type: legislation

text:
 |
 52013PC0525
 Prijedlog UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017. /* COM/2013/0525 final - 2013/0249 (COD) */
 OBRAZLOŽENJE
 1. KONTEKST PRIJEDLOGA
 Primjena politika EU-a zahtijeva usporedive i
 pouzdane statističke informacije o gospodarskoj, socijalnoj i ekološkoj
 situaciji u EU-u te različitim komponentama na nacionalnoj i regionalnoj
 razini. Europska statistika također je neophodna kako bi opća javnost
 razumjela Europu te kako bi se građanima omogućilo sudjelovanje u
 demokratskom procesu i raspravi o sadašnjosti i budućnosti EU-a.
 Na osnovi tih informacija, 15. siječnja
 2013. donesena je Uredba (EU) br. 99/2013 o europskom statističkom
 programu za razdoblje 2013. – 2017. u cilju osiguravanja općeg okvira za
 razvoj, stvaranje i širenje europske statistike u razdoblju od 2013. do 2017.
 godine.
 Prijedlog Komisije te Uredbe obuhvaća
 financijsku omotnicu od 299,2 milijuna EUR predviđenih za pet godina
 trajanja programa na koju tijekom uobičajene zakonodavne procedure nisu
 imali primjedbe ni Vijeće ni Europski parlament. Međutim, u svojoj
 rezoluciji od 13. lipnja 2012. o višegodišnjem financijskom okviru i vlastitim
 prihodima, Europski je parlament istaknuo da će se pregovori o
 zakonodavnim prijedlozima vezanima za višegodišnje programe dovršiti nakon
 postizanja dogovora o financijskim omotnicama.
 Stoga se Uredbom (EU) br. 99/2013
 određuje samo financijska omotnica za 2013. obuhvaćenu programskim
 razdobljem od 2007. do 2013. te se poziva Komisija da Europskom parlamentu i
 Vijeću dostavi zakonodavni prijedlog kojim se određuje dodjela
 financijskih sredstava za razdoblje od 2014. do 2017. najkasnije tri mjeseca
 nakon prihvaćanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014.
 do 2020. godine.
 2. REZULTATI SAVJETOVANJA SA
 ZAINTERESIRANIM STRANAMA I OCJENE UTJECAJA
 Pri izradi prijedloga Uredbe o europskom statističkom
 programu za razdoblje od 2013. do 2017. godine, COM(2011) 928 završna verzija od
 21.12.2011., koji je obuhvaćao proračun za razdoblje od 2014. do 2017.,
 provedeno je savjetovanje sa zainteresiranim stranama te je provedena ocjena
 utjecaja.
 Stoga se ne smatra da su potrebna dodatna
 savjetovanja ili ocjene.
 3. PRAVNI ELEMENTI PRIJEDLOGA
 Prijedlogom se pruža financijska omotnica za
 četverogodišnje razdoblje europskog statističkog programa od 2013. do
 2017. Koja je obuhvaćena programskim razdobljem 2014. – 2020.
 (višegodišnji financijski okvir). U tu svrhu predlaže se izmjena članka 7.
 o financiranju.
 Ostale odredbe Uredbe kojom se uspostavlja europski
 statistički program za razdoblje 2013 – 17. ostaju neizmijenjene, posebno
 ciljevi i prilog kojim se definiraju statistički rezultati za
 obuhvaćenih pet godina.
 4. POSLJEDICE ZA PRORAČUN
 Budući da su posebni ciljevi i
 statistički rezultati za petogodišnje razdoblje određeni Uredbom,
 visina proračuna koji se predlaže za razdoblje od 2014. do 2017. je 234,8
 milijuna EUR, što je obuhvaćeno programskim razdobljem 2014. – 2020.
 5. DODATNI ELEMENTI
 Europsko gospodarsko područje
 Predložena Uredba tiče se pitanja EGP-a i
 stoga se mora odnositi na Europski gospodarski prostor.
 2013/0249 (COD)
 Prijedlog
 UREDBE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013 o
 europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017.
 (tekst značajan za EGP i Švicarsku)
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE
 EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju
 Europske unije, a posebno njegov članak 338. stavak 1.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske
 komisije,
 nakon dostave nacrta zakonodavnog akta
 nacionalnim parlamentima,
 djelujući u skladu s redovnim zakonodavnim
 postupkom,
 budući da:
 (1) Uredbom (EU) br. 99/2013
 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013. –2017.[1] pruža se okvir i definiraju
 ciljevi i rezultati za stvaranje, razvoj i širenje europske statistike u
 razdoblju od 2013. do 2017. godine.
 (2) Uredbom (EU) br. 99/2013
 određuje se samo financijska omotnica za 2013. obuhvaćenu programskim
 razdobljem od 2007. do 2013. te se poziva Komisija da Europskom parlamentu i
 Vijeću dostavi zakonodavni prijedlog kojim se određuje dodjela
 financijskih sredstava za razdoblje od 2014. do 2017. najkasnije tri mjeseca
 nakon prihvaćanja višegodišnjeg financijskog okvira za razdoblje od 2014.
 do 2020. godine.
 (3) Uredba Vijeća (EU) br. .../...
 kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za programsko razdoblje od 2014.
 do 2020. donesena je ...
 (4) Uredbu (EU) br. 99/2013 treba
 stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIJELI SU OVU UREDBU:
 Članak 1.
 Uredba (EU) br. 99/2013 mijenja se kako
 slijedi:
 Članak 7. zamjenjuje se sljedećim:
 „Članak
 7.
 Financiranje
 (1) Financijska omotnica Unije za provedbu
 programa za 2013. utvrđena je u iznosu od 57,3 milijuna eura i
 obuhvaćena je programskim razdobljem od 2007. do 2013. . Financijska
 omotnica Unije za primjenu programa za razdoblje od 2014. do 2017. utvrđena
 je u iznosu od 234,8 milijuna eura i obuhvaćena je programskim razdobljem
 od 2014. do 2020. godine.
 (2) Komisija provodi financijsku podršku Unije u
 skladu s Financijskom uredbom.
 (3) Komisija donosi svoju odluku o godišnjim
 izdvajanjima u skladu s nadležnostima proračunskog tijela.”
 Članak 2.
 Ova Uredbe stupa na snagu sljedećeg dana
 od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i
 izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament Za
 Vijeće
 Predsjednik Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov prijedloga/inicijative
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja politike u strukturi ABM/ABB 1.3. Vrsta
 prijedloga/inicijative
 1.4. Cilj/ciljevi
 1.5. Osnova
 prijedloga/inicijative
 1.6. Trajanje
 i financijski utjecaj
 1.7. Predviđena
 metoda/metode upravljanja
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila
 nadzora i izvješćivanja
 2.2. Sustav
 upravljanja i kontrole
 2.3. Mjere
 za sprečavanje prijevare i nepravilnosti
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi
 višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
 rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 3.2. Procijenjeni
 utjecaj na rashode
 3.2.1. Sažetak
 procijenjenog utjecaja na rashode
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj
 na odobrena sredstva za poslovanje 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena
 sredstva administrativne prirode
 3.2.4. Usklađenost s
 tekućim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5. Sudjelovanje
 trećih strana u financiranju
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 ZAKONODAVNI
 FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1. OKVIR
 PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1. Naslov
 prijedloga/inicijative
 Prijedlog
 Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 99/2013
 o europskom statističkom programu za razdoblje 2013. – 2017.
 1.2. Odgovarajuće
 područje/područja ) politike u strukturi ABM/ABB[2]
 Statistika
 (3403 – izrada statističkih informacija, 3480 – administrativna potpora
 Eurostatu, 3481 – strategija i koordinacija politike Eurostata)
 1.3. Vrsta prijedloga/inicijative
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na novu aktivnost
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja[3]
 X Prijedlog/inicijativa odnosi se na produženje
 postojećeg djelovanja
 ̈ Prijedlog/inicijativa
 odnosi se na djelovanje koje je preusmjereno na novo djelovanje
 1.4. Ciljevi
 1.4.1. Višegodišnji strateški cilj/ciljevi
 Komisije na koje se odnosi prijedlog/inicijativa
 Prijedlog je u skladu s prioritetima Europske unije jer će statistika koja će se razvijati, stvarati i širiti u okviru ovog programa doprinositi primjeni politika Europske unije, poput strategije Europa 2020 za „pametan, održiv i uključiv rast” i drugih politika navedenih u strateškim prioritetima Komisije za razdoblje 2010. – 2014. (npr. ojačano i integrirano gospodarsko upravljanje, klimatske promjene, rast i socijalna kohezija, „Europa građana” i globalizacija).
 1.4.2. Posebni cilj/ciljevi i
 odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 Posebni cilj br. 1: pravodobno pružanje
 statističkih informacija radi pružanja podrške razvoju, praćenju i
 ocjeni politika Unije jasno odražavajući prioritete, istodobno
 održavajući ravnotežu između gospodarskih i socijalnih područja
 i područja zaštite okoliša te zadovoljavajući potrebe širokog kruga
 korisnika europske statistike, uključujući ostale donositelje odluka,
 istraživače, poduzetnike i europske građane općenito, na
 troškovno učinkovit način bez nepotrebnog udvostručavanja napora.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 3403
 — izrada statističkih informacija
 Posebni cilj br. 2: provođenje novih
 načina izrade europske statistike čiji je cilj povećanje
 učinkovitosti i unaprjeđenje kvalitete.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 3403
 – izrada statističkih informacija, 3480 – administrativna potpora Eurostatu,
 3481 – strategija i koordinacija politike Eurostata
 Posebni cilj br. 3: jačanje partnerstva u
 okviru i izvan ESS-a radi daljnjeg jačanja njegove produktivnosti i
 njegove vodeće uloge u službenoj statistici diljem svijeta.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 3481
 — strategija i koordinacija politike Eurostata
 Posebni cilj br. 4: osigurati dosljednu
 isporuku takve statistike tijekom cijelog trajanja programa, pod uvjetom da to
 ne utječe na mehanizme ESS-a za određivanje prioriteta.
 Odgovarajuća aktivnost/aktivnosti u okviru strukture ABM/ABB
 3403
 — izrada statističkih informacija
 1.4.3. Očekivani rezultat/rezultati i utjecaj
 Navesti učinke
 koje bi prijedlog/inicijativa trebali imati na ciljne korisnike/skupine.
 Učinci na Europski parlament i Vijeće: pozitivni jer je europski statistički program (ESP) u skladu s
 Ugovorima, financijskim perspektivama i političkim prioritetima Europske
 unije; potrebe za statističkim informacijama kojima će se podržati politike
 EU-a izražene su u ESP-u; ESP obuhvaća mehanizam za poboljšano
 određivanje prioriteta i smanjenje posljedičnog opterećenja
 poduzeća i građana. Države članice uključene su u pripremu
 ESP-a. Pri primjeni ESP-a poštovat će se načelo supsidijarnosti.
 Učinci na Kolegij povjerenika i službe Komisije: pozitivni jer je ESP u skladu s Ugovorima i financijskim
 perspektivama; potrebe za statističkim informacijama kojima će se podržati
 politike EU-a izražene su u ESP-u, a snažan sustav upravljanja kvalitetom primijenit
 će se kao dio ESP-a. ESP podliježe učinkovitoj procjeni i okviru
 sukladnom s ABB-om za raspodjelu resursa.
 Učinci na nacionalne zavode za statistiku (uključujući DGINS, Odbor ESS-a, partnerske skupine, skupine
 direktora) i druge nacionalne izrađivače statistike: pozitivni jer
 ESP obuhvaća mehanizam za poboljšano određivanje prioriteta i
 smanjenje posljedičnog opterećenja poduzeća i građana.
 Odražava zajedničku strategiju ESS-a o primjeni Komunikacije. Države
 članice uključene su u pripremu ESP-a. Pri primjeni ESP-a poštovat
 će se načelo supsidijarnosti.
 Učinci na ESAC, Europsku središnju banku, Odbor za financijsku i
 platnobilančnu statistiku (CMFB) i druge neinstitucionalne korisnike: pozitivni je su potrebe za statističkim informacijama koje služe
 kao potpora politikama EU izražene u ESP-u, korisnicima će se osigurati
 „odgovarajuća namjenska”
 statistika (pravovremena i u skladu s njihovim potrebama i zahtjevima
 politika).
 Učinci na Eurostat: pozitivni jer se u ESP-u
 odražava Komunikacija o metodi izrade statistike EU-a; kao dio snažnog sustava
 upravljanja kvalitetom primijenit će se u okviru ESP-a; ESP će
 osigurati stabilan okvir za koherentno, strukturirano godišnje programiranje i
 dodjelu resursa, kao i jasan pregled smjera razvoja Eurostata; ESP će
 podlijegati učinkovitoj procjeni.
 1.4.4. Pokazatelji rezultata i
 utjecaja
 Navedite pokazatelje pokazatelje
 koji omogućuju praćenje provedbe prijedloga/inicijative.
 Navedene
 su glavne aktivnosti i pokazatelji za sve ciljeve navedene u ESP-u za razdoblje
 2013. – 2017. Ciljevi ESP-a za razdoblje 2013. – 2017. podliježu detaljnijem
 planiranju u godišnjim programima rada, a rezultati će se pratiti tijekom
 razdoblja programiranja.
 Opći
 cilj u vezi s naporima da se postane vodeći pružatelj kvalitetnih
 statističkih informacija za Europu pratit će se na sljedeći
 način:
 -
 putem ankete o zadovoljstvu korisnika Eurostata te posebno postotka korisnika
 koji su ocijenili ukupnu kvalitetu europske statistike kao „vrlo dobru” ili „dobru”.
 1.5. Osnova
 prijedloga/inicijative
 1.5.1. Zahtjev/zahtjevi koje je
 potrebno kratkoročno ili dugoročno ispuniti
 Uspostavljanje
 višegodišnjeg europskog statističkog programa temelji se na članku 13.
 stavku 1. Uredbe (EZ) br. 223/2009 Europskog parlamenta i Vijeća o
 Europskoj statistici[4],
 kojim se određuje da se europskim statističkim programom mora
 osigurati okvir za razvoj, stvaranje i širenje europske statistike, glavna
 područja i ciljevi aktivnosti predviđenih za razdoblje od najviše pet
 godina. Potrebno je odrediti prioritete povezane s potrebama za informacijama radi
 provedbe aktivnosti Europske unije. Ciljni su korisnici prijedloga korisnici i izrađivači
 europske statistike, odnosno Europski parlament i Vijeće, Glavne uprave
 Komisije, Europska središnja banka, nacionalni zavodi za statistiku i drugi
 nacionalni izrađivači europske statistike, ESAC, Odbor za financijsku
 i platnobilančnu statistiku (CMFB) i drugi neinstitucionalni korisnici te,
 naravno, opća javnost.
 1.5.2. Dodana vrijednost sudjelovanja
 EU-a
 Donositeljima
 politika i sudionicima na tržištu statistički su podaci stalno potrebni za
 donošenje odluka te praćenje i ocjenu njihove provedbe. Statistika pruža
 bitnu infrastrukturu za zdravo i učinkovito funkcioniranje demokracija i
 suvremenih gospodarstava. Europskoj je uniji potrebna služba za kvalitetne statističke
 informacije kako bi ispunila svoju misiju. Europska statistika mora biti
 pouzdana, pravovremena i neovisna o političkim utjecajima te se mora pružiti
 u obliku praktičnom za korisnike. Osim toga, njezina priprema ne smije
 predstavljati preveliko opterećenje za pružatelje podataka, a njihovo se
 prikupljanje mora poduzeti u skladu s načelima supsidijarnosti i
 proporcionalnosti.
 Eurostat
 je uspostavio partnerstvo s nacionalnim statističkim tijelima i drugim
 nacionalnim tijelima država članica zaduženima za razvoj, stvaranje i
 širenje Europske statistike pod nazivom ESS. To partnerstvo obuhvaća i
 države EGP-a. Države članice prikupljaju podatke i izrađuju
 nacionalne statističke podatke i statističke podatke za EU.
 ESS
 funkcionira kao mreža u kojoj je uloga Eurostata predvoditi usklađivanje
 statistike u bliskoj suradnji s nacionalnim statističkim tijelima. Rad
 ESS-a uglavnom se koncentrira na područja politika EU-a, a uz proširenje
 politika EU-a usklađivanje je prošireno na gotovo sva statistička
 područja.
 ESS
 olakšava razmjenu znanja i „najbolje prakse” diljem država članica te razvoj novih tehnologija,
 zajedničkih alata i mreža za suradnju s namjerom iskorištavanja prednosti
 mogućih sinergija i izbjegavanja dupliciranja napora. Time se stvara put
 ka odgovarajuće opremljenom suvremenom sustavu koji može zadovoljiti
 buduće izazove.
 Napori
 za usklađivanje, olakšavanje i reguliranje najbolje se mogu potaknuti na
 razini Europske unije, gdje se takvi projekti mogu provesti na optimalno
 učinkovit način.
 1.5.3. Pouke iz prijašnjih
 sličnih iskustava
 Osnovno
 ograničenje uočeno u statističkom programu Zajednice u razdoblju
 2008. – 2012.[5]
 bila je struktura koja je određena na razdoblje od pet godina te da su
 ciljevi detaljno opisani. Od donošenja sadašnjeg programa došlo je do nekoliko
 važnih promjena. Promijenjen je osnovni pravni okvir za izradu europske
 statistike. Prihvaćena je komunikacija o metodi stvaranja statistike EU-a,
 a nakon toga i zajednička strategija ESS-a; stupio je na snagu Lisabonski
 ugovor; nova Europska komisija preuzela je dužnost (od siječnja 2010. do
 prosinca 2014.); pokrenuto je nekoliko novih političkih inicijativa (poput
 Europe 2020), a ojačana je i struktura upravljanja ESS-om. Nijedan od tih
 događaja nije uzet u obziru sadašnjem programu; neki njegovi dijelovi
 postali su zastarjeli, a postoji i jaz između planiranih i stvarnih
 aktivnosti. To smanjuje važnost izvješćivanja o provedbi programa jer se
 mnoge relevantne aktivnosti ne razmatraju u programu, a moramo izvješćivati
 o nekim aktivnostima koje su u njemu navedene, ali se više ne provode.
 Što
 se tiče procesa pripreme europskog statističkog programa, radna
 skupina partnerske skupine[6]
 3 predložila je višegodišnji programski ciklus za razdoblje 2013. – 2017.
 Predloženo je jačanje uloge partnera ESS-a (Odbor ESS-a, DGINS, skupine direktora
 i ESAC) u procesu pripreme programa.
 Također
 treba spomenuti da izvješće Komisije Europskom parlamentu (EP) i
 Vijeću o ex-post ocjeni statističkog programa Zajednice u
 razdoblju 2003. - 2007.[7]
 obuhvaća preporuke u vezi s budućim višegodišnjim programima kako
 slijedi:
 Poboljšanje veze između statističkih programa Zajednice i
 godišnjih radnih programa. Statistički program
 Zajednice osmišljen je kao okvirni program kojim se uspostavlja petogodišnja
 strateška vizija te se zajedno s godišnjim radnim programima osigurava njegova
 fleksibilnost i relevantnost tijekom cijelog tog razdoblja. Koristeći statistički
 program Zajednice kao referencu, godišnji bi radni programi trebali
 izričito upućivati i temeljiti se na relevantnom statističkom
 programu Zajednice.
 Poboljšanje praćenja provedbe statističkog programa Zajednice. Ukupno praćenje statističkog programa Zajednice trebala se
 provesti definiranjem glavnog skupa pokazatelja koji pružaju dovoljne
 informacije o ostvarenju operativnih i strateških ciljeva tijekom programskog
 razdoblja.
 U
 izvješću Komisije EP-u i Vijeću o srednjoročnoj procjeni statističkog
 programa Zajednice za razdoblje 2008. – 2012. istaknute su sljedeće
 točke koje ubuduće treba uzeti u obzir:
 - definiranje
 novih potreba za statističkim informacijama. Potreban je cjelovitiji
 pristup pri kojem se koriste višestruki i kombinirani izvori podataka zajedno s
 usklađivanjem metodologije, koncepata i definicija.
 - ojačano
 partnerstvo u ESS-u. Naglašeno je uspostavljanje više i različitih
 modela suradnje s državama članicama.
 - potrebno
 je odražavanje konceptualnog pristupa u ponovnom određivanju prioriteta
 aktivnosti i dostupnost resursa za provedbu statističkog programa
 Zajednice radi smanjenja posljedičnog opterećenja i troškova izrađivača.
 Valja
 spomenuti da je sadašnji statistički program Zajednice za razdoblje 2008.
 – 2012. jedna od tema revizijskog izvješća odjela za unutarnju reviziju
 Eurostata o funkciji procjene[8]
 u kojem su spomenuti nepostojanje ex-ante ocjene tekućeg programa i
 preporuka za provedbu takve ocjene za buduće programe u skladu s
 Financijskom uredbom[9]
 (članak 27.) i provedbenim pravilima[10] (članak 21.).
 Kako
 bi se izbjegla ograničenja prekomjerno detaljnog programa radi
 ostvarivanja mogućnosti prilagodbe novim ili promjenjivim političkim
 prioritetima i okolnostima, ESP za razdoblje 2013. – 2017. osmišljen je kao
 opći instrument za planiranje u kojem se općenito opisuju ciljevi
 koji se moraju zadovoljiti i akcije koje se moraju poduzeti te se time
 osigurava ukupni okvir za pripremu godišnjih radnih programa s detaljnim
 ciljevima i aktivnostima.
 Promjene
 u ESS-u te i provedba Komunikacije o metodi izrade statistike EU-a zahtijevaju
 da se europski statistički program za razdoblje 2013. – 2017. posebno
 koncentrira na zadovoljavanje budućih izazova te uspostavljanje ravnoteže
 između zahtjeva i resursa. Bitno je snažno partnerstvo u okviru ESS-a,
 stoga su u smjernice za pripremu ovog programa uključena opsežnija
 savjetovanja s dionicima.
 Na
 temelju iskustva iz prošlosti uspostavljaju se mehanizmi kojima se osiguravaju
 dosljedni procesi planiranja i izvješćivanja boljim povezivanjem ciljeva
 programa s godišnjim radnim programima te poboljšanjem praćenja i ocjene provedbe
 programa.
 Pri
 izradi ciljeva i pokazatelja za ESP 2013 .- 2017. uzete su u obzir preporuke u
 vezi sa srednjoročnom procjenom statističkog programa Zajednice za
 razdoblje 2008. - 20125. U vezi s ponovnim određivanjem prioriteta
 statističkih zahtjeva u cilju smanjenja posljedičnog opterećenja
 i troškova izrađivača, posebno je predviđena implementacija
 mehanizama određivanja prioriteta, kao što je predstavljeno Odboru ESS-a
 18. studenog 2010.[11].
 Konačno,
 pripremljena je ex-ante ocjena u skladu s Financijskom uredbom[12] (članak 27.) i odgovarajućim
 provedbenim pravilima[13]
 (članak 21.).
 1.5.4. Usklađenost i
 moguća sinergija s ostalim odgovarajućim instrumentima
 Uz
 postojeći program statističkog programa Zajednice 2008. – 2012., od
 2009. do 2013. godine provodi se još jedan višegodišnji program, Program za modernizaciju
 europskih statistika o poduzećima i trgovini (MEETS). Kako bi se
 programima upravljalo što učinkovitije, Eurostat je odlučio
 ubuduće imati jedan višegodišnji program umjesto dva. To znači da su
 ciljevi u području statistike o poduzećima i trgovini nakon 2013. te aktivnosti
 u vezi s modernizacijom socijalne statistike dio ESP-a za razdoblje 2013. - 2017.
 Osim
 toga, uloga Eurostata je koordinacija u području izrade europske
 statistike u skladu s Odlukom Komisije 2012/504/EU od 17. rujna 2012. Glavne uprave
 Komisije i druge službe uključuju Eurostat u izradi svojih programa
 povezanih sa statistikom već u ranoj fazi tog procesa.
 1.6. Trajanje i financijski
 utjecaj
 þ Prijedlog/inicijativa ograničenog trajanja
 –
 þ Prijedlog/inicijativa na snazi od [1. 1.] 2014. do [31. 12.] 2017. godine
 –
 þ Financijski utjecaj od 2014.
 do 2017. godine za odobrena sredstva za preuzete obveze od 2014. do 2021. za
 odobrena sredstva za plaćanja.
 ̈ Prijedlog/inicijativa neograničenog
 trajanja
 –
 provedba s razdobljem osnivanja od GGGG do GGGG,
 –
 nakon čega slijedi sveobuhvatno djelovanje.
 1.7. Predviđena
 metoda/metode upravljanja[14]
 þ Centralizirano izravno upravljanje od strane Komisije
 ̈ Centralizirano neizravno upravljanje delegiranjem zadaća provedbe na:
 –
 ̈ izvršne agencije
 –
 ̈ tijela koja su osnovale Zajednice[15]
 –
 ̈ nacionalna tijela javnog sektora/tijela koja pružaju javne usluge
 –
 ̈ osobe kojima je povjerena provedba određenih djelovanja na
 temelju glave V. Ugovora o Europskoj uniji i koje su određene u
 odgovarajućem temeljnom aktu u smislu članka 49. Financijske uredbe
 ̈ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ̈ Decentralizirano upravljanje s trećim državama
 ̈ Zajedničko upravljanje s međunarodnim organizacijama, posebno s OECD-om, Ujedinjenim
 narodima i Svjetskom bankom.
 Ako je označeno
 više načina upravljanja, pojedinosti navesti u odjeljku „Napomene”.
 2. MJERE UPRAVLJANJA
 2.1. Pravila nadzora i
 izvješćivanja
 Navedite
 učestalost i uvjete.
 Ex-ante ocjenu ESP-a za razdoblje 2013. – 2017.
 provela je na temelju odredbi Financijske uredbe za programe izdataka od
 listopada 2010. do travnja 2011. jedinica za strateško planiranje Eurostata uz
 pomoć jedinica za financijska i pravna pitanja. O programu je provedeno
 savjetovanje s unutarnjom radnom skupinom Eurostata za pripremu ESP-a za
 razdoblje 2013. – 2017., koju čine predstavnici na razini voditelja
 jedinica iz svih uprava Eurostata te je zatim odobren na sastanku direktora
 Eurostata 12. travnja 2011.
 Glavni
 zaključci ex-ante ocjene uključeni su u Zakonodavni
 financijski izvještaj. Pouke iz prijašnjih iskustava uzete u obzir pri
 uspostavljanju ESP-a predstavljene su u Zakonodavnom financijskom izvještaju,
 dijelu 1.5.3 „Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava”. Ciljevi ESP-a predstavljeni su u samom prijedlogu.
 U
 članku 2. prijedloga određeno je da će ESP podlijegati godišnjem
 planiranju putem godišnjih statističkih programa rada Komisije u skladu s
 Uredbom (EZ) br. 223/2009. Ti programi i njihovo odgovarajuće
 financiranje bit će predmet odluke Komisije koja će sadržavati pojedinosti
 o namjeni i rezultatima (ciljevima i pokazateljima) koje je potrebno ostvariti
 tijekom referentnog razdoblja. Praćenje će se osigurati putem
 redovitih izvješća o iskorištavanju resursa i napretku postignutom u
 smislu ostvarenih ciljeva.
 U
 vezi s izvješćivanjem očekuje se priprema privremenog izvješća o
 napretku u skladu s Uredbom o Europskoj statistici i nakon savjetovanja s
 Odborom ESS-a, njegovo dostavljanje Europskom parlamentu i Vijeću
 najkasnije u lipnju 2015.
 Na
 kraju razdoblja koje je obuhvaćeno programom bit će provedeno ex-post
 ocjenjivanje ESP-a. O izvješću o ocjenjivanju provest će se
 savjetovanje s Odborom ESS-a i bit će dostavljeno Europskom parlamentu i
 Vijeću do kraja 2018. godine.
 2.2. Sustav upravljanja i
 kontrole
 2.2.1. Utvrđeni rizik/rizici
 Način
 upravljanja predloženim programom je centralizirano izravno upravljanje
 Komisije te, do određene mjere, zajedničko upravljanje s
 međunarodnim organizacijama. S financijskog stajališta, program će se
 provesti putem dodjele ugovora, posebno poduzećima specijaliziranima za
 statističke ili informatičke usluge, te bespovratnim sredstvima koje
 će se dodjeljivati uglavnom nacionalnim statističkim tijelima. Uredbom
 (EZ) br. 223/2009 o europskoj statistici omogućuje se izravna dodjela
 bespovratnih sredstava navedenim tijelima.
 Osnovni
 identificirani rizici u vezi s provedbom programa uglavnom proizlaze iz upravljanja
 postupcima dodjele bespovratnih sredstava. Kao što je vidljivo iz provedbe
 statističkog programa Zajednice za razdoblje 2008. – 2012., neki su
 korisnici imali poteškoća s dostavljanjem potrebne dokumentacije radi
 određivanja prikladnosti troškova.
 2.2.2. Predviđena metoda/metode
 kontrole
 Osnovni
 su elementi unutarnjeg sustava kontrole: ex-ante provjera operativnog
 i financijskog aspekta svake financijske transakcije (zakonitost,
 točnost i opravdano upravljanje financijskim sredstvima) u skladu sa
 člankom 49. stavkom 3. provedbenih pravila Financijske uredbe. Ex-ante
 kontrola obuhvaća cijeli životni ciklus izdataka, od planiranja i programiranja
 do obveza i plaćanja. Stoga za svaku financijsku transakciju svi sudionici
 u financijskim krugovima moraju primijeniti kontrole uz posebne kontrolne
 popise.
 Provedbi
 proračuna programa u skladu s načelima dobrog financijskog
 upravljanja ne doprinose samo financijski krugovi, već i odgovarajući
 nadzor, financijsko izvješćivanje i izvješćivanje o rezultatima,
 revizija i ocjena kojima se osigurava sukladnost sa zahtjevima zakonitosti i
 točnosti. Između gore navedenih izvora sigurnosti osigurat će se
 komplementarnost kako bi se izbjeglo dupliciranje napora i omogućile
 troškovno učinkovite kontrole.
 Na
 temelju sveobuhvatnih i obveznih kontrola koje se primjenjuju na sve
 financijske transakcije koje će biti odobrene u skladu s programom, na
 upravljanje postupcima dodjele bespovratnih sredstava primijenit će se sljedeće
 dodatne kontrolne aktivnosti. Osim gore opisanih ex-ante kontrola i na
 temelju godišnje analize rizika, provest će se pojačane ex-ante
 i ex-post provjere. Pojačana ex-ante provjera provest
 će se na temelju uzoraka, odnosno dubinskih kontrola dodatne prateće
 dokumentacije prije konačnog plaćanja aktivnosti sufinanciranih putem
 bespovratnih sredstava. Nadalje, na temelju iskustva stečenog od 2005.
 godine, provest će se ex-post kontrole kako bi se potvrdila
 ispravna provedba operacija financiranih iz proračuna te posebno
 sukladnost s kriterijima postavljenima za ex-ante provjeru. Poseban
 naglasak stavit će se na smanjenje administrativne složenosti te
 posljedične vjerojatnosti pogrešaka povezanih s upravljanjem dodjele
 bespovratnih sredstava. To će se prvenstveno postići koncentracijom
 na veće projekte (i ograničavanjem malih bespovratnih sredstava),
 zahtjevima za dostavu posebnih potvrda o reviziji, te na kraju, ali ne i manje
 važno, uvođenjem alternativnih mogućnosti plaćanja na temelju
 stvarnih troškova, odnosno bespovratnih sredstava na bazi paušalnih iznosa i ljestvice
 jediničnih troškova.
 Troškovi i koristi kontrola: strategija kontrole
 programa namijenjena je ograničavanju rizika od nesukladnosti na manje od
 2 %, što je u skladu s procjenom provedenom u Godišnjem izvješću o
 aktivnostima za 2010. godinu. Budući da cilj unutarnje kontrole za novi
 program ne smije prekoračiti prosječnu stopu preostalih pogrešaka od
 2 % tijekom cijelog programskog razdoblja od 2013. do 2017. godine, sustav
 unutarnje kontrole kao i njegovi troškovi smatraju se adekvatnim za postizanje
 tog cilja. Glavna uprava ESTAT smatra da troškovi dodatno pojačanih ex-ante
 i ex-post kontrola koje se odnose na gore navedeno ostaju na oko 1 %
 proračuna programa, odnosno u otprilike istom omjeru kao u prethodnom
 programu. Kada je riječ o prirodi i intenzitetu kontrola, 100 %
 financijskih transakcija (dakle 100 % proračuna) bit će
 podvrgnuto obveznim ex-ante kontrolama u skladu s Financijskom uredbom.
 Kao što je gore navedeno, provest će se kontrole na osnovi dubinske
 analize temeljne dokumentacije nakon godišnje analize rizika. One mogu
 obuhvaćati 4 – 6 % proračuna.
 2.3. Mjere za sprječavanje
 prijevare i nepravilnosti
 Navesti postojeće
 ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu od prijevare:
 Osim
 primjene svih regulatornih kontrolnih mehanizama, utvrdit će se strategija
 borbe protiv prijevare u skladu s novom strategijom Komisije za borbu protiv
 prijevara (CAFS) donesenom 24. lipnja 2011. kako bi se, između ostalog,
 osiguralo da su unutarnje kontrole koje se provode radi borbe protiv prijevara
 u potpunosti u skladu s CAFS-om te da je pristup upravljanju rizikom usmjeren
 na prepoznavanje područja za rizika od prijevara i odgovarajućih
 reakcija na njih. U slučajevima kada je to potrebno, uspostavit će se
 skupine za umrežavanje i odgovarajući IT alati za analizu slučajeva
 prijevara u vezi s europskim statističkim programom.
 Eurostat
 je definirao strategiju kontrole za razdoblje od 2013. – 2017. uz provedbu ESP-a.
 Smanjenjem složenosti, primjenom troškovno učinkovitih postupaka
 praćenja, kao i provođenje ex-ante i ex-post kontrola
 temeljenih na procjeni rizika želi se smanjiti vjerojatnost pojavljivanja
 prijevara i pridonijeti njihovom sprječavanju. Posebne mjere podizanja
 svijesti i odgovarajuća osposobljavanja u vezi sa sprječavanjem
 prijevara dio su strategije kontrole.
 3. PROCIJENJENI FINANCIJSKI
 UTJECAJ PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1. Naslov/naslovi
 višegodišnjeg financijskog okvira i proračunska linija/linije u okviru
 rashoda na koje se prijedlog/inicijativa odnosi
 · Postojeće proračunske linije u okviru rashoda
 Prema redoslijedu
 naslova višegodišnjeg financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Opis........................................] || Dif./nedif. ([16]) || zemalja[17] EFTA-e || zemalja kandidatkinja[18] || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 || [XX.YY.YY.YY] || Dif./nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
 · Zatražene nove proračunske linije
 Prema redoslijedu naslova višegodišnjeg
 financijskog okvira i proračunskih linija.
 Naslovvišegodišnjeg financijskog okvira || Proračunska linija || Vrsta rashoda || Doprinos
 Broj [Naslov............................................] || Dif./nedif. || zemalja EFTA-e || zemalja kandidatkinja || trećih zemalja || u smislu članka 18. stavka 1. točke (aa) Financijske uredbe
 1 || 29.0201 Europski statistički program za razdoblje 2013. – 2017. || Dif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
 1 || 29.0104 Politika u području statističkih informacija — Rashod za administrativno upravljanje || Nedif. || DA/NE || DA/NE || DA/NE || DA/NE
 3.2. Procijenjeni utjecaj na
 rashode
 3.2.1. Sažetak procijenjenog
 utjecaja na rashode
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || Broj || Naslov 1. - Pametan i uključiv rast (od 2014.)
 Glavna uprava: ESTAT || || || Godina 2014.[19] || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. i dalje || UKUPNO
  Odobrena sredstva za poslovanje || || || || || ||
 29.0201 || Preuzete obveze || (1) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 || || 222,716
 Plaćanja || (2) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || [20]258,105
 Odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe[21] || || || || || ||
 29.0104 || || (3) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 || || 12,096
 UKUPNA odobrena sredstva za glavnu upravu ESTAT || Preuzete obveze || =1+1a +3 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 || || 234,812
 Plaćanja || =2+2a +3 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || 270,201
  UKUPNA odobrena sredstva za poslovanje || Preuzete obveze || (4) || 53,391 || 54,922 || 56,443 || 57,960 || || || || 222,716
 Plaćanja || (5) || 32,360 || 33,613 || 46,450 || 52,843 || 92,839 || || || 258,105
  UKUPNA odobrena sredstva administrativne prirode koja se financiraju iz omotnice za posebne programe || (6) || 2,900 || 2,983 || 3,065 || 3,148 || || || || 12,096
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA višegodišnjeg financijskog okvira || Preuzete obveze || =4+ 6 || 56,291 || 57,905 || 59,508 || 61,108 || || || || 234,812
 Plaćanja || =5+ 6 || 35,260 || 36,596 || 49,515 || 55,991 || 92,839 || || || 270,201
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira: || 5 || „Administrativni rashodi”
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. i dalje || UKUPNO
 Glavna uprava: ESTAT ||
  Ljudski potencijali || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 || || || || 364,258
  Drugi administrativni rashodi || || (1) 3,487 || (2) 3,487 || (3) 3,487 || || || || 13,948
 UKUPNO GLAVNA UPRAVA ESTAT || Odobrena sredstva || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || || || 378,206
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (ukupne preuzete obveze = ukupna plaćanja) || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || || || 378,206
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 || || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. i dalje 1.6) || UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 1 - 5 višegodišnjeg financijskog okvira || Obveze || 152,113 || 152,871 || 153,610 || 154,424 || || || || 613,018
 Plaćanja || 131,082 || 131,562 || 143,617 || 149,307 || 92,839 || || || 648,407
 3.2.2. Procijenjeni utjecaj na odobrena
 sredstva za poslovanje
 – Za
 prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje odobrenih sredstava za
 poslovanje
 – X Za
 prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje odobrenih sredstava za poslovanje,
 kako je objašnjeno u nastavku:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze u milijunima EUR
 (do 3 decimalna mjesta)
 || || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || UKUPNO
 REZULTATI
 || Navesti ciljeve i rezultate || Vrsta rezultata[22] || Prosječni trošak po rezultatu || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Broj rezultata || Trošak || Ukupan broj rezultata || Ukupni trošak ||
 POSEBNI CILJEVI br. 1 i 4[23] osigurati statističke informacije radi podrške razvoju, praćenju i procjeni politika Europske unije ||
 || - rezultat || Statistički projekti || 0,304 || || || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || Međuzbroj za posebni cilj br. 1 || || || 85 || 23,694 || 67 || 21,480 || 62 || 21,204 || 58 || 22,129 || 272 || 88,507
 || POSEBNI CILJ br. 2 provedba nove metode izrade europske statistike ||
 || - Rezultat || Statistički projekti || 0,298 || || || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || Međuzbroj za posebni cilj br. 2 || || || 84 || 23,694 || 100 || 30,102 || 94 || 31,555 || 87 || 32,194 || 365 || 117,545
 || POSEBNI CILJ br. 3 jačanje partnerstva u okviru ESS-a i izvan njega ||
 || - Rezultat || Statistički projekti || 0,306 || || || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || Međuzbroj za posebni cilj br. 3 || || || 19 || 6,003 || 9 || 3,340 || 8 || 3,684 || 7 || 3,637 || 43 || 16,664
 || UKUPNI TROŠAK || || || 188 || 53,391 || 176 || 54,922 || 164 || 56,443 || 152 || 57,960 || 680 || 222,716
 3.2.3. Procijenjeni utjecaj na odobrena
 sredstva administrativne prirode
 3.2.3.1. Sažetak
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje administrativnih
 odobrenih sredstava
 –
 X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 administrativnih odobrenih sredstava, kako je objašnjeno u nastavku:
 milijuna EUR (do tri
 decimalna mjesta)
 || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || Godina 2018. i dalje || UKUPNO
 NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || 92,335 || 91,479 || 90,615 || 89,829 || || 364,258
 Ostali administrativni rashod || || || || || || 13,948
 Međuzbroj za NASLOV 5 višegodišnjeg financijskog okvira || 95,822 || 94,966 || 94,102 || 93,316 || || 378,206
 Izvan NASLOVA 5[24] višegodišnjeg financijskog okvira || || || || || ||
 Ljudski potencijali || 2,285 || 2,285 || 2,285 || 2,285 || || 9,140
 Ostali rashodi administrativne prirode (IT; sastanci; studije; misije; pretplate) || 0,615 || 0,698 || 0,780 || 0,863 || || 2,956
 Međuzbroj izvan NASLOVA 5 višegodišnjeg financijskog okvira || (1) 2,900 || (2) 2,983 || (3) 3,065 || (4) 3,148 || || (5) 12,096
 UKUPNO || 98,722 || 97,949 || 97,167 || 96,464 || || 390,302
 3.2.3.2. Procijenjene potrebe u pogledu
 ljudskih potencijala
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu nije potrebno korištenje ljudskih
 potencijala
 –
 X Za prijedlog/inicijativu potrebno je korištenje
 ljudskih potencijala, kako je objašnjeno u nastavku:
 Procjenu navesti u cijelom iznosu (ili najviše
 do jednog decimalnog mjesta)
 || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. ||
  Plan radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 29 01 01 01 (sjedišta i predstavništva Komisije) || 651 || 645 || 639 || 633 || || ||
 XX 01 01 02 (delegacije) || - || - || - || - || || ||
 XX 01 05 01 (neizravna istraživanja) || - || - || - || - || || ||
 10 01 05 01 (izravna istraživanja) || - || - || - || - || || ||
  Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV)[25]
 29 01 02 01 (UO, UsO, UNS iz „opće omotnice”) || 94 || 93 || 92 || 92 || || ||
 XX 01 02 02 (UO, UsO, MSD, LO i UNS u delegacijama) || - || - || - || - || || ||
 XX 01 04 yy [26] || - u sjedištima[27] || || || || || || ||
 - u delegacijama || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (UO, UsO, UNS – neizravna istraživanja) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (UO, UsO, UNS - izravna istraživanja) || || || || || || ||
 Ostale proračunske linije (29 01 04 01) || 41 || 41 || 40 || 40 || || ||
 UKUPNO || 789 || 779 || 771 || 765 || || ||
 29 se odnosi na
 odgovarajuće područje politike ili glavu proračuna
 Potrebe za ljudskim
 potencijalima ispunit će se angažiranjem osoblja glavne uprave kojemu je
 već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno
 unutar glavne uprave te, po potrebi, iz bilo kojih dodatnih sredstava koja se
 mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele
 sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje || Zadaće se odnose s jedne strane uglavnom na metodološki posao te s druge strane na prikupljanje, provjeru, obradu i širenje statističkih informacija koje se tiču područja određenih u Uredbi XXX. Također se odnose na dvije horizontalne ABB aktivnosti Eurostata („Administrativna potpora Eurostatu” i „Strategija i koordinacija politike Eurostata”)
 Vanjsko osoblje || Podrška dužnosnicima i privremenom osoblju u obavljanju gore navedenih zadataka
 3.2.4. Usklađenost s postojećim
 višegodišnjim financijskim okvirom
 –
 X Prijedlog/inicijativa u skladu je s
 postojećim višegodišnjim financijskim okvirom za razdoblje 2014. – 2020.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa uključuje reprogramiranje
 odgovarajućeg naslova višegodišnjeg financijskog okvira.
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
 navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 –
 ̈ Za prijedlog/inicijativu potrebna je primjena instrumenta za
 financijsku fleksibilnost ili revizija višegodišnjeg financijskog okvira[28].
 Objasniti o kakvom je reprogramiranju riječ te
 navesti odgovarajuće proračunske linije i iznose.
 3.2.5. Doprinos trećih strana
 –
 Prijedlogom/inicijativom ne predviđa se sufinanciranje
 od trećih strana
 –
 X Prijedlogom/inicijativom predviđa se
 sufinanciranje prema sljedećoj procjeni:
 –
 Odobrena sredstva za
 preuzete obveze u milijunima EUR (do tri decimalna mjesta)
 || Godina 2014. || Godina 2015. || Godina 2016. || Godina 2017. || || Ukupno
 Doprinos Švicarske || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || || || || 19,933
 UKUPNA sredstva sufinanciranja || 4,851 || 4,948 || 5,047 || 5,147 || || || || 19,933
 3.3. Procijenjeni utjecaj na
 prihode
 –
 X Prijedlog/inicijativa nema financijski utjecaj
 na prihode.
 –
 ̈ Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski utjecaj:
 –
 ̈ na vlastita sredstva
 –
 ̈ na razne prihode
 milijuna EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija u okviru prihoda || Odobrena sredstva dostupna za tekuću proračunsku godinu || Utjecaj prijedloga/inicijative[29]
 Godina N || Godina N+1 || Godina N+2 || Godina N+3 || ... umetnuti onoliko stupaca koliko je potrebno za prikaz trajanja utjecaja (vidi točku 1.6)
 Članak ............. || || || || || || || ||
 Za razne namjenske
 prihode navesti odgovarajuću proračunsku liniju/linije u okviru
 rashoda.
 Navesti metodu
 izračunavanja utjecaja na prihode.
 [1] SL L 39, 9.2.2009., str. 12.
 [2] ABM: Activity-Based Management
 (upravljanje po djelatnostima) – ABB: Activity-Based Budgeting (priprema
 proračuna na temelju djelatnosti).
 [3] Kako je navedeno u članku 49.
 stavku 6. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 [4] SL L 87, 31.3.2009., str. 164.
 [5] Odluka br. 1578/2007/EZ, SL L 344,
 28.12.2007., str. 15.
 [6] Partnerska skupina je skupina glavnih direktora
 nacionalnih statističkih zavoda ESS-a čija je misija daljnji razvoj
 ESS-a uglavnom putem olakšavanja rada Odbora ESS-a.
 [7] COM(2009) 1, završna verzija.
 [8] Revizijsko izvješće odjela za unutarnju reviziju
 ESTAT-2009-ESTAT-002, 19.2.2010.
 [9] Pročišćena inačica Uredbe Vijeća br.
 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na
 opći proračun Europskih zajednica.
 [10] Pročišćena inačica Uredbe Komisije br.
 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za provedbu
 Uredbe Vijeća br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje
 na opći proračun Europskih zajednica.
 [11] Predstavljeno na sastanku Odbora ESS-a 18. studenog 2010.
 (Dok. br. 2010/07/08b).
 [12] Pročišćena inačica Uredbe Vijeća br.
 1605/2002 od 25. lipnja 2002. o Financijskoj uredbi koja se primjenjuje na
 opći proračun Europskih zajednica.
 [13] Pročišćena inačica Uredbe Komisije br.
 2342/2002 od 23. prosinca 2002. o utvrđivanju detaljnih pravila za
 provedbu Uredbe Vijeća br. 1605/2002 o Financijskoj uredbi koja se
 primjenjuje na opći proračun Europskih zajednica.
 [14] Informacije o načinima
 upravljanja i upućivanju na Financijsku uredbu dostupne su na internetskim
 stranicama BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [15] Kako je navedeno u članku 185. Financijske uredbe.
 [16] Dif. = diferencirana odobrena
 sredstva / nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 [17] EFTA: Europsko udruženje slobodne
 trgovine
 [18] Zemlje kandidatkinje i, ako je
 primjenjivo, potencijalne zemlje kandidatkinje sa zapadnog Balkana.
 [19] Godina N jest godina početka provedbe prijedloga/inicijative.
 [20] Odobrena sredstva za plaćanja smatraju se obvezama
 koje proizlaze iz Europskog statističkog programa u 2013. godini
 [21] Tehnička i/ili administrativna pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a (prijašnje linije
 „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [22] Rezultati se odnose na proizvode i
 usluge koji se isporučuju (npr. broj financiranih studentskih razmjena,
 kilometri izgrađenih prometnica itd.).
 [23] Na način opisan u odjeljku
 1.4.2. „Posebni cilj/ciljevi...”.
 [24] Tehnička i/ili administrativna
 pomoć i rashodi za potporu provedbi programa i/ili djelovanja EU-a
 (prijašnje linije „BA”), neizravnih istraživanja, izravnih istraživanja.
 [25] UO = ugovorno osoblje; UsO =
 ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama; LO = lokalno
 osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci.
 [26] U okviru gornje granice za vanjsko
 osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 [27] Uglavnom za strukturne fondove, Europski poljoprivredni
 fond za ruralni razvoj (EAFRD) i Europski ribarski fond (EFF).
 [28] Vidi točke 19. i 24. Međuinstitucionalnog
 sporazuma.
 [29] Kad je riječ o tradicionalnim
 vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju
 biti neto iznosi, to jest bruto iznosi umanjeni za 25 % na ime troškova
 naplate.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 21.12.2013
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 377/20
 A Közszolgálati Törvényszék (első tanács) 2013. november 5-i ítélete — Schönberger kontra Számvevőszék
 (F-14/12. sz. ügy) (1)
 (Közszolgálat - Tisztviselők - Előléptetés - 2011. évi előléptetési eljárás - Referencia szorzótényezők)
 2013/C 377/46
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Felperes: Peter Schönberger (Luxembourg, Luxemburg) (képviselő: O. Mader ügyvéd)
 Alperes: az Európai Unió Számvevőszéke (képviselők: kezdetben J.-M. Steiner és B. Schäfer meghatalmazottak, később B. Schäfer és I. Ni Rágain Düro)
 Az ügy tárgya
 Az alperes azon határozatának megsemmisítése iránti kérelem, amelyben mellőzte a felperes AD 13 besorolási fokozatba való, a 2011. évi előléptetési eljárásban történő előléptetését.
 Az ítélet rendelkező része
 1.
 A Közszolgálati Törvényszék a keresetet elutasítja.
 2.
 P. Schönberger maga viseli saját költségeit, valamint köteles viselni az Európai Unió Számvevőszéke részéről felmerült költségeket.
 (1) HL C 138., 2012.5.12., 33. o.


type: other

text:
3066/2014
 Pojistné na sociální zabezpečení: plnění zahrnutá do vyměřovacího základu zaměstnance; odstupné při ukončení pracovního poměru z důvodu pozbytí zdravotní způsobilosti
 k § 52 písm. e) zákona č. 262/2006 Sb., zákoník práce
 k § 5 odst. 2 písm. b) zákona č. 589/1992 Sb., o pojistném na sociální zabezpečení a příspěvku na státní politiku zaměstnanosti, ve znění zákonů č. 241/1994 Sb., č. 59/1995 Sb., č. 160/1995 Sb., č. 264/2006 Sb., č. 261/2007 Sb. a č. 306/2008 Sb. (v textu jen „zákon o pojistném“)
 (Podle rozsudku Nejvyššího správního soudu ze dne 26. 3. 2014, čj. 6 Ads 90/2013-50)
 č. 791/2006 Sb. NSS, č. 2119/2010 Sb. NSS a č. 2580/2012 Sb. NSS; č. 57/2013 Sb. NS.
 Akciová společnost ArcelorMittal Tubular Products Ostrava proti České správě sociálního zabezpečení o pojistné na sociální zabezpečení, o kasační stížnosti žalobkyně.
 Žalobkyni byla platebním výměrem Okresní správy sociálního zabezpečení Ostrava ze dne 9. 12. 2010 uložena povinnost uhradit dlužné pojistné dle zákona o pojistném ve výši 737 821 Kč a penále ve výši 209 982 Kč dopočtené podle § 20 téhož zákona.
 Žalobkyně dle tvrzení Okresní správy sociálního zabezpečení neodvedla pojistné, která měla ze zákona odvést za částku, kterou vyplatila svým osmi zaměstnancům při rozvázání pracovního poměru dohodou v letech 2008 až 2010 z důvodu uvedeného v § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, tj. z důvodu, že zaměstnanec pozbyl vzhledem ke svému zdravotnímu stavu dlouhodobě zdravotní způsobilost.
 Žalobkyně podala proti platebnímu výměru odvolání, které žalovaná rozhodnutím ze dne 15. 2. 2011 zamítla.
 Žalobkyně proti rozhodnutí žalované podala žalobu u Krajského soudu v Ostravě, ve které namítala, že odstupné ve smyslu zákoníku práce je možné přiznat i zaměstnancům, s nimiž je rozvazován poměr z důvodu stanoveného v § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, a to na základě principu „
 “, a že ani takovéto odstupné nemá být zahrnuto do vyměřovacího základu pro odvod pojistného.
 Krajský soud žalobu rozsudkem ze dne 12. 11. 2013 zamítl. Ztotožnil se se závěry žalované, že žalobkyní poskytnuté odstupné nemohlo být zahrnuto pod výjimku stanovenou v § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném, podle něhož se do vyměřovacího základu zaměstnance nezahrnují „
 odstupné a další odstupné, odchodné a odbytné poskytovaná na základě zvláštních právních předpisů a odměna při skončení funkčního období náležející podle zvláštních právních předpisů
 Proti rozsudku krajského soudu podala žalobkyně (stěžovatelka) kasační stížnost. Konkrétně namítala, že krajský soud „
 nesprávně posoudil otázku, zda je zaměstnavatel povinen zahrnout do vyměřovacího základu pro odvod pojistného také odstupné vyplácené zaměstnancům na základě ujednání v kolektivní smlouvě v případech skončení pracovního poměru z důvodu uvedeného v § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006
 “. Stěžovatelka se domnívala, že § 67 zákoníku práce z roku 2006 „
 výčet důvodů, pro něž má zaměstnavatel možnost zaměstnanci v souvislosti se skončením pracovního poměru poskytnout odstupné, a také že peněžité plnění poskytované zaměstnavatelem zaměstnanci při skončení pracovního poměru z jiných důvodů je možné považovat za odstupné ve smyslu zákoníku práce
 “. Dále byla stěžovatelka názoru, že „
 odstupné vyplacené v souladu s kolektivní smlouvou je zapotřebí považovat za odstupné poskytnuté na základě zákoníku práce i bez výslovného zakotvení zákonného nároku zaměstnance na takové odstupné
 odstupné poskytované v případě skončení pracovního poměru pro zdravotní důvody na straně zaměstnance plně odpovídá smyslu existence institutu odstupného
 “. Opak by stěžovatelka považovala za rozporný s účelem právní úpravy obsažené v zákoníku práce z roku 2006 a neodpovídající historickému vývoji právní úpravy odstupného. Stěžovatelka rovněž považovala otázku výkladu pojmu „
 “ za zcela zásadní a pokládala za potřebné zohlednit judikaturu Nejvyššího soudu při řešení dané věci.
 Stěžovatelka soudu předložila kolektivní smlouvu, na jejímž základě svým zaměstnancům poskytovala předmětné odstupné. V bodu C16 dodatku č. 1/2007 ke kolektivní smlouvě na roky 2006–2008, uzavřeného 31. 1. 2007 a účinného zpětně od 1. 1. 2007, přičemž účinnost této kolektivní smlouvy původně stanovená do 31. 12. 2008 byla dalšími dodatky prodloužena až do roku 2010, se uvádí: „
 Při skončení pracovního poměru zaměstnance z důvodů uvedených v § 52 odst. 1 písm. d) zákoníku práce z roku 2006 a dohodou dle § 49 zákoníku práce z roku 2006 z důvodů uvedených v § 52 odst. 1 písm. e) náleží zaměstnanci odstupné podle § 67 odst. 1 zákoníku práce z roku 2006 ve výši 12násobku jeho průměrného výdělku.
 Žalovaná ve vyjádření ke kasační stížnosti zopakovala svoji argumentaci z řízení před krajským soudem, že odstupné náleží zaměstnanci, u něhož dochází k rozvázání pracovního poměru výpovědí danou zaměstnavatelem z důvodů uvedených v § 52 písm. a) až c) zákoníku práce z roku 2006 nebo dohodou z týchž důvodů. Dle žalované z § 67 zákoníku práce z roku 2006 „
 vyplývá, že pokud je příčinou výpovědi ztráta dlouhodobé způsobilosti zaměstnance konat dále dosavadní práci vzhledem ke svému zdravotnímu stavu ..., zákonný nárok na odstupné nenáleží
 “. Žalovaná se domnívala, že kolektivní smlouva, v níž se stěžovatelka zavázala poskytovat odstupné nad rámec platných předpisů, není zvláštním právním předpisem ve smyslu § 5 odst. 1 zákona o pojistném.
 V doplnění vyjádření žalovaná poukázala na historii předmětné právní úpravy týkající se odstupného a jeho zahrnování do vyměřovacího základu pro odvod pojistného za platnosti a účinnosti zákoníku práce z roku 1965 a zákoníku práce z roku 2006, který jej nahradil s účinností od 1. 1. 2007, s tím, že odstupné, které se nezahrnuje do vyměřovacího základu pro odvod pojistného, představuje (jen) odstupné ve smyslu zákoníku práce, tj. odstupné, na které má zaměstnanec nárok ze zákona. Zákoník práce z roku 2006 podle žalované nebrání tomu, aby zaměstnavatel jako odstupné označil i jiné peněžité plnění, které zaměstnanci poskytne v souvislosti se skončením pracovního poměru, což může vyplývat i z kolektivní smlouvy, avšak takové plnění není odstupným podle § 67 zákoníku práce z roku 2006, tedy na základě zákona ve smyslu § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném. „
 Za odstupné nezahrnované do vyměřovacího základu ... nemůže být považován každý příjem, který jako odstupné označí účastníci pracovněprávních vztahů, ale pouze takové peněžité plnění, které naplňuje znaky právního pojmu
 ,odstupné‘
 , tj. určité formy odškodnění zaměstnance za ztrátu zaměstnání bez jeho zavinění. Bylo-li by úmyslem zákonodárce nezahrnovat do vyměřovacího základu pro odvod pojistného jakékoliv peněžité plnění zaměstnavatele ve prospěch zaměstnance při skončení pracovněprávního vztahu, pak by odkaz
 na zákoník práce byl zcela nadbytečný
 “, uvedla žalovaná.
 Žalovaná konečně upozornila, že „
 zahrnutí odstupného do vyměřovacího základu se projeví navýšením vyměřovacího základu pro odvod pojistného, a to jak zaměstnance, tak i zaměstnavatele, což má následně dopad do výše dávek sociálního zabezpečení, ať už jde o dávky nemocenského nebo důchodového pojištění
 “. Podle žalované je systém sociálního zabezpečení založen na pojistném principu solidarity, kdy účastník systému do tohoto systému přispívá placením pravidelného příspěvku, tedy „
 pojišťuje se
 “ pro budoucí sociální situace, se kterými zákon při splnění stanovených podmínek spojuje nárok na dávku. Podle žalované musí k vyloučení či zahrnutí určitých finančních prostředků z povinnosti odvést z nich pojistné docházet pouze na základě zákona a nikoli na základě dohody stran pracovněprávního vztahu nebo kolektivní smlouvy.
 Nejvyšší správní soud rozsudek Krajského soudu v Ostravě i rozhodnutí žalované zrušil a věc vrátil žalované k dalšímu řízení.
 (...) [13] Předestřená kasační stížnost se koncentruje na otázku
 § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném, konkrétně na to, zda odstupné poskytnuté v daném případě žalobkyní zaměstnancům na základě kolektivní smlouvy při ukončení pracovního poměru z důvodu podle § 52 písm. e) zákoníku práce spadá pod odstupné poskytované „
 na základě zvláštních právních předpisů
 “ v § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném. Jde tedy o výklad pojmu odstupné obsaženého v tomto ustanovení. S ohledem na princip jednoty a bezrozpornosti právního řádu (ve smyslu rozsudku Nejvyššího správního soudu ze dne 27. 5. 2011, čj. 5 As 57/2010-79 a jiných, např. rozsudek rozšířeného senátu ze dne 26. 10. 2005, čj. 2 Afs 81/2004-54, č. 791/2006 Sb. NSS, či rozsudek ze dne 31. 3. 2010, čj. 1 Afs 58/2009-541, č. 2119/2010 Sb. NSS) je přitom nutno se zabývat tím, zda existují rozumné důvody přikládat témuž pojmu („
 “) v různých právních předpisech (zákoník práce z roku 2006 na straně jedné a zákon o pojistném na straně druhé) jiný význam a obsah, resp. zda existuje rozumný důvod interpretovat odstupné v § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném restriktivně jen jako odstupné podle § 67 odst. 1 a 2 zákoníku práce z roku 2006, přesněji řečeno, jen jako odstupné poskytované při rozvázání pracovního poměru z důvodů dle § 52 písm. a) až d) a nikoli již písm. e) zákoníku práce z roku 2006.
 [14] Zákon o pojistném sám definici odstupného neobsahuje a odkazuje na zvláštní právní předpis, jímž je z povahy věci i podle poznámky pod čarou zákoník práce z roku 2006; ostatně právě odstupné v režimu zákoníku práce bylo žalobkyní jako zaměstnavatelkou v daném případě jejím zaměstnancům poskytnuto. Ani zákoník práce z roku 2006 neposkytuje legální definici odstupného, pouze stanovuje případy, při nichž má zaměstnanec na toto plnění nárok ze zákona. Nejvyšší soud – při absenci legální definice v zákoníku práce – odstupné kontextuálně a podle smyslu tohoto institutu definuje jako „
 plnění, které zaměstnavatel poskytuje jednorázově (zpravidla jako peněžitý příspěvek) zaměstnanci v souvislosti s rozvázáním (skončením) jeho pracovního poměru a které má zaměstnanci pomoci překonat, často složitou, sociální situaci, v níž se ocitl proto, že ztratil dosavadní práci
 “ (např. nedávný rozsudek ze dne 18. 9. 2012, sp. zn. 21 Cdo 732/2011, č. 106/2013 Soudní judikatury). Stejnou definici Nejvyšší soud použil v řadě starších i novějších rozhodnutí (např. rozsudky ze dne 5. 1. 2011, sp. zn. 21 Cdo 5234/2009, ze dne 18. 1. 2013, sp. zn. 21 Cdo 492/2012 či ze dne 21. 1. 2013, sp. zn. 21 Cdo 915/2012, č. 57/2013 Sb. NS).
 “ odstupné, tj. odstupné, na něž má zaměstnanec nárok přímo ze zákoníku práce z roku 2006, se váže k výpovědním důvodům (resp. k důvodům pro ukončení pracovního poměru dohodou), jež mají primární příčinu na straně zaměstnavatele [srov. § 52 písm. a) až d) zákoníku práce z roku 2006, resp. od 1. 1. 2012 též § 339a: zrušení nebo přemístění zaměstnavatele, nadbytečnost pro organizační změny, pracovní úraz, nemoc z povolání, resp. dosažení nejvyšší přípustné expozice, či podstatné zhoršení pracovních podmínek v souvislosti s přechodem práva a povinností nebo jejich výkonu na jiného zaměstnavatele]. Leží-li příčina ukončení pracovního poměru na straně zaměstnance, nárok na odstupné s tím logicky zákon nesvazuje. To platí též o výpovědním důvodu podle § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, tj. pro dlouhodobé pozbytí zdravotní způsobilosti, který nemusí mít zdroj v dosavadní práci nebo průběhu zaměstnání pro stávajícího zaměstnavatele. Na straně druhé, oproti zbývajícím výpovědním důvodům, dlouhodobé pozbytí zdravotní způsobilosti, jakkoli jde o příčinu na straně zaměstnance, je objektivní skutečností zaměstnancem zpravidla nezaviněnou. Ostatně dřívější zákoník práce oba výpovědní důvody, jež se týkají zdraví zaměstnance, slučoval do jednoho [§ 46 odst. 1 písm. d) zákoníku práce z roku 1965] a jejich hybridní povaha se projevovala v tom, že u tohoto výpovědního důvodu nebylo sice odstupné nárokovatelné ze zákona, zákoník práce z roku 1965 nicméně (alespoň od 1. 1. 2004, kdy vstoupila v účinnost příslušná novela) umožňoval poskytování odstupného i v tomto případě na základě kolektivní smlouvy nebo z rozhodnutí zaměstnavatele stanoveného ve vnitřním předpisu (§ 60a odst. 2 zákoníku práce z roku 1965).
 [16] Při ukončení pracovního poměru z důvodů podle § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006 zákonný nárok na odstupné tedy nevzniká. Z principů, na kterých nynější zákoník práce stojí, však vyplývá, že zaměstnavatel je oprávněn odchýlit se od zákonné úpravy při poskytování odstupného, je-li to ve prospěch zaměstnance. Zaměstnanci tedy může být vyplaceno vyšší odstupné, než mu ze zákona přísluší, rovněž mu může být vyplaceno odstupné i v případech, kdy to zákon zaměstnavateli nepřikazuje, ať už na základě smlouvy mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem nebo na základě kolektivní smlouvy či jednostranně z rozhodnutí zaměstnavatele obsaženého např. v jeho vnitřním předpise. Tyto závěry – opírající se o § 2 odst. 1 a o § 363
 či § 23 zákoníku práce z roku 2006 ve znění v rozhodné době (dnes by to byl zejména § 4a) ve spojení s § 67 zákoníku práce z roku 2006, resp. o čl. 2 odst. 4 Ústavy a čl. 2 odst. 3 Listiny základních práv a svobod – vyplývají z četné judikatury Nejvyššího soudu (na některou stěžovatelka poukazovala již při řízení před krajským soudem) – např. výše citovaný rozsudek sp. zn. 21 Cdo 732/2011, rozsudek ze dne 18. 9. 2012, sp. zn. 21 Cdo 853/2011, a rozsudek ze dne 4. 12. 2012, sp. zn. 21 Cdo 613/2011, č. 148/2013 Soudní judikatury. Posuzováno podle zákoníku práce z roku 2006 tedy není žádného důvodu domnívat se, že obdobné peněžité plnění poskytnuté v jiných případech, než v jakých to zákoník práce při skončení pracovního poměru z důvodů na straně zaměstnavatele stanoví, nemůže být odstupným ve výše uvedeném smyslu. Jinou otázkou však je, zda na všechna taková plnění nazývaná odstupné bez dalšího dopadá ustanovení veřejnoprávního předpisu § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném, podle něhož se odstupné podle zákoníku práce nezahrnuje do vyměřovacího základu pro pojistné na sociální zabezpečení, resp. na důchodové pojištění (dále též „sociální pojistné“).
 [17] Nejvyšší správní soud vyšel z následujících východisek. Zaprvé zákonná konstrukce vyměřovacího základu zaměstnance (a potažmo zaměstnavatele) pro sociální pojistné je taková, že se do něj zásadně zahrnují veškeré příjmy, jež byly zaměstnanci vyplaceny a jež podléhají dani z příjmů, až na zákonem stanovené výjimky. Jednou z nich je právě zmíněné odstupné podle zákoníku práce z roku 2006. Zadruhé předmět a cíl veřejnoprávní regulace – zde zákona o pojistném – se liší od předmětu a cíle soukromoprávní regulace – zde zákoníku práce z roku 2006. Zákoník práce z roku 2006 garantuje minimální práva a nároky zaměstnanců za účelem jejich ochrany při skončení pracovního poměru. Logicky proto nebrání odchylné úpravě, jež zaměstnancům jako slabší straně poskytuje více práv či vyšší nároky. Vedle toho zákon o pojistném, jak správně žalovaná uvedla, zavádí státně pojistný systém sociálního zabezpečení, jenž je založen na pojistném principu solidarity. Účastník systému do něj přispívá placením pravidelného příspěvku, tedy „
 “, byť nuceně, pro budoucí sociální situace, se kterými zákon při splnění stanovených podmínek spojuje nárok na dávku (pojistné plnění). Zahrnutí určitého příjmu do vyměřovacího základu se tak na jedné straně promítne do vyššího pojistného, na straně druhé však také do vyššího pojistného plnění v případě, že nastane příslušná sociální událost, a pochopitelně i naopak. Nezahrnutí určitého příjmu do vyměřovacího základu se tak negativně promítá do úrovně sociálního zabezpečení zaměstnance. Z těchto východisek tedy plyne, že – s ohledem na princip jednoty a bezrozpornosti právního řádu ve smyslu výše uvedeného rozsudku Nejvyššího správního soudu – existují rozumné důvody pro zužující výklad pojmu odstupného ve smyslu § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném oproti zákoníku práce z roku 2006. Lze tedy v nejvyšší míře obecnosti souhlasit s krajským soudem i se žalovanou v tom, že „
 za odstupné nezahrnované do vyměřovacího základu
 nemůže být považován každý příjem, který jako odstupné označí účastníci pracovněprávních vztahů
 “, byť by z pohledu zákoníku práce z roku 2006 šlo o postup zcela legální.
 [18] Nejvyšší správní soud souhlasí se žalovanou i v tom, že „
 [může být považováno]
 pouze takové peněžité plnění, které naplňuje znaky právního pojmu
 , tj. určité formy odškodnění zaměstnance za ztrátu zaměstnání bez jeho zavinění
 “. Z této jinak správné teze ovšem na rozdíl od krajského soudu a žalované dovozuje, že právě odstupné poskytované stěžovatelkou jejím zaměstnancům na základě kolektivní smlouvy při rozvázání pracovního poměru z důvodu v § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006 je odstupným ve výše uvedeném smyslu. Zde totiž rozumné důvody pro zužující výklad pojmu odstupného absentují. Nepochybně jde o plnění poskytnuté zaměstnancům jednorázově v souvislosti se skončením pracovního poměru ze strany zaměstnavatele, které jim mělo pomoci překonat sociální situaci, v níž se ocitli pro ztrátu dosavadní práce, protože „
 vzhledem ke svému zdravotnímu stavu podle lékařského posudku vydaného poskytovatelem pracovnělékařských služeb nebo rozhodnutí příslušného správního orgánu, který lékařský posudek přezkoumává,
 dlouhodobě zdravotní způsobilost
 “. Je zjevné, že se zaměstnanec v dané situaci ocitl nezaviněně, resp. že jde o situaci objektivní, již zaměstnanec nemůže změnit. Je neoddiskutovatelné, že pozbytí zdravotní způsobilosti představuje velmi vážnou sociální situaci, a její zmírnění formou odstupného při skončení pracovního poměru z tohoto důvodu je příkladem sociálně odpovědného a žádoucího chování zaměstnavatele.
 [19] Tento závěr odpovídá i smyslu § 5 odst. 2 zákona o pojistném. Jeho účelem je „
 “ před odvody sociálního pojistného takové příjmy, jež mají bezprostředně a přímo („
 “) zaměstnancům pomoci překlenout zhoršení jejich sociální situace v důsledku nějaké tíživé a mimořádné události, jakou je např. nezaviněná ztráta zaměstnání, a to účinněji a rychleji, než případné budoucí „
 “ ze systému sociálního zabezpečení. Takto jsou před výběrem sociálního pojistného chráněny i jednorázové sociální výpomoci poskytnuté zaměstnancům k překlenutí mimořádně obtížných poměrů vzniklých v důsledku živelní pohromy, požáru, ekologické nebo průmyslové havárie nebo jiné mimořádně závažné události, či plnění poskytnutá poživatelům starobního důchodu nebo invalidního důchodu pro invaliditu třetího stupně po uplynutí jednoho roku ode dne skončení zaměstnání [srov. § 5 odst. 2 písm. e) a f) zákona o pojistném; vyloučení ostatních příjmů zde vyjmenovaných se opírá o jiné racionální důvody, bez vazby na nyní posuzovaný případ].
 [20] Výše uvedený závěr podporuje i výklad historický. Je zřejmé, že pevnost odkazu na zákoník práce, obsaženého v § 5 zákona o pojistném, se legislativními změnami postupně uvolnila. Zatímco do 31. 12. 2006 (tedy za platnosti zákoníku práce z roku 1965) se podle § 5 odst. 2 písm. c) bodu 10 zákona o pojistném do vyměřovacího základu nezahrnovalo odstupné poskytnuté „
 zaměstnanci ve výši podle zákoníku práce
 “, od 1. 1. 2007 je to odstupné, resp. další odstupné poskytované „
 “ [§ 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném]. Jinak řečeno do roku 2007 zákon o pojistném odkazoval na odstupné jenom v té výši, jakou zákoník práce umožňoval, a logicky jen na odstupné poskytnuté z důvodů zákoníkem práce výslovně předvídaných. Od platnosti zákoníku práce z roku 2006 je odkazováno na odstupné poskytnuté zaměstnancům (jen) na jeho základě. Odstupné poskytnuté stěžovatelkou při rozvázání pracovního poměru z důvodu v § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, stipulované kolektivní smlouvou, nepochybně na základech zákoníku práce z roku 2006 spočívá docela dobře, jak bylo uvedeno výše. Nic přitom zákonodárci nebránilo, aby v § 5 odst. 2 zákona o pojistném „
 imunizované
 “ odstupné omezil jen na odstupné poskytnuté (jen resp. maximálně) ve výši a z důvodů stanovených ve zvláštních právních předpisech. Za této situace je již podružným argument žalované, že kolektivní smlouva není přísně vzato „
 “, jakkoli existence opory pro výplatu odstupného v podobě kolektivní smlouvy je významným indikátorem, že jde skutečně o odstupné poskytované z důvodu § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, a nikoli o jiné plnění, nesplňující materiální znaky odstupného, resp. zastírající plnění, jež beneficia § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném nepožívá.
 [21] Z výše uvedených důvodů je jen omezeně použitelný právní názor vyjádřený Krajským soudem v Plzni v jeho rozsudku ze dne 31. 8. 2011, čj. 57 A 80/2010-36, č. 2580/2012 Sb. NSS, o jehož argumentaci se při svém rozhodování opíral krajský soud v nyní posuzovaném případě. Shodně s Krajským soudem v Plzni se Nejvyšší správní soud domnívá, že
 za odstupné nezahrnované do vyměřovacího základu nemůže být považován každý příjem, který jako odstupné označí účastníci pracovněprávních vztahů, nýbrž pouze takové peněžité plnění, které splňuje pojmové znaky právního pojmu „
 . Nicméně pokud jde o názor, že odstupným poskytovaným na základě zvláštních právních předpisů je možné
 rozumět pouze odstupné z titulů výslovně vyjmenovaných v § 67 odst. 1 zákoníku práce z roku 2006
 , nutno konstatovat, že takový obecný judikatorní závěr, a to již vzhledem ke specifickým skutkovým okolnostem tehdy posuzovaného případu, opodstatněný nebyl. Přestože byl tento rozsudek zveřejněn ve Sbírce rozhodnutí Nejvyššího správního soudu, jedná se o rozhodnutí správního soudu, kterým při svém rozhodování není Nejvyšší správní soud vázán; ostatně kasační stížnost proti němu tehdy podána nebyla.
 [22] V kontextu skutkových a právních okolností nyní posuzovaného případu tedy Nejvyšší správní soud uzavírá, že odstupné, jež stěžovatelka poskytla svým zaměstnancům na základě kolektivní smlouvy při ukončení pracovního poměru a jež se prokazatelně váže na důvod podle § 52 písm. e) zákoníku práce z roku 2006, je odstupným poskytnutým na základě zákoníku práce jakožto zvláštního právního předpisu ve smyslu § 5 odst. 2 písm. b) zákona o pojistném, pročež se do vyměřovacího základu zaměstnanců pro sociální pojistné podle tohoto ustanovení nezahrnuje. Na případná jiná peněžitá plnění, byť z vůle zaměstnavatele nebo obou smluvních stran nazývaná „
 “, tento závěr pochopitelně nedopadá. Pro úplnost lze dodat, že podle novelizovaného znění § 5 odst. 2 zákona o pojistném účinného od 1. 1. 2015 na základě části jedenácté zákona č. 458/2011 Sb., o změně zákonů související se zřízením jednoho inkasního místa a dalších změnách daňových a pojistných zákonů, má být výjimka pro odstupné poskytnuté v jakékoliv výši a z jakýchkoli důvodů tak jako tak zrušena.


text:
Nr. L 52/ 16 Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen 4. 3 . 93
 VERORDENING (EEG) Nr. 497/93 VAN DE COMMISSIE
 van 3 maart 1993
 tot vaststelling van het maximumbedrag van de restitutie bij uitvoer van witte
 suiker voor de 43e deelinschrijving in het kader van de inschrijving bedoeld in
 Verordening (EEG) nr. 920/92
 DE COMMISSIE VAN DE EUROPESE Overwegende dat bij Verordening (EEG) nr. 1432/92 van
 GEMEENSCHAPPEN, de Raad (*), laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG)
 nr. 3534/92 (*), de handel tussen de Gemeenschap en de
 Gelet op het Verdrag tot oprichting van de Europese Republieken Servië en Montenegro is verboden ; dat dit
 Economische Gemeenschap, verbod niet geldt voor bepaalde situaties, die limitatief
 Gelet op de Akte van Toetreding van Spanje en Portugal, zijn opgesomd in de artikelen 2 en 3 ; dat daarmee
 rekening moet worden gehouden bij de vaststelling van
 Gelet op Verordening (EEG) nr. 1785/81 van de Raad van de restituties ;
 30 juni 1981 houdende een gemeenschappelijke ordening
 der markten in de sector suiker ('), laatstelijk gewijzigd bij Overwegende dat de in deze verordening vervatte maatre
 Verordening (EEG) nr. 3814/92 (2), met name op gelen in overeenstemming zijn met het advies van het
 artikel 19, lid 4, eerste alinea, onder b), Comité van beheer voor suiker,
 Overwegende dat krachtens Verordening (EEG) nr. 920/92
 van de Commissie van 10 april 1992 betreffende een HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD :
 permanente inschrijving voor de vaststelling van
 heffingen en/of restituties bij uitvoer van witte suiker (3), Artikel 1
 laatstelijk gewijzigd bij Verordening (EEG) nr. 31 /93 (4),
 deelinschrijvingen worden gehouden voor de uitvoer van 1 . Voor de 43e deelinschrijving voor witte suiker,
 deze suiker ; gehouden krachtens de gewijzigde Verordening (EEG)
 nr. 920/92, wordt het maximumbedrag van de restitutie
 Overwegende dat, overeenkomstig de bepalingen van bij uitvoer vastgesteld op 40,515 ecu per 100 kg.
 artikel 9, lid 1 , van Verordening (EEG) nr. 920/92, naar
 gelang van het geval, een maximumbedrag van de resti 2. Bij uitvoer naar de Republieken Servië en Monte
 tutie bij uitvoer wordt vastgesteld voor de betrokken negro mogen alleen restituties worden verleend in het
 deelinschrijving, waarbij met name rekening wordt kader van humanitaire hulp die wordt geleverd door
 gehouden met de situatie en de te verwachten caritatieve organisaties die voldoen aan de in artikel 2,
 ontwikkeling van de suikermarkt in de Gemeenschap en onder a), en artikel 3 van Verordening (EEG) nr. 1432/92
 daarbuiten ; bedoelde voorwaarden.
 Overwegende dat na onderzoek van de offertes de in Artikel 2
 artikel 1 bedoelde bepalingen moeten worden vastgesteld
 voor de 43e deelinschrijving ; Deze verordening treedt in werking op 4 maart 1993 .
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in
 elke Lid-Staat.
 Gedaan te Brussel, 3 maart 1993.
 Voor de Commissie
 René STEICHEN
 Lid van de Commissie
 (') PB nr. L 177 van 1 . 7. 1981 , blz. 4.
 (2) PB nr. L 387 van 31 . 12. 1992, blz. 7.
 O PB nr. L 98 van 11 . 4. 1992, blz. 11 . O PB nr. L 151 van 3 . 6. 1992, blz. 4.
 <) PB nr. L 5 van 9. 1 . 1993, blz. 18. (6) PB nr. L 358 van 8. 12. 1992, blz. 16.