFTA Felügyeleti Hatóság kollégiuma felkérheti a Szerződő Feleket arra, hogy az üggyel forduljanak az EGT Vegyes Bizottsághoz, amely azt az e megállapodás 111. cikke értelmében kezeli; a megállapodás intézkedéseit értelemszerűen alkalmazni kell. Az EGT Vegyes Bizottság eljárási szabályzatának elfogadásáról szóló, 1994. február 8-i 1/94 EGT vegyes bizottsági határozat (HL L 85., 1994.3.30., 60. o.) 2. cikke értelmében bármely Szerződő Fél kérheti, hogy sürgős helyzetekben haladéktalanul ülést hívjanak össze. E bekezdés sérelme nélkül, bármely Szerződő Fél az üggyel saját kezdeményezésre az e megállapodás 5. vagy 111. cikke alapján bármikor az EGT Vegyes Bizottsághoz fordulhat.
 e)
 A rendeletben említett más jogi aktusokra történő hivatkozásokat olyan mértékben és formában kell alkalmazni, amilyen mértékben és formában a hivatkozott jogi aktusokat e megállapodásba beépítették.
 f)
 Az 1. cikk (4) bekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »E rendelet rendelkezései nem sértik az EFTA Felügyeleti Hatóság jogköreit, különösen az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti, az EGT-megállapodás vagy a megállapodás betartásának biztosítására vonatkozó jogkört«.
 g)
 A 9. cikk (5) bekezdésében:
 i.
 az első albekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;
 ii.
 a második és harmadik albekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozatot kellő időközönként, de legalább háromhavonta felülvizsgálja. Amennyiben a határozat a három hónapos időtartam elteltével nem kerül meghosszabbításra, az automatikusan hatályát veszti.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság az első két albekezdésben említett határozat elfogadását követően a lehető leghamarabb értesíti a Hatóságot a lejárat napjáról. Kellő idővel a harmadik albekezdésben említett három hónapos időtartam lejárta előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a felülvizsgálat szempontjából általa fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
 Bármely EFTA-állam kérheti az EFTA Felügyeleti Hatóságot határozatának felülvizsgálatára. E kérelmet az EFTA Felügyeleti Hatóság továbbítja a Hatóságnak. Ilyen esetben a Hatóság a 44. cikk (1) bekezdésének második albekezdésében előírt eljárás értelmében fontolóra veszi, hogy új tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.
 Amennyiben a Hatóság bármely határozatot az EFTA Felügyeleti Hatóság által elfogadott határozattal párhuzamosan módosít vagy visszavon, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«
 h)
 A 16. cikk (4) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 i)
 A 17. cikkben:
 i.
 az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;
 ii.
 az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;
 iii.
 a (2) bekezdésében a »Bizottság« szó után az », az EFTA-államok Állandó Bizottsága, az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 iv.
 a (2) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Amennyiben a Hatóság valamely EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatósága tekintetében az EGT-megállapodás állítólagos megsértése vagy alkalmazásának elmulasztása miatt folytat vizsgálatot, annak természetéről és céljáról tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint azt követően rendszeresen biztosítja az EFTA Felügyeleti Hatóság számára azon naprakész információkat, amelyek az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a (4) és a (6) bekezdésben előírt feladatai megfelelő ellátásához szükségesek.«;
 v.
 a (3) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »A hatáskörrel rendelkező hatóság az ajánlás kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot az EGT-megállapodásnak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;
 vi.
 a (4) és az (5) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »(4) Ha a hatáskörrel rendelkező hatóság nem felel meg az EGT-megállapodásnak a Hatóság ajánlásának kézhezvételétől számított egy hónapon belül, az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményt adhat ki, amelyben előírja a hatáskörrel rendelkező hatóság számára, hogy hozza meg az EGT-megállapodásnak való megfeleléshez szükséges intézkedéseket. Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményében figyelembe veszi a Hatóság ajánlásait.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt a hivatalos véleményt az ajánlás elfogadását követően legkésőbb három hónapon belül adja ki. Az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt az időtartamot egy hónappal meghosszabbíthatja.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság hivatalos véleményeit indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.
 A hatáskörrel rendelkező hatóságok minden szükséges információt a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság rendelkezésére bocsátanak.
 (5) A hatáskörrel rendelkező hatóság a (4) bekezdésben említett hivatalos vélemény kézhezvételétől számított 10 munkanapon belül tájékoztatja a Hatóságot és az EFTA Felügyeleti Hatóságot a hivatalos véleményben foglaltaknak való megfelelés érdekében hozott vagy hozandó intézkedéseiről.«;
 vii.
 a (6) bekezdés első albekezdésében az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, továbbá az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;
 viii.
 a (6) bekezdés második albekezdése az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;
 ix.
 a (8) bekezdés az EFTA-államok tekintetében a következőképpen módosul:
 »(8) Az EFTA Felügyeleti Hatóság évente információt tesz közzé arról, hogy az EFTA-államokban mely hatáskörrel rendelkező hatóságok és pénzügyi intézmények nem tettek eleget a (4) és (6) bekezdésében említett hivatalos véleményeknek vagy határozatoknak.«.
 j)
 A 18. cikkben:
 i.
 a (3) és a (4) bekezdésben az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;
 ii.
 a (3) és a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;
 iii.
 a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész lép.
 k)
 A 19. cikkben:
 i.
 az (1) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;
 ii.
 a (3) bekezdésben az »az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű« szövegrész elé az »EU-tagállamokban« szövegrészt kell beilleszteni;
 iii.
 a (3) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
 »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhat, amelyben felszólítja őket konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
 Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, és amennyiben ezen hatóságok nem jutnak megállapodásra a (2) bekezdésben említett egyeztető szakaszban, a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságokra nézve kötelező erejű határozatot hozhatnak, amelyben felszólítják az EU-tagállamok, illetve az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságait konkrét intézkedések meghozatalára vagy valamely intézkedés mellőzésére az ügy rendezése és az EGT-megállapodásnak való megfelelés biztosítása érdekében.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«;
 iv.
 a (4) bekezdésben az EFTA-államok tekintetében az »Az EUMSZ 258. cikke szerinti bizottsági hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak az EFTA-államok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás 31. cikke szerinti hatáskörök sérelme nélkül« szövegrész, az »a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész, továbbá az »uniós jog« szövegrész helyébe az »EGT-megállapodás« szövegrész lép;
 v.
 a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.
 l)
 A 20. cikk a következő albekezdésekkel egészül ki:
 »Amennyiben kizárólag az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot hozhat a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
 Amennyiben egy vagy több EU-tagállam és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságai érintettek, az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatot fogadhat el a 19. cikk (3) és (4) bekezdése értelmében.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozatait indokolatlan késedelem nélkül elfogadják az adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és/vagy az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján. Adott esetben a Hatóság, az európai felügyeleti hatóság (Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság) és az európai felügyeleti hatóság (Európai Értékpapírpiaci Hatóság) közös álláspontot alakít ki az 56. cikk értelmében, és ezzel párhuzamosan határozatokat és/vagy tervezeteket fogad el.«
 m)
 A 21. cikk (4) bekezdésében a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 n)
 A szöveg a 22. cikk (1a) bekezdésében a »Bizottságot« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóságot és az EFTA-államok Állandó Bizottságát« szövegrésszel és a 31. cikk d) pontjában a »Bizottság« szót követően a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki.
 o)
 A 22. cikk (4) bekezdésének és a 34. cikk (1) bekezdésének szövege az »Európai Parlament, a Tanács vagy a Bizottság« szövegrészt követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóság és az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrésszel egészül ki«.
 p)
 A 32. cikk (3a) bekezdésében az EFTA-államok tekintetében:
 i.
 az »Előírhatja« szó helyébe az »Az EFTA Felügyeleti Hatóság előírhatja« szövegrész lép;
 ii.
 a »maga is részt vehet« szövegrész elé az »a Hatóság és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni;
 iii.
 a szöveg a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság e bekezdés szerinti kérelmeit indokolatlan késedelem nélkül benyújtják a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján.«.
 q)
 A 35. cikk (5) bekezdésében a »nemzeti központi bankjához« szövegrész nem alkalmazandó Liechtensteinre.
 r)
 A 36. cikk (5) bekezdésében a »Bizottság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 s)
 Az 38. cikkben az EFTA-államok tekintetében:
 i.
 az »a Hatóság«, az »a Hatóság és a Bizottság«, az »a Hatóság, a Bizottság« és az »a Bizottság és a Hatóság« szövegrész helyébe az »az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrész lép;
 ii.
 az »a Tanács« szövegrész helyébe az »az EFTA-államok Állandó Bizottsága« szövegrész lép;
 iii.
 a szöveg a (2) bekezdés negyedik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az érintett EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak és a Bizottságnak. Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat fenntartására, módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által saját kezdeményezésre vagy az EFTA Felügyeleti Hatóság kérésére készített tervezetek alapján hozza meg.«;
 iv.
 a szöveg a (3) bekezdés harmadik albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;
 v.
 a szöveg a (4) bekezdés első albekezdése után a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA Felügyeleti Hatóság az EFTA-állam értesítését indokolatlan késedelem nélkül továbbítja a Hatóságnak, a Bizottságnak és a Tanácsnak.«;
 vi.
 a cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
 »(6) Amennyiben valamely a 19. cikk (3) bekezdése alá tartozó, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő és egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben valamely határozat e cikk alapján felfüggesztésre vagy visszavonásra kerül, úgy az érintett ügyben az EFTA Felügyeleti Hatóság összes párhuzamos határozatát ugyancsak fel kell függeszteni vagy vissza kell vonni.
 Amennyiben ilyen esetekben a Hatóság határozatát módosítja vagy visszavonja, a Hatóság indokolatlan késedelem nélkül tervezetet készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára.«.
 t)
 A 39. cikkben:
 i.
 az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Amennyiben e rendelettel összhangban tervezet készül az EFTA Felügyeleti Hatóság számára, a Hatóság tájékoztatja az EFTA Felügyeleti Hatóságot, valamint az ügy sürgősségének, összetettségének és lehetséges következményeinek teljes figyelembevételével meghatároz egy határidőt, amelyen belül az EFTA Felügyeleti Hatóság lehetővé teheti a határozat címzettjei közé tartozó bármely természetes vagy jogi személy – beleértve a hatáskörrel rendelkező hatóságokat is – számára, hogy kifejtse az üggyel kapcsolatos álláspontját.«;
 ii.
 a (4) bekezdés a következő albekezdésekkel egészül ki:
 »Ha az EFTA Felügyeleti Hatóság a 18. cikk (3) vagy (4) bekezdése szerinti határozatot hoz, a határozatot megfelelő időközönként felül kell vizsgálnia. Az EFTA Felügyeleti Hatóság tájékoztathatja a Hatóságot a soron következő felülvizsgálatokról, továbbá a felülvizsgálat szempontjából fontosnak tartott mindennemű fejleményről.
 Az EFTA Felügyeleti Hatóság a valamely határozat módosítására vagy visszavonására vonatkozó határozatát a Hatóság által készített tervezetek alapján hozza meg. Kellő idővel a tervezett felülvizsgálat előtt a Hatóság benyújtja következtetéseit az EFTA Felügyeleti Hatóságnak, amelyhez szükség esetén tervezetet csatol.«;
 iii.
 az EFTA-államok tekintetében az (5) bekezdésben a »Hatóság« szó után a »vagy adott esetben az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 u)
 A 40. cikk (1) bekezdésében:
 i.
 a b) pontban a »vezetője« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:
 »és szavazati jog nélkül az egyes EFTA-államok hitelintézeteinek felügyeletére hatáskörrel rendelkező nemzeti hatóság vezetője,«;
 ii.
 az f) pontban a »hatóság« szó után az »és az EFTA Felügyeleti Hatóság« szövegrészt kell beilleszteni.
 v)
 A 43. cikkben:
 i.
 a (2) bekezdésben a »határozatokat« szó után a »tervezeteket készít az EFTA Felügyeleti Hatóság számára,« szövegrészt kell beilleszteni;
 ii.
 a (4) és a (6) bekezdésben a szöveg a »Tanácsnak« szót követően az », az EFTA Felügyeleti Hatóságnak és az EFTA-államok Állandó Bizottságának« szövegrésszel egészül ki.”
 w)
 A 44. cikkben:
 i.
 az (1) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »E bekezdés rendelkezései az EFTA Felügyeleti Hatóság számára az e rendelet vonatkozó rendelkezéseinek értelmében készített tervezetek esetében értelemszerűen alkalmazandók.«;
 ii.
 a (4) bekezdésében az »ügyvezető igazgató« szövegrész után a », valamint az EFTA Felügyeleti Hatóság képviselője« szövegrészt kell beilleszteni;
 iii.
 a (4) bekezdés a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Az EFTA-államoknak a 40. cikk (1) bekezdésének b) pontja szerinti felügyeleti tanácsi tagjai jogosultak az egyes pénzügyi intézményekkel kapcsolatos felügyeleti tanácsi vitákon való részvételre.«.
 x)
 Az 57. cikk (2) bekezdésében a »képviselőjéből« szó után a következő szövegrészt kell beilleszteni:
 », valamint az egyes EFTA-államok releváns hatáskörrel rendelkező hatóságának egy magas rangú képviselőjéből és az EFTA Felügyeleti Hatóság egy képviselőjéből.«
 y)
 A 60. cikk (4) bekezdése a következő albekezdéssel egészül ki:
 »Amennyiben a fellebbezés valamely, a Hatóság által a 19. cikk alapján elfogadott, az adott esettől függően a 20. cikkel összefüggő határozatra vonatkozik, az egy vagy több EFTA-állam hatáskörrel rendelkező hatóságaira is kiterjedő nézeteltéréssel kapcsolatos ügyben a fellebbviteli tanács felkéri az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságait, hogy a fellebbezési eljárás többi fele által tett nyilatkozatokról a meghatározott határidőn belül nyújtsák be észrevételeiket. Az EFTA-államok érintett, hatáskörrel rendelkező hatóságai jogosultak álláspontjukat szóban előadni.«
 z)
 A 62. cikk (1) bekezdésének a) pontja a következő albekezdésekkel egészül ki:
 »Az EFTA-államok nemzeti hatóságai e pont értelmében pénzügyi hozzájárulást nyújtanak a Hatóság költségvetéséhez.
 A pénzügyi intézmények felügyeletére e pont értelmében hatáskörrel rendelkező EFTA-állami nemzeti hatóságok kötelező hozzájárulásainak meghatározása céljából az egyes EFTA-államok súlyozása a következő:
 Izland: 2
 Liechtenstein: 1
 Norvégia: 7«
 za)
 A 67. cikk az alábbi szöveggel egészül ki:
 »Az EFTA-államok a Hatóságra és személyzetére az Európai Unióról szóló szerződéshez és az EUMSZ-hez csatolt, az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló (7.) jegyzőkönyvet alkalmazzák.«
 zb)
 A 68. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
 »(5) Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének a) pontjától és 82. cikke (3) bekezdésének a) pontjától eltérve az EFTA-államok teljes jogú állampolgárait a Hatóság ügyvezető igazgatója szerződéssel alkalmazhatja.«
 Az egyéb alkalmazottakra vonatkozó alkalmazási feltételek 12. cikke (2) bekezdésének e) pontjától, 82. cikke (3) bekezdésének e) pontjától és 85. cikkének (3) bekezdésétől eltérve a Hatóság a személyzete tekintetében az EGT-megállapodás 129. cikkének (1) bekezdése szerinti nyelveket tekinti az Európai Unióról szóló szerződés 55. cikkének (1) bekezdésében említett uniós nyelveknek.«
 zc)
 A 72. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:
 »(4) Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletet e rendelet alkalmazásában az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságaira kell alkalmazni a Hatóság által előkészített dokumentumok tekintetében.«”
 2. cikk
 Az 1093/2010/EU és az 1022/2013/EU rendeletnek az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 A Szerződő Felek az e határozat és a 198/2016 határozat, a 200/2016 határozat és a 201/2016 határozat értelmében elfogadott keretet legkésőbb a 2021 év végéig vizsgálják felül azért, hogy a keret továbbra is biztosítsa az EGT egész területén a közös szabályok és felügyelet tényleges és egységes alkalmazását.
 4. cikk
 Ez a határozat 2016. október 1-jén vagy az azt követő napon lép hatályba, amikor az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt utolsó bejelentést megtették, attól függően, hogy melyik a későbbi időpont (*1).
 5. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2016. szeptember 30-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) HL L 331., 2010.12.15., 12. o.
 (2) HL L 287., 2013.10.29., 5. o.
 (3) Tanácsi következtetések – Az Európai Unió és az EGT-tag EFTA-államok gazdasági- és pénzügyminiszterei, 14178/1/14 REV 1.
 (*1) Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.
 A Szerződő Felek együttes nyilatkozata az 1093/2010/EU rendeletet az EGT-megállapodásba foglaló 199/2016 határozathoz
 Az 1022/2013/EU rendelettel módosított 1093/2010/EU rendelet 1. cikkének (5) bekezdése értelmében az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) (a továbbiakban: a Hatóság) függetlenül, objektíven és diszkriminációmentesen, kizárólag az Unió érdekeit szem előtt tartva jár el. Az 1093/2010/EU rendelet EGT-megállapodásba való belefoglalását követően az EFTA-államok hatáskörrel rendelkező hatóságainak a Hatóság munkájában való jogai – a szavazati jog kivételével – megegyeznek az EU-tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságainak jogaival.
 Ennélfogva és a Hatóság függetlenségének teljes tiszteletben tartása mellett az EGT-megállapodás Szerződő Felei osztják azt a véleményt, hogy a Hatóság EGT-megállapodás rendelkezései szerinti intézkedése az EGT-megállapodás összes Szerződő Felének közös érdekében tett intézkedés.


text:
 3.12.2016
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 329/45
 DOHODA O STRATEGICKÉM PARTNERSTVÍ
 mezi Evropskou unií a jejími členskými státy na jedné straně a Kanadou na straně druhé
 EVROPSKÁ UNIE, dále jen „Unie“,
 a
 BELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 BULHARSKÁ REPUBLIKA,
 ČESKÁ REPUBLIKA,
 DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,
 ESTONSKÁ REPUBLIKA,
 IRSKO,
 ŘECKÁ REPUBLIKA,
 ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,
 CHORVATSKÁ REPUBLIKA,
 ITALSKÁ REPUBLIKA,
 KYPERSKÁ REPUBLIKA,
 LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,
 LITEVSKÁ REPUBLIKA,
 LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,
 MAĎARSKO,
 REPUBLIKA MALTA,
 NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 RAKOUSKÁ REPUBLIKA,
 POLSKÁ REPUBLIKA,
 PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,
 RUMUNSKO,
 REPUBLIKA SLOVINSKO,
 SLOVENSKÁ REPUBLIKA,
 FINSKÁ REPUBLIKA,
 ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,
 SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,
 smluvní strany Smlouvy o Evropské unii a Smlouvy o fungování Evropské unie, dále jen „členské státy“,
 na jedné straně a
 KANADA,
 na straně druhé,
 dále společně jen „strany“,
 INSPIRUJÍCE SE dlouhotrvajícím přátelstvím mezi lidem Evropy a Kanady vycházející z rozsáhlých historických, kulturních, politických a hospodářských vazeb,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ pokrok učiněný od Rámcové dohody o obchodní a hospodářské spolupráci mezi Evropskými společenstvími a Kanadou uzavřené v roce 1976, prohlášení o transatlantických vztazích mezi Evropským společenstvím a jeho členskými státy a Kanadou z roku 1990, společného politického prohlášení o vztazích mezi EU a Kanadou a společného akčním plánem EU-Kanada z roku 1996, programu partnerství mezi EU a Kanadou z roku 2004 a dohody mezi Evropskou unií a Kanadou o rámci pro účast Kanady na operacích Evropské unie pro řešení krizí z roku 2005,
 ZNOVU POTVRZUJÍCE svou oddanost demokratickým zásadám a lidským právům stanoveným ve Všeobecné deklaraci lidských práv,
 SDÍLEJÍCE názor, že šíření zbraní hromadného ničení představuje závažnou hrozbu pro mezinárodní bezpečnost,
 STAVĚJÍCE na své dlouholeté tradici spolupráce při prosazování mezinárodních zásad míru, bezpečnosti a právního státu,
 ZNOVU POTVRZUJÍCE své odhodlání bojovat proti terorismu a organizované trestné činnosti na dvoustranné a vícestranné úrovni,
 SDÍLEJÍCE závazek ke snížení chudoby, stimulaci hospodářského růstu podporujícího začlenění a pomoci rozvojovým zemím v jejich úsilí o politické a hospodářské reformy,
 UZNÁVAJÍCE své přání podporovat udržitelný rozvoj v hospodářské a sociální oblasti a v oblasti životního prostředí,
 VYJADŘUJÍCE hrdost na rozsáhlé mezilidské kontakty svých občanů a svůj závazek chránit a podporovat rozmanitost kulturních projevů,
 UZNÁVAJÍCE významnou úlohu, kterou mohou hrát účinné mnohostranné organizace při prohlubování spolupráce a dosahování pozitivních výsledků v oblasti celosvětových otázek a výzev,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ dynamické obchodní a investiční vztahy, které budou dále posíleny prostřednictvím účinného provádění komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci,
 PŘIPOMÍNAJÍCE, že ustanovení této dohody, jež spadají do oblasti působnosti části třetí hlavy V Smlouvy o fungování Evropské unie, zavazují Spojené království a Irsko jako zvláštní smluvní strany a ne jako součást Evropské unie, pokud Evropská unie spolu se Spojeným královstvím a/nebo Irskem společně neoznámí Kanadě, že Spojené království nebo Irsko je vázáno jako součást Evropské unie podle Protokolu č. 21 o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva, připojeného ke Smlouvě o Evropské unii a Smlouvě o fungování Evropské unie. Pokud Spojené království a/nebo Irsko přestanou být v souladu s článkem 4a Protokolu č. 21 vázány jako součást Evropské unie, Evropská unie spolu se Spojeným královstvím a/nebo Irskem okamžitě informuje Kanadu o jakékoli změně jejich postavení a v tomto případě jsou Spojené království a Irsko ustanoveními dohody i nadále vázány jako samostatné smluvní strany. Totéž platí pro Dánsko v souladu s Protokolem o postavení Dánska připojeným k těmto smlouvám,
 BEROUCE V ÚVAHU institucionální změny v Evropské unii od doby, kdy vstoupila v platnost Lisabonská smlouva,
 POTVRZUJÍCE své postavení jakožto strategických partnerů a odhodlání dále posilovat a prohlubovat své vztahy a mezinárodní spolupráci založené na vzájemné úctě a dialogu s cílem prosazovat sdílené hodnoty a zájmy,
 JSOUCE PŘESVĚDČENY, že taková spolupráce by měla být rozvíjena postupně a pragmaticky, v závislosti na vývoji příslušných politik,
 SE DOHODLY TAKTO:
 HLAVA I
 ZÁKLAD SPOLUPRÁCE
 Článek 1
 Obecné zásady
 1. Strany vyjadřují podporu společným zásadám uvedeným v Chartě Organizace spojených národů.
 2. Strany s ohledem na své strategické vztahy usilují o posílení soudržnosti při rozvíjení spolupráce na dvoustranné, regionální a mnohostranné úrovni.
 3. Strany provádějí tuto dohodu na základě společných hodnot, zásad dialogu, vzájemné úcty, rovného partnerství, multilateralismu, konsensu a dodržování mezinárodního práva.
 HLAVA II
 DODRŽOVÁNÍ LIDSKÝCH PRÁV A ZÁKLADNÍCH SVOBOD, DEMOKRACIE A PRÁVNÍ STÁT
 Článek 2
 Podpora a prosazování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod
 1. Dodržování demokratických zásad, lidských práv a základních svobod, jak jsou stanoveny ve Všeobecné deklaraci lidských práv a ve stávajících mezinárodních smlouvách o lidských právech a dalších právně závazných nástrojích, jichž jsou Unie nebo členské státy a Kanada smluvními stranami, je základem vnitrostátní a zahraniční politiky stran a tvoří zásadní prvek této dohody.
 2. Strany usilují o spolupráci a prosazování uvedených práv a zásad ve svých vlastních politikách a vybízejí další státy k dodržování těchto mezinárodních smluv v oblasti lidských práv a právně závazných nástrojů a k provádění vlastních závazků v oblasti lidských práv.
 3. Strany jsou odhodlány prohlubovat demokracii, včetně svobodných a spravedlivých voleb v souladu s mezinárodními standardy. Strany se vzájemně informují o svých volebních pozorovatelských misích a vzájemně se zvou k případné účasti.
 4. Strany uznávají význam právního státu pro ochranu lidských práv a pro účinné fungování správních orgánů v demokratickém státě. To zahrnuje existenci nezávislého soudnictví, rovnost před zákonem, právo na spravedlivý proces a přístup jednotlivce k účinným prostředkům právní nápravy.
 HLAVA III
 MEZINÁRODNÍ MÍR A BEZPEČNOST A ÚČINNÝ MULTILATERALISMUS
 Článek 3
 Zbraně hromadného ničení
 1. Strany mají za to, že šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů do rukou státních i nestátních aktérů představuje jednu z nejzávažnějších hrozeb pro mezinárodní stabilitu a bezpečnost.
 2. Strany se proto dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k zamezení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že budou plně dodržovat a provádět své závazky v rámci mezinárodních dohod o odzbrojení a nešíření zbraní, jakož i rezolucí Rady bezpečnosti OSN. Kromě toho strany nadále podle potřeby spolupracují v zájmu podpory úsilí o nešíření zbraní prostřednictvím účasti v režimech pro kontrolu vývozu, jichž jsou obě smluvními stranami. Strany se shodly, že toto ustanovení tvoří základní prvek této dohody.
 3. Strany se dále dohodly, že budou spolupracovat a přispívat k zamezení šíření zbraní hromadného ničení a jejich nosičů tím, že:
 a)
 v případě potřeby učiní kroky k podepsání či ratifikaci všech příslušných mezinárodních smluv v oblasti odzbrojení a nešíření nebo k přistoupení k těmto smlouvám a k plnému provádění veškerých závazků vyplývající z těchto smluv, jichž jsou smluvními stranami, a k vyzvání ostatních států, aby se k těmto smlouvám připojily;
 b)
 budou uplatňovat účinný systém vnitrostátních kontrol vývozu, jenž bude kontrolovat vývoz a bránit nedovolenému zprostředkování obchodu se zbožím souvisejícím se zbraněmi hromadného ničení a jeho tranzitu, včetně kontroly koncového použití technologií dvojího použití, pokud jde o zbraně hromadného ničení, a který bude obsahovat účinné postihy za porušení kontrol vývozu;
 c)
 budou bojovat proti šíření chemických, biologických a toxinových zbraní. Strany se dohodly, že budou spolupracovat v příslušných fórech s cílem zlepšit vyhlídky na všeobecné dodržování mezinárodních úmluv, včetně Úmluvy o chemických zbraních (Úmluva o zákazu vývoje, výroby, hromadění zásob a použití chemických zbraní a jejich zničení) a Úmluvy o zákazu biologických a toxinových zbraní (Úmluva o zákazu vývoje, výroby a hromadění zásob bakteriologických (biologických) zbraní a toxinových zbraní a o jejich zničení).
 4. Strany souhlasí, že zavedou pravidelná setkání na vysoké úrovni mezi Unií a Kanadou, jejichž cílem bude výměna názorů ohledně způsobů posílení spolupráce v celé řadě otázek nešíření a odzbrojení.
 Článek 4
 Ruční palné a lehké zbraně
 1. Strany uznávají, že nedovolená výroba, přeprava a šíření ručních palných a lehkých zbraní, včetně střeliva pro ně, a jejich nadměrné hromadění, špatná správa, nedostatečně zabezpečené zásoby a nekontrolované šíření představují i nadále vážnou hrozbu pro mír a mezinárodní bezpečnost.
 2. Strany souhlasí s tím, že budou plnit své příslušné závazky, pokud jde o řešení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi, včetně střeliva pro ně, v rámci příslušných mezinárodních nástrojů, včetně Akčního programu OSN k prevenci, potírání a vymýcení nezákonného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi ve všech jeho aspektech, jakož i závazky vyplývající z rezolucí Rady bezpečnosti OSN.
 3. Strany usilují o přijetí opatření v zájmu řešení nedovoleného obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a o spolupráci, doplňkovost a součinnost společných snah s cílem pomoci jiným státům bojovat proti nedovolenému obchodu s ručními palnými a lehkými zbraněmi a střelivem, podle potřeby na celosvětové, regionální a vnitrostátní úrovni.
 Článek 5
 Mezinárodní trestní soud
 1. Strany potvrzují, že nejzávažnější trestné činy, které znepokojují mezinárodní společenství, nesmějí zůstat nepotrestány a že jejich účinné stíhání musí být zajištěno přijetím opatření na vnitrostátní úrovni a zlepšením mezinárodní spolupráce, a to i s Mezinárodním trestním soudem (MTS).
 2. Strany sdílejí společný závazek podporovat všeobecnou ratifikaci Římského statutu MTS či přistoupení k tomuto statutu, a usilovat o jeho účinné vnitrostátní uplatňování ve státech, jež jsou smluvními stranami MTS.
 Článek 6
 Spolupráce v boji proti terorismu
 1. Strany uznávají, že boj proti terorismu je společnou prioritou, a zdůrazňují, že boj proti terorismu je třeba vést při dodržování zásad právního státu, mezinárodního práva, zejména Charty OSN a příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN, lidských práv, mezinárodního uprchlického práva, humanitárního práva a základních svobod.
 2. Strany udržují konzultace na vysoké úrovni v oblasti boje proti terorismu a ad hoc kontakty s cílem podpořit účinný společný operativní postup v boji proti terorismu a mechanismy spolupráce tam, kde je to možné. To zahrnuje pravidelnou výměnu informací o seznamech teroristů, strategie pro boj proti násilnému extremismu a přístupy k novým aspektům boje proti terorismu.
 3. Strany sdílejí společný závazek podporovat komplexní mezinárodní přístup k boji proti terorismu pod záštitou Organizace spojených národů. Strany usilují zejména o spolupráci za účelem prohloubení mezinárodního konsensu v této oblasti s cílem podporovat plné provádění globální strategie OSN pro boj proti terorismu a podle potřeby příslušných rezolucí Rady bezpečnosti OSN.
 4. Strany nadále úzce spolupracují v rámci globálního fóra pro boj proti terorismu a jeho pracovních skupin.
 5. V oblasti boje proti financování terorismu se strany řídí mezinárodními doporučeními vydanými Finančním akčním výborem.
 6. Strany nadále spolupracují podle potřeby v zájmu posílení kapacit jiných států v oblasti boje proti terorismu v souvislosti s předcházením a odhalováním teroristické činnosti a reakcí na ni.
 Článek 7
 Spolupráce při prosazování mezinárodního míru a stability
 Aby dosáhly společných zájmů při prosazování mezinárodního míru a bezpečnosti a účinných mnohostranných institucí a politik, strany:
 a)
 pokračují ve svém úsilí o další posílení transatlantické bezpečnosti, přičemž zohlední ústřední úlohu stávající transatlantické bezpečnostní struktury mezi Evropou a Severní Amerikou;
 b)
 vyvinou větší společné úsilí na podporu řešení krizí a budování kapacit a dále posílí spolupráci v této oblasti, včetně operací a misí Unie. Strany usilují o usnadnění zapojení do těchto činností, mimo jiné prostřednictvím včasných konzultací a sdílení plánovacích informací, bude-li to stranami považováno za vhodné.
 Článek 8
 Spolupráce v mnohostranných, regionálních a mezinárodních fórech a organizacích
 1. Strany sdílejí závazek k multilateralismu a úsilí o zlepšení účinnosti regionálních a mezinárodních fór a organizací, jako je Organizace spojených národů a její specializované subjekty a agentury, Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), Organizace Severoatlantické smlouvy (NATO), Organizace pro bezpečnost a spolupráci v Evropě (OBSE), a dalších mnohostranných fór.
 2. Strany udržují účinné mechanismy pro konzultace v rámci mnohostranných fór. V rámci OSN zavedou kromě stávajících dialogů v oblasti lidských práv a demokracie stálé mechanismy pro konzultace v Radě OSN pro lidská práva, v rámci Valného shromáždění OSN a Úřadu OSN ve Vídni a na dalších fórech, v případně potřeby a po dohodě obou stran.
 3. Strany rovněž usilují o konzultace v případě voleb do mnohostranných organizací, aby v nich zajistily své účinné zastoupení.
 HLAVA IV
 HOSPODÁŘSKÝ A UDRŽITELNÝ ROZVOJ
 Článek 9
 Dialog a celosvětové vedoucí postavení týkající se hospodářských otázek
 Strany uznávají, že cíle udržitelné globalizace a zvyšující se prosperity lze dosáhnout pouze prostřednictvím otevřeného světového hospodářství založeného na tržních zásadách, účinné regulaci a silných celosvětových institucích, a v tomto duchu se vynasnaží:
 a)
 prokázat svou vedoucí úlohu při podpoře řádné hospodářské politiky a obezřetného finančního řízení jak na vnitrostátní úrovni, tak prostřednictvím regionálních a mezinárodních závazků;
 b)
 vést pravidelný politický dialog na vysoké úrovni o makroekonomických otázkách, případně i se zástupci centrálních bank, za účelem spolupráce v otázkách společného zájmu;
 c)
 podle potřeby podporovat včasný a účinný dialog a spolupráci, pokud jde o globální ekonomické otázky společného zájmu, v mnohostranných organizacích a fórech, v nichž jsou strany zapojeny, jako například Organizace pro hospodářskou spolupráci a rozvoj (OECD), G-7, G-20, Mezinárodní měnový fond (MMF), Světová banka a Světová obchodní organizace (WTO).
 Článek 10
 Prosazování volného obchodu a zvýšení investic
 1. Strany spolupracují s cílem podpořit udržitelný růst a rozvoj vzájemného obchodu a investic k oboustrannému prospěchu, jak stanoví komplexní dohoda o hospodářské a obchodní spolupráci.
 2. Strany usilují o spolupráci v zájmu dalšího upevnění WTO jakožto nejúčinnějšího rámce pro silný, inkluzivní a na pravidlech založený světový obchodní systém.
 3. Strany se nadále angažují v oblasti celní spolupráce.
 Článek 11
 Spolupráce v oblasti zdanění
 V zájmu posílení a rozvoje hospodářské spolupráce strany dodržují a uplatňují zásady řádné správy v oblasti daní, tj. transparentnost, výměnu informací a zabránění škodlivým opatřením v oblasti daní v rámci fóra OECD o škodlivých daňových praktikách či kodexu chování Unie pro zdaňování podniků. Strany se snaží společně podporovat a zlepšovat uplatňování těchto zásad na mezinárodní úrovni.
 Článek 12
 Udržitelný rozvoj
 1. Strany potvrzují svůj závazek vyhovět aktuálním potřebám, aniž by tak byly ohroženy potřeby budoucích generací. Uznávají, že ekonomický růst by měl respektovat zásady udržitelného rozvoje, aby byl životaschopný v dlouhodobém výhledu.
 2. Strany nadále podporují zodpovědné a účinné využívání zdrojů a zlepšují povědomí o hospodářských a sociálních nákladech škod na životním prostředí a jejich dopadech na dobré životní podmínky lidí.
 3. Strany nadále podněcují k úsilí o podporu udržitelného rozvoje prostřednictvím dialogu, sdílením osvědčených postupů, dobré správy a řádného finančního řízení.
 4. Strany sdílejí společný cíl, kterým je snížení chudoby a podpora inkluzivního hospodářského rozvoje na celém světě, a kdykoli je to možné, v zájmu dosažení tohoto cíle spolupracují.
 5. Za tímto účelem strany naváží pravidelný politický dialog o rozvojové spolupráci s cílem zlepšit koordinaci politik v oblasti otázek společného zájmu a zlepšit kvalitu a účinnost své rozvojové spolupráce v souladu s mezinárodně uznávanými zásadami o účinnosti pomoci. Strany spolupracují v zájmu posílení odpovědnosti a transparentnosti s důrazem na zlepšení výsledků v oblasti rozvoje a uznávají důležitost zapojení celé řady aktérů, včetně soukromého sektoru a občanské společnosti, do rozvojové spolupráce.
 6. Strany uznávají důležitost odvětví energetiky pro hospodářskou prosperitu a mezinárodní mír a stabilitu. Shodují se na tom, že v zájmu posílení energetických možností a bezpečnosti a udržitelné a cenově dostupné energie je třeba zlepšit a diverzifikovat dodávky energie, podporovat inovace a zvyšovat energetickou účinnost. Ve vztahu k energetice udržují strany dialog na vysoké úrovni a nadále spolupracují na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni za účelem podpory otevřených a konkurenčních trhů, sdílení osvědčených postupů, podpory vědecky podložené, transparentní regulace a zvážení možných oblastí spolupráce v energetických otázkách.
 7. Strany přikládají velký význam ochraně a zachování životního prostředí a uznávají, že pro ochranu životního prostředí jsou nutné vysoké standardy, jež umožní, aby životní prostředí bylo zachováno pro budoucí generace.
 8. Strany si jsou vědomy celosvětové hrozby, kterou představuje změna klimatu, a nutnosti přijmout okamžitá a další opatření ke snížení emisí s cílem stabilizovat koncentrace skleníkových plynů v atmosféře na úrovni, která by zamezila nebezpečným důsledkům působení lidstva na klimatický systém. Zejména sdílejí společný cíl nalézt inovační řešení pro zmírnění a přizpůsobení se dopadům změny klimatu. Strany uznávají globální povahu této výzvy a nadále podporují mezinárodní úsilí o dosažení spravedlivého, účinného, komplexního a na pravidlech založeného režimu podle Rámcové úmluvy Organizace spojených národů o změně klimatu (UNFCCC), jež se vztahuje na všechny strany úmluvy, a to i spoluprací na dosažení pokroku s Pařížskou dohodou.
 9. Ve vztahu k životnímu prostředí a změně klimatu udržují strany dialog na vysoké úrovni v zájmu sdílení osvědčených postupů a podpory účinné a inkluzivní spolupráce v oblasti změny klimatu a dalších otázkách týkajících se ochrany životního prostředí.
 10. Strany uznávají význam dialogu a spolupráce na dvoustranné nebo mnohostranné úrovni, v oblasti zaměstnanosti, sociálních věcí a slušné práce, zejména v kontextu globalizace a demografických změn. Strany usilují o podporu spolupráce a výměny informací a zkušeností týkajících se oblasti zaměstnanosti a sociálních věcí. Strany rovněž potvrzují, že lpějí na dodržování, prosazování a realizaci mezinárodně uznávaných pracovních norem, k nimž se zavázaly, jako jsou například normy, na které odkazuje Deklarace Mezinárodní organizace práce (MOP) o základních principech a právech v práci z roku 1998 a její následný dokument.
 Článek 13
 Dialog o dalších oblastech společného zájmu
 Strany uznávají společné odhodlání prohlubovat a rozvíjet své dlouhodobé závazky, jakož i stávající spolupráci, a v tomto duchu se v odpovídajících dvoustranných a mnohostranných fórech zasazují o podporu odborného dialogu a výměny osvědčených postupů v oblastech společného zájmu. Mezi tyto oblasti patří mimo jiné: zemědělství, rybolov, mezinárodní námořní politika a politika oceánů, rozvoj venkova, mezinárodní doprava, zaměstnanost a otázky cirkumpolární oblasti včetně vědy a techniky. Případně je možné zahrnout i výměnu informací o právních, regulačních a správních postupech a o rozhodovacích procesech.
 Článek 14
 Blahobyt občanů
 1. Strany jsou si vědomy, že je důležité rozšířit a prohloubit vzájemný dialog a spolupráci v celé řadě otázek, které ovlivňují kvalitu života jejich občanů a širšího mezinárodního společenství, a v tomto duchu podporují a usnadňují dialog, konzultace a pokud možno spolupráci v rámci stávajících a nově se objevujících otázek společného zájmu, které mají vliv na blahobyt občanů.
 2. Strany uznávají důležitost ochrany spotřebitele a podporují výměnu informací a osvědčených postupů v této oblasti.
 3. Strany podporují vzájemnou spolupráci a výměnu informací o celosvětových problémech v oblasti zdraví a o připravenosti a reakci na ohrožení veřejného zdraví celosvětového významu.
 Článek 15
 Spolupráce v oblasti znalostí, výzkumu, inovací a komunikačních technologií
 1. Strany nadále podporují spolupráci v oblasti vědy, techniky, výzkumu a inovací, s ohledem na význam nových poznatků po řešení celosvětových problémů.
 2. Strany uznávají důležitost informačních a komunikačních technologií jakožto klíčových prvků moderního života a socioekonomického rozvoje a podle potřeby se snaží v této oblasti spolupracovat a vyměňovat si názory o vnitrostátních, regionálních a mezinárodních politikách v této oblasti.
 3. Strany si jsou vědomy, že bezpečnost a stabilita Internetu při plném dodržování základních práv a svobod je výzvou v celosvětovém měřítku, a v této oblasti společně postupují na dvoustranné a mnohostranné úrovni cestou dialogu a výměny zkušeností.
 4. Strany uznávají, že pro plnění cílů v oblasti socioekonomických, environmentálních a mezinárodních politik je stále důležitější využívání vesmírných systémů. Strany pokračují v posilování spolupráce při rozvoji a využívání vesmírných prostředků v zájmu občanů, podniků a organizací veřejné správy.
 5. Strany usilují o pokračování spolupráce v oblasti statistiky a zaměří se zejména na aktivní prosazování sdílení osvědčených postupů a politik.
 Článek 16
 Podpora rozmanitosti kulturních projevů, vzdělávání a mládeže a mezilidských kontaktů
 1. Strany jsou hrdé na dlouholeté vazby v oblasti kultury, jazyka a tradic, jež mezi nimi vystavěly mosty porozumění. Transatlantické vazby existují na všech úrovních veřejné správy a společnosti a jejich vliv se v kanadských a evropských společnostech významně odrážejí. Strany se snaží tyto vazby podporovat a hledat nové způsoby, jak své vztahy posílit prostřednictvím kontaktů mezi lidmi. Strany se snaží využívat výměn prostřednictvím nevládních organizací a skupin odborníků, které spojují mladé lidi a další hospodářské a sociální partnery, s cílem rozšířit a prohloubit tyto vztahy a obohatit výměnu myšlenek při řešení společných výzev.
 2. Strany uznávají význam rozsáhlých vztahů v oblasti akademické činnosti, vzdělávání, sportu, kultury, cestovního ruchu a mobility mládeže, které se mezi nimi v průběhu let vyvinuly, a vítají a případně podporují další spolupráci při rozšiřování těchto vazeb.
 3. Strany se snaží podporovat rozmanitost kulturních projevů a, je-li to vhodné, rovněž prosazováním zásad a cílů Úmluvy UNESCO z roku 2005 o ochraně a podpoře rozmanitosti kulturních projevů.
 4. Strany se ve vhodných případech snaží podporovat a usnadňovat výměnu, spolupráci a dialog mezi svými kulturními institucemi a odborníky v této oblasti.
 Článek 17
 Odolnost vůči katastrofám a zvládání mimořádných událostí
 V zájmu minimalizace dopadu přírodních katastrof a katastrof způsobených člověkem a zvýšení odolnosti společnosti a infrastruktury strany potvrzují svůj společný závazek podporovat prevenci, připravenost a opatření v oblasti reakce a obnovy, a to i případně s využitím spolupráce na dvoustranné i mnohostranné úrovni.
 HLAVA V
 SPRAVEDLNOST, SVOBODA A BEZPEČNOST
 Článek 18
 Justiční spolupráce
 1. Pokud jde o justiční spolupráci v trestních věcech, strany se vynasnaží zlepšit stávající spolupráci ve věci vzájemné právní pomoci a vydávání na základě příslušných mezinárodních dohod. V rámci svých pravomocí a kompetencí strany rovněž usilují o posílení stávajících mechanismů a případně zváží vytvoření nových mechanismů pro usnadnění mezinárodní spolupráce v dané oblasti. To by v případě potřeby zahrnovalo přistoupení k příslušným mezinárodním nástrojům a jejich provádění, jakož i těsnější spolupráci s Eurojustem.
 2. Strany podle potřeby rozvíjejí justiční spolupráci v občanských a obchodních věcech v rámci rozsahu svých pravomocí, zejména pokud jde o sjednávání, ratifikaci a provádění mnohostranných úmluv o justiční spolupráci v občanských věcech, včetně úmluv Haagské konference mezinárodního práva soukromého v oblasti mezinárodní právní spolupráce a soudních sporů, jakož i ochrany dětí.
 Článek 19
 Spolupráce v boji s nedovolenými drogami
 1. Strany v rámci svých pravomocí spolupracují tak, aby zajistily vyvážený a integrovaný přístup k drogové problematice. Strany své úsilí zaměří na:
 —
 posílení struktur pro boj s nedovolenými drogami,
 —
 snížení nabídky nedovolených drog, obchodu s nimi a poptávky po nich,
 —
 řešení zdravotních a sociálních důsledků zneužívání nedovolených drog a
 —
 maximalizaci účinnosti struktur zaměřených na omezení zneužívání chemických prekurzorů používaných pro nedovolenou výrobu omamných a psychotropních látek.
 2. Strany za účelem dosažení těchto cílů vzájemně spolupracují, včetně tam, kde je to možné, prostřednictvím koordinace svých programů technické pomoci a tím, že podpoří země, které tak ještě neučinily, aby ratifikovaly a prováděly stávající úmluvy o mezinárodní kontrole drog, jichž jsou Unie nebo členské státy a Kanada stranami. Strany opírají svá opatření o obecně uznávané zásady ve shodě s příslušnými úmluvami o mezinárodní kontrole drog a dodržují obecné cíle politického prohlášení a akčního plánu OSN o mezinárodní spolupráci pro dosažení integrované a vyvážené strategie pro boj proti celosvětovému problému drog z roku 2009.
 Článek 20
 Spolupráce v oblasti prosazování práva a boj proti organizované trestné činnosti a korupci
 1. Strany sdílejí závazek spolupracovat v rámci boje proti organizované, hospodářské a finanční trestné činnosti a korupci, padělání, pašování a nedovoleným transakcím, a sice plněním společných mezinárodních závazků v této oblasti, včetně účinné spolupráce při zpětném získávání majetku či finančních prostředků pocházejících z korupčního jednání.
 2. Strany potvrzují svůj závazek rozvíjet spolupráci při prosazování práva, mimo jiné prostřednictvím pokračující spolupráce s Europolem.
 3. Strany kromě toho vyvíjejí úsilí o spolupráci v mezinárodních fórech, aby podle potřeby podpořily dodržování a provádění Úmluvy Organizace spojených národů proti nadnárodnímu organizovanému zločinu a jejích doplňkových protokolů, jichž jsou stranami.
 4. Strany se rovněž vynasnaží podporovat ve vhodných případech provádění Úmluvy OSN proti korupci, mimo jiné prostřednictvím silného mechanismu přezkumu, přičemž zohlední zásady transparentnosti a účasti občanské společnosti.
 Článek 21
 Praní peněz a financování terorismu
 1. Strany uznávají, že k zabránění zneužívání jejich finančních systémů k legalizaci výnosů jakékoli trestné činnosti, včetně nedovoleného obchodu s drogami a korupce, je nutné spolupracovat a bojovat proti financování terorismu. Tato spolupráce se vztahuje také na konfiskaci majetku nebo finančních prostředků pocházejících z trestné činnosti v souladu s právními řády a zákony stran.
 2. Strany si ve vhodných případech vyměňují důležité informace v souladu se svými právními řády a zákony a provádějí náležitá opatření pro boj proti praní peněz a financování terorismu v souladu s doporučeními Finančního akčního výboru a standardy přijatými jinými příslušnými mezinárodními subjekty činnými v této oblasti.
 Článek 22
 Kyberkriminalita
 1. Strany uznávají, že kyberkriminalita představuje celosvětový problém, který si žádá globální řešení. Strany proto posílí spolupráci za účelem předcházení kyberkriminalitě a boje proti této trestné činnosti prostřednictvím výměny informací a praktických znalostí v souladu se svými právními řády a zákony. Strany se snaží ve vhodných případech spolupracovat s cílem poskytnout pomoc a podporu ostatním státům při vytváření účinné právní úpravy, politik a postupů pro předcházení kyberkriminalitě a boje proti ní, kdekoli se tento problém objeví.
 2. Strany si v souladu se svými právními řády a zákony vyměňují informace v oblastech, jako jsou vzdělávání a odborná příprava vyšetřovatelů kyberkriminality, postupy při vyšetřování kyberkriminality a digitální forenzní analýza.
 Článek 23
 Migrace, azyl a správa hranic
 1. Strany potvrzují svůj závazek ke spolupráci a výměně názorů v rámci svých právních předpisů v oblasti migrace (včetně legální migrace, nelegální migrace, obchodování s lidmi, migrace a rozvoje), azylu, integrace, víz a správy hranic.
 2. Strany sdílejí společný cíl zavést bezvízový styk mezi Unií a Kanadou pro všechny své občany. Strany spolupracují a vyvíjejí maximální úsilí, aby bezvízového styku mezi svými územími pro všechny občany s platným cestovním pasem dosáhly co nejdříve.
 3. Strany se dohodly, že budou spolupracovat v zájmu předcházení nelegální migraci a kontroly takové migrace. Za tímto účelem:
 a)
 Kanada zpětně převezme každého svého občana nedovoleně pobývajícího na území členského státu na žádost tohoto státu a, není-li stanoveno jinak zvláštní dohodou, bez dalších formalit;
 b)
 každý členský stát zpětně převezme každého svého občana nedovoleně pobývajícího na území Kanady na její žádost a, není-li stanoveno jinak zvláštní dohodou, bez dalších formalit;
 c)
 členské státy a Kanada poskytnou pro tento účel svým občanům řádné cestovní doklady;
 d)
 strany se zapojí do jednání o zvláštní dohodě upravující závazky ve vztahu ke zpětnému přijímání, včetně zpětného přijímání státních příslušníků jiných zemí a osob bez státní příslušnosti.
 Článek 24
 Konzulární ochrana
 1. Kanada umožní občanům Unie, pokud členský stát, jehož jsou občany, nemá v Kanadě dostupné stálé zastoupení, požívat v Kanadě ochrany diplomatických a konzulárních orgánů kteréhokoli členského státu.
 2. Členské státy umožní kanadským občanům požívat na území kteréhokoli členského státu, pokud Kanada nemá na území tohoto členského státu dostupné stálé zastoupení, ochrany diplomatických a konzulárních orgánů kteréhokoli jiného státu určeného Kanadou.
 3. Účelem odstavců 1 a 2 je upustit od veškerých požadavků na oznámení a souhlas, které by se jinak mohly uplatnit v případě povolení, aby občané Unie nebo Kanady mohli být zastupováni kterýmkoli jiným státem, než je stát, jehož jsou státními příslušníky.
 4. Administrativní fungování odstavců 1 a 2 strany každoročně přezkoumají.
 Článek 25
 Ochrana osobních údajů
 1. Strany uznávají potřebu ochrany osobních údajů a společně se vynasnaží prosazovat přísné mezinárodní standardy.
 2. Strany uznávají význam ochrany základních práv a svobod, včetně práva na soukromí s ohledem na ochranu osobních údajů. Strany se proto zavazují dodržovat v rámci svých příslušných právních předpisů závazky, jež učinily v souvislosti s těmito právy, rovněž při předcházení terorismu a jiné závažné trestné činnosti nadnárodní povahy, včetně organizované trestné činnosti, a boji proti nim.
 3. Strany pokračují ve spolupráci v oblasti ochrany osobních údajů v rámci svých právních předpisů na dvoustranné i mnohostranné úrovni, podle potřeby cestou dialogu a výměny zkušeností.
 HLAVA VI
 POLITICKÝ DIALOG A MECHANISMY PRO KONZULTACE
 Článek 26
 Politický dialog
 Strany se snaží o posílení dialogu a konzultací účinným a pragmatickým způsobem, aby podpořily své rozvíjející se vztahy, dále je prohloubily a podpořily své společné zájmy a hodnoty prostřednictvím mnohostranných závazků.
 Článek 27
 Mechanismy pro konzultace
 1. Strany se aktivně účastní dialogu prostřednictvím stávajících kontaktů, výměn a konzultací, které zahrnují tyto mechanismy:
 a)
 vrcholné schůzky konané jednou ročně nebo podle vzájemné dohody střídavě v Unii a v Kanadě;
 b)
 zasedání na úrovni ministrů zahraničních věcí;
 c)
 konzultace na ministerské úrovni o politických otázkách společného zájmu;
 d)
 konzultace na úrovni vysokých úředníků a na pracovní úrovni, pokud jde o otázky společného zájmu nebo informace a spolupráci v oblasti hlavního vývoje na vnitrostátní nebo mezinárodní úrovni;
 e)
 podpora výměny delegací Evropského parlamentu a Parlamentu Kanady.
 2. Smíšený ministerský výbor
 a)
 Zřizuje se Smíšený ministerský výbor.
 b)
 Smíšený ministerský výbor:
 i)
 nahrazuje Transatlantický dialog,
 ii)
 společně mu předsedají ministr zahraničních věcí Kanady a vysoká představitelka Unie pro zahraniční věci a bezpečnostní politiku,
 iii)
 zasedá jednou ročně nebo na základě vzájemné dohody podle okolností,
 iv)
 přijímá svůj pořad jednání, pravidla a postupy,
 v)
 rozhoduje se souhlasem obou stran,
 vi)
 přijímá výroční zprávu od Smíšeného výboru pro spolupráci, která pojednává o stavu vztahů, a činí související doporučení k činnosti Smíšeného výboru pro spolupráci, včetně nových oblastí pro budoucí spolupráci a řešení sporů vyplývajících z provádění této dohody,
 vii)
 je složen ze zástupců stran.
 3. Smíšený výbor pro spolupráci
 a)
 Strany dohody zřídí Smíšený výbor pro spolupráci.
 b)
 Strany zajistí, aby Smíšený výbor pro spolupráci:
 i)
 činil doporučení ohledně priorit týkajících se spolupráce mezi stranami,
 ii)
 sledoval vývoj strategických vztahů mezi stranami,
 iii)
 zabezpečoval výměnu názorů a předkládal návrhy k jakýmkoli otázkám společného zájmu,
 iv)
 činil doporučení v zájmu účinnosti, vyšší efektivity a součinnosti mezi stranami,
 v)
 zajišťoval řádné fungování této dohody,
 vi)
 poskytoval výroční zprávu o stavu vztahů Smíšenému ministerskému výboru, kterou strany zveřejní, jak je uvedeno v odst. 2 písm. b) bodě vi) tohoto článku,
 vii)
 náležitě řešil jakékoli záležitosti, které mu předloží strany podle této dohody,
 viii)
 zřídil podvýbory, které budou nápomocné při výkonu jeho povinností. Tyto podvýbory by však neměly duplikovat subjekty zřízené podle jiných dohod mezi stranami,
 ix)
 analyzoval situace, kdy jedna ze stran má za to, že její zájmy byly nebo mohly být nepříznivě ovlivněny rozhodovacími postupy v oblastech spolupráce, na něž se nevztahuje zvláštní dohoda.
 c)
 Strany zajistí, aby Smíšený výbor pro spolupráci zasedal jednou ročně střídavě v Unii a Kanadě, aby na žádost kterékoli ze stran bylo možné svolat mimořádná zasedání, aby Smíšenému výboru pro spolupráci předsedal jeden vyšší úředník Kanady a jeden vyšší úředník Unie a aby se dohodl na svém mandátu, včetně účasti pozorovatelů.
 d)
 Smíšený ministerský výbor se skládá ze zástupců stran, přičemž při stanovení úrovně účasti je třeba věnovat náležitou pozornost důrazu na účinnost a hospodárnost.
 e)
 Strany se dohodly, že Smíšený ministerský výbor může požádat výbory a podobné subjekty zřízené podle stávajících dvoustranných dohod mezi stranami, aby jej pravidelně informovaly o svých činnostech v rámci průběžného, komplexního přehledu vztahů mezi oběma stranami.
 Článek 28
 Plnění povinností
 1. V duchu vzájemné úcty a spolupráce, které jsou vyjádřeny v této dohodě, přijmou strany obecná nebo zvláštní opatření potřebná ke splnění svých závazků podle této dohody.
 2. V případě otázek nebo rozporů při provádění či výkladu této dohody zvýší strany své úsilí o konzultace a spolupráci tak, aby problémy byly řešeny včas a smírnou cestou. Na žádost kterékoli ze stran jsou otázky nebo nejednotnosti postupovány Smíšenému výboru pro spolupráci k další diskusi a analýze. Strany také mohou společně rozhodnout, že tyto otázky postoupí zvláštním podvýborům, které jsou podřízeny Smíšenému výboru pro spolupráci. Strany zajistí, aby se Smíšený výbor pro spolupráci nebo určený podvýbor sešel v přiměřeném čase, který mu umožní hledat řešení rozdílů v provádění nebo výkladu této dohody prostřednictvím včasné komunikace, důkladného posouzení skutkové stránky, včetně případného odborného poradenství a vědeckých důkazů, a účinného dialogu.
 3. Strany potvrzují, že pevně podporují lidská práva a nešíření zbraní a domnívají se, že zvláště závažné a významné porušení povinností uvedených v čl. 2 odst. 1 a čl. 3 odst. 2 lze řešit jako zvláště naléhavý případ. Strany mají za to, že k tomu, aby určitá situace představovala „zvláště závažné a významné porušení“ čl. 2 odst. 1, musely by její závažnost a povaha být výjimečného druhu, jako je například státní převrat nebo závažné trestné činy, které ohrožují mír, bezpečnost a blaho mezinárodního společenství.
 4. Pokud ve třetí zemi nastane situace, kterou lze podle její závažnosti a povahy vnímat jako zvláště naléhavý případ, usilují strany na žádost kterékoli ze stran o urychlené konzultace, aby si ohledně vzniklé situace vyměnily názory a posoudily možná řešení.
 5. V případě nepravděpodobné a neočekávané situace, kdy by ke zvláště naléhavé události došlo na území jedné ze stran, může kterákoli strana přednést danou záležitost Smíšenému ministerskému výboru. Smíšený ministerský výbor může požádat Smíšený výbor pro spolupráci, aby do 15 dnů uskutečnil urychlené konzultace. Strany poskytnou příslušné informace a důkazy, které jsou nezbytné pro důkladné posouzení a včasné a účinné řešení situace. Nebude-li Smíšený výbor pro spolupráci schopen situaci vyřešit, může záležitost předložit Smíšenému ministerskému výboru, aby ji neodkladně zvážil.
 6.
 a)
 Pokud by nastal zvláště naléhavý případ, kdy by Smíšený ministerský výbor nebyl schopen situaci vyřešit, může kterákoli strana rozhodnout o pozastavení uplatňování ustanovení této dohody. V Unii by rozhodnutí o pozastavení uplatňování vyžadovalo jednomyslnost. V Kanadě by rozhodnutí o pozastavení platnosti přijala kanadská vláda v souladu s jejími právními předpisy. Dotčená strana neprodleně písemně oznámí druhé straně své rozhodnutí a toto rozhodnutí uplatní po minimální dobu nezbytnou k vyřešení této otázky způsobem přijatelným pro obě strany.
 b)
 Strany neustále přezkoumávají vývoj situace, která vedla k přijetí uvedeného rozhodnutí a která by mohla sloužit jako důvod pro další vhodná opatření přijatá mimo rámec této dohody. Strana, který využije pozastavení či jiná opatření, je stáhne, jakmile to je odůvodněné.
 7. Kromě toho strany uznávají, že zvláště závažné a významné porušení lidských práv nebo nešíření, jak je definováno v odstavci 3, by mohlo rovněž sloužit jako důvod pro vypovězení Komplexní dohody o hospodářské a obchodní spolupráci mezi EU a Kanadou v souladu s článkem 30.9 uvedené dohody.
 8. Tato dohoda se nedotýká uplatňování ani výkladu jiných dohod mezi stranami. Zejména, ustanovení této dohody týkající se mechanismu řešení sporů nenahrazují ani žádným způsobem neovlivňují ustanovení týkající se mechanismu řešení sporů obsažená v jiných dohodách mezi stranami.
 HLAVA VII
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 29
 Bezpečnost a zpřístupňování informací
 1. Touto dohodou nejsou dotčeny právní předpisy Unie, členských států nebo Kanady, jež se týkají přístupu veřejnosti k úředním dokumentům.
 2. Tuto dohodu nelze vykládat tak, že by se od kterékoli strany požadovalo, aby poskytovala informace, jejichž sdělení je podle ní v rozporu s jejími hlavními bezpečnostními zájmy.
 Článek 30
 Vstup v platnost a pozbytí platnosti
 1. Strany si vzájemně oznámí dokončení vnitřních postupů nezbytných pro vstup této dohody v platnost. Tato dohoda vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni posledního oznámení.
 2. Aniž je dotčen odstavec 1, provádějí Unie a Kanada části této dohody prozatímně, jak je stanoveno v tomto odstavci, dokud dohoda nevstoupí v platnost a v souladu se svými platnými vnitřními postupy a právními předpisy.
 Prozatímní provádění začíná prvním dnem druhého měsíce následujícího po dni, k němuž si Unie a Kanada vzájemně oznámí následující skutečnosti:
 a)
 v případě Unie dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel a s uvedením těch částí dohody, které se budou prozatímně provádět; a
 b)
 v případě Kanady dokončení vnitřních postupů nezbytných pro tento účel a s potvrzením souhlasu s těmi částmi dohody, které se budou prozatímně provádět.
 3. Kterákoliv ze stran může druhé straně písemně oznámit svůj záměr tuto dohodu vypovědět. Výpověď nabývá účinku šest měsíců po tomto oznámení.
 Článek 31
 Změna
 Strany mohou tuto dohodu změnit písemnou dohodou. Změna vstupuje v platnost prvním dnem měsíce následujícího po dni posledního oznámení, kterým si strany vzájemně sdělují, že všechny nezbytné vnitřní postupy pro vstup změny v platnost byly dokončeny.
 Článek 32
 Oznámení
 Strany předají veškerá oznámení učiněná v souladu s články 30 a 31 Generálnímu sekretariátu Rady Evropské unie a Ministerstvu zahraničních věcí, obchodu a rozvoje Kanady nebo jejich případným právním nástupcům.
 Článek 33
 Územní působnost
 Tato dohoda se vztahuje na jedné straně na území, na která se vztahují smlouvy, na nichž je založena Evropské unie, za podmínek stanovených v uvedených smlouvách, a na území Kanady na straně druhé.
 Článek 34
 Definice stran
 Pro účely této dohody se „stranami“ rozumí Evropská unie nebo její členské státy nebo Evropská unie a její členské státy v souladu s jejich příslušnými pravomocemi na jedné straně a Kanada na straně druhé.
 Tato dohoda je sepsána ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 NA DŮKAZ ČEHOŽ připojili níže podepsaní řádně zplnomocnění zástupci k této dohodě své podpisy.
 Съставено в Брюксел на тридесети октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třicátého října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredivte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am dreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümnendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the thirtieth day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trente octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu tridesetog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì trenta ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmitajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimtą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tletin jum ta' Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, dertig oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em trinta de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la treizeci octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli tridsiateho októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne tridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den trettionde oktober år tjugohundrasexton.
 Voor het Koninkrijk België
 Pour le Royaume de Belgique
 Für das Königreich Belgien
 Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.
 Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.
 Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.
 За Република България
 Za Českou republiku
 For Kongeriget Danmark
 Für die Bundesrepublik Deutschland
 Eesti Vabariigi nimel
 Thar cheann Na hÉireann
 For Ireland
 Για την Ελληνική Δημοκρατία
 Por el Reino de España
 Pour la République française
 Za Republiku Hrvatsku
 Per la Repubblica italiana
 Για την Κυπριακή Δημοκρατία
 Latvijas Republikas vārdā –
 Lietuvos Respublikos vardu
 Pour le Grand-Duché de Luxembourg
 Magyarország részéről
 Għar-Repubblika ta' Malta
 Voor het Koninkrijk der Nederlanden
 Für die Republik Österreich
 W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej
 Pela República Portuguesa
 Pentru România
 Za Republiko Slovenijo
 Za Slovenskú republiku
 Suomen tasavallan puolesta
 För Republiken Finland
 För Konungariket Sverige
 For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland
 За Европейския съюз
 Por la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 For Canada
 Pour le Canada