text:
Elektrisk ladning er en fundamental bevaret størrelse for visse subatomare partikler, som bestemmer disses elektromagnetiske vekselvirkninger. Elektrisk ladet stof påvirkes af, og er anledning til, elektromagnetiske felter. Vekselvirkningen mellem en bevæget ladning og det elektromagnetiske felt er kilden til den elektromagnetiske kraft, som er en af de fire fundamentale kræfter.
 Overblik
 Elektrisk ladning er en egenskab for visse subatomare partikler, og er kvantiseret i enheder af elementarladningen e. Elektroner har pr. konvention ladningen -1, mens protoner har den modsatte ladning på +1. Kvarker har en ladning på -1/3 eller +2/3. Antipartikel ækvivalenterne af disse har den modsatte ladning. Ud over disse er der andre ladede partikler.
 To ladninger af samme fortegn frastøder hinanden, hvorimod to ladninger af modsat fortegn tiltrækker hinanden. Den præcise størrelse af denne kraft er udtrykt kvantitativt i Coulombs lov, der siger at størrelsen af den gensidige kraft er proportional med produktet af de to ladninger og aftager som kvadratet på afstanden.
 Den elektriske ladning af et makroskopisk objekt er summen af de elektriske ladninger af de partikler det er opbygget af. Ofte er nettoladningen nul, da antallet af elektroner er lig antallet af protoner, og deres ladninger derfor går ud med hinanden. Situationer hvor nettoladningen er forskellig fra nul kaldes for statisk elektricitet. Derudover kan ladningen, selv når nettoladningen er nul, være ujævnt fordelt, f.eks. pga. et elektrisk felt, og materialet siges da at være polariseret. Ladningen kaldes i dette tilfælde bundet, mens ekstra ladning udefra kaldes fri. En ordnet bevægelse af ladede partikler i en bestemt retning (typisk elektroner) kaldes elektrisk strøm.
 SI-enheden for elektrisk ladning er coulomb, hvilket svarer til ca. 6,24 × 1018 elementarladninger (ladningen på en enkelt elektron eller proton). En coulomb er defineret som den mængde ladning der i løbet af ét sekund har passeret igennem tværsnittet af en leder med en strøm på én ampere. Symbolet Q anvendes ofte som symbol for den elektriske ladning.
 Elektrisk ladning kan måles med et elektrometer. Den elektriske ladnings diskrete (dvs. heltallige) natur blev demonstreret af Robert Millikan i hans oliedråbeeksperiment.
 Formelt set burde en angivelse af en ladning være et multiplum af elementarladningen e, da ladning er kvantiseret. Da det imidlertid er en gennemsnitlig, makroskopisk størrelse mange størrelsesordener større end en enkelt elementarladning, kan den i praksis have en hvilken som helst værdi. I mange sammenhænge giver det desuden mening at tale om brøkdele af elementarladningen, f.eks. i opladningen af en kondensator.
 Ladning kendes i dagligdagen fra statisk elektricitet som for eksempel opstår når plastik gnides mod hår. Den tiltrækkende kraft er ofte tydelig.
 Ladningens mikroskopiske baggrund
 Ladning er en grundlæggende egenskab ved de fleste fundamentale elementarpartikler.
 Elektronen, myonen og tauonen har alle en ladning på -1,602·10-19 coulomb. Den numeriske værdi af dette tal, 1,602·10-19 C, kaldes elementarladningen og forkortes ofte e. Elektronens ladning er således -e.
 Også kvarkerne har ladning på enten +(2/3)e eller -(1/3)e. Ladningen af større partikler (hadroner) får man simpelthen ved at addere ladningerne på de kvarker der indgår i dem. Således får man fx at protonens ladning er +e, og at neutronens er 0.
 Alle kendte elektriske ladninger stammer fra de ladede leptoner (elektron, myon, tauon), kvarkerne og/eller deres antipartikler.
 Neutrinoer har ingen ladning.
 Ladning og strøm
 Elektrisk strøm er blot en transport af elektrisk ladning, for eksempel igennem en ledning. Størrelsen eller styrken af strømmen defineres som den ladning dQ der passerer et bestemt punkt på ledningen, divideret med den tid dt som "passagen" tager. Altså
 .
 Strøm kan således opfattes som ladning pr. tid eller en slags "ladningshastighed". Hvis der passerer 1 coulomb pr. sekund, siges strømstyrken at være 1 ampere.
 Historie
 Som beskrevet af den antikke græske filosof Thales fra Milet omkring 600 fvt., kunne ladning (eller elektricitet) ophobes ved at gnubbe pels mod forskellige materialer, som f.eks. rav. Grækerne bemærkede at ladede ravklumper kunne tiltrække lette objekter som hår. De bemærkede også at hvis de gnubbede rav længe nok, kunne de få en gnist til at springe. Denne egenskab kommer fra den triboelektriske effekt.
 I 1600 vendte den engelske videnskabsmand William Gilbert tilbage til emnet i De Magnete, og var ophavsmand til det moderne latinske ord electricus fra ηλεκτρον (elektron), det græske ord for "rav", som hurtigt blev afledt til elektrisk og elektricitet. Han blev efterfulgt i 1660 af Otto von Guericke, som opfandt hvad der sandsynligvis var den første elektrostatiske generator. Andre nævneværdige europæiske pionerer var Robert Boyle, som i 1675 konstaterede at elektrisk tiltrækning og frastødning kan virke gennem et vakuum; Stephen Gray, som i 1729 klassificerede materialer som ledere og isolatorer; og C. F. du Fay, som i 1733 foreslog at elektricitet optræder i to varianter som ophæver hinanden, og udtrykte dette i form af en to-væske teori. Når glas gnubbedes mod silke, sagde du Fay at glasset var ladet med vitreous electricity, og at når rav gnubbedes mod pels, blev ravet ladet med resinous electricity.
 En af de de fremmeste eksperter i elektricitet i det 18. århundrede var Benjamin Franklin, som argumenterede for en en-væske teori for elektricitet. Franklin forestillede sig elektricitet som en slags usynlig væske, der var til stede i alt stof; f.eks. mente han at det var glasset i en Leydenkrukke der indeholdt den ophobede ladning. Han antog at når man gnubber isolerende overflader sammen skifter denne "væske" placering, og at et flow af denne væske udgør en elektrisk strøm. Han mente også at når stof indholdt for lidt af "væsken" var den negativt ladet, og når der var et overskud var den positivt ladet. Af ukendte grunde valgte han at associere "positiv" med vitreous electricity og den negative med resinous electricity. William Watson kom til den samme konklusion omtrent på samme tid.
 Vi ved nu at Franklin/Watson-modellen var tæt på, men for simpel. Stof består i virkeligheden af flere slags ladede partikler; de mest almindelige er den positivt ladede proton og den negativt ladede elektron. I stedet for én slags elektrisk strøm er der mange: flow af elektroner, flow af elektron "huller", der opfører sig som positive partikler, og flow af postitive og/eller negative ioner i modsat retning. For at mindske forvirringen bruger man stadig Franklins konvention og forestiller sig at den elektriske strøm (kendt som den konventionelle strøm) er et flow udelukkende af positivt ladede partikler. Denne konvention simplificerer elektriske koncepter og beregninger, men ignorerer det faktum at i visse ledere (elektrolytter, halvledere og plasmaer) er der to eller flere "slags" elektrisk strøm i modsatte retninger. Flowretningen for "konventionel strøm" er også baglæns i forhold til den virkelige elektronvandring i metaller (den typiske elektriske leder), hvilket forvirrer mange begyndere inden for elektronik.
 Ladningsbevarelse
 Den totale elektriske ladning i et isoleret system er altid konstant. Denne lov brydes ikke af nogen kendte fysiske processer og kan udledes lokalt med den gauge-invariante version af bølgefunktionen. For et åbent system - hvor ladninger kan bevæge sig ud og ind - er den samlede ændring i ladningstæthed i et volumen er lig med strømtætheden integreret over volumenets overfladeareal. Dette er også lig med den samlede elektrisk strøm: :
 Dette er også kendt som kontinuitetsligningen.
 Se også
 Strømtæthed
 Elektrostatisk afladning
 SI-enheder inden for electromagnetisme
 Eksterne links
 How fast does a charge decay?
 Science Aid: Electrostatic charge Easy to understand page on electrostatic charge.
 Noter
 Ladning
 Elektromagnetisme
 Fysisk størrelse


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.7.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 165/34
 Postanowienie Prezesa Sądu do spraw Służby Publicznej z dnia 31 maja 2006 r. — Bianchi przeciwko Europejskiej Fundacji Kształcenia
 (Sprawa F-38/06 R)
 (Postępowanie w przedmiocie środka tymczasowego - Wniosek o zawieszenie wykonania i o zastosowanie środków tymczasowych)
 (2006/C 165/68)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Irène Bianchi (Turyn, Włochy) (Przedstawiciel: M.-A. Lucas, avocat)
 Strona pozwana: Europejska Fundacja Kształcenia (Przedstawiciel: M. Dunbar, dyrektor, G. Vandersanden, avocat)
 Przedmiot sprawy
 Zawieszenie wykonania decyzji z dnia 24 października 2005 r. w której Europejska Fundacja Kształcenia odmówiła przedłużenia skarżącej umowy członka personelu tymczasowego oraz zarządzenie środków tymczasowych.
 Sentencja postanowienia
 1)
 Wniosek o zastosowanie środków tymczasowych zostaje oddalony.
 2)
 Rozstrzygniecie w przedmiocie kosztów nastąpi w orzeczeniu kończącym postępowanie.


type: other

text:
Højesteret har i dag afsagt en principiel dom om fortolkning af grundloven og forholdet til Danmarks internationale forpligtelser.
 18. januar 2018 Af Stanley Stener Nielsen og Sune Fugleholm
 Højesteret har i dag afsagt en principiel dom om fortolkning af grundloven og forholdet til Danmarks internationale forpligtelser. Spørgsmålet i sagen var, om det er foreneligt med grundloven og Danmarks internationale forpligtelser, at fire personer, som var frataget den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, ikke kunne stemme til folketingsvalget i 2015. Det er første gang, Højesteret fortolker grundlovens § 29 om betingelserne for valgret.
 Hovedspørgsmålet i sagen var, om folketingsvalglovens § 1, hvorefter personer, der er under værgemål med fratagelse af den retlige handleevne, jf. værgemålslovens § 6, ikke har valgret til Folketinget, er udformet i overensstemmelse med grundlovens § 29, hvorefter personer, der er ”umyndiggjort”, ikke har valgret til Folketinget.
 Højesteret fandt, at personer, der er frataget den retlige handleevne efter værgemålslovens § 6, må anses for umyndiggjort i grundlovens forstand og derfor ikke har valgret til Folketinget. Højesteret konkluderede på den baggrund, at folketingsvalglovens § 1 er udformet i overensstemmelse med grundloven. Uanset hvad der følger af Danmarks internationale forpligtelser, kunne appellanterne derfor ikke få medhold i, at de havde valgret ved folketingsvalget i 2015.
 Højesteret tog herefter stilling til, om appellanternes rettigheder efter navnlig Den Europæiske Menneskerettighedskonvention er blevet krænket, og om de i givet fald har krav på godtgørelse som følge heraf.
 Højesteret fandt, at den danske ordning fulgte et anerkendelsesværdigt formål og var proportional. Højesteret lagde i sin begrundelse vægt på Menneskerettighedsdomstolens domme i sagerne Alajos Kiss mod Ungarn, Zdanoka mod Letland og Scoppola mod Italien.
 Højesteret inddrog endvidere i sin begrundelse en komparativ analyse af de øvrige EU-landes regler om umyndighed som fortabelsesgrund for stemmeret, og bemærkede i den forbindelse, at det i en række andre europæiske lande følger af enten valglovgivningen eller det pågældende lands forfatning, at personer, der er frataget den retlige handleevne, ikke har valgret.
 Højesteret fandt på den baggrund ikke grundlag for at fastslå, at den ordning, der følger af grundlovens § 29, er i strid med Den Europæiske Menneskerettighedskonvention eller FN’s Handicapkonvention. Allerede af den grund havde appellanterne ikke ret til godtgørelse.
 Sagen blev varetaget af advokat Sune Fugleholm og advokatfuldmægtig Stanley Stener Nielsen.
 Advokatfuldmægtig E: stan@kammeradvokaten.dk
 M: +45 53 62 84 31
 Læs Højesterets dom af den 18. januar 2018.


type: legislation

text:
 |
 52010PC0309
 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna /* KOM/2010/0309 slutlig - COD 2010/0171 */
 [pic] | EUROPEISKA KOMMISSIONEN |Bryssel den 9.6.2010KOM(2010) 309 slutlig2010/0171 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNINGom ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskapernaMOTIVERINGBAKGRUND |Genom Lissabonfördraget, som trädde i kraft den 1 december 2009, inrättades posten som unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen. Enligt fördraget ska den höga representanten och vice ordföranden stödjas av en europeisk avdelning för yttre åtgärder. I artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen anges att denna avdelning ska samarbeta med medlemsstaternas diplomattjänster och ska bestå av tjänstemän från berörda avdelningar inom rådets generalsekretariat och kommissionen samt utsänd personal från medlemsstaternas nationella diplomattjänster. Precis som vad som gäller för alla unionens institutioner och organ kommer personalpolitik och bemanningspolitik för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder att förvaltas utifrån tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. För att göra det möjligt för avdelningen att arbeta på det sätt som föreskrivs i fördraget om Europeiska unionen och i enlighet med riktlinjerna i ordförandeskapets rapport som godkändes av Europeiska rådet den 29 oktober 2009, krävs vissa ändringar av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna. Förutom de anpassningar till den nya terminologin som beror på Lissabonfördragets ikraftträdande, begränsas de föreslagna ändringarna till vad som krävs för att inrätta Europeiska avdelningen för yttre åtgärder och för att avdelningen ska kunna fungera väl. Förslaget är en av de lagstiftningsåtgärder som måste antas i detta sammanhang. Hur Europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska organiseras och arbeta kommer att föreskrivas i ett beslut som ska antas av rådet i enlighet med artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen. Budgetförordningen ska också anpassas efter de specifika behoven inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder. |SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |Samråd med personalens företrädare om förslaget har ägt rum enligt vederbörliga förfaranden. Synpunkterna från de parter med vilka samråd ägt rum har beaktats i förslaget. |RÄTTSLIGA ASPEKTER |Sammanfattning av den föreslagna åtgärden För att Europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska vara driftsmässig redan från början måste personalen vara kvalificerad och erfaren. I förordningen bekräftas att - i de fall då det i rådets beslut om att inrätta Europeiska avdelningen för yttre åtgärder föreskrivs att en enhet från rådets eller kommissionens organisationsplan ska överföras till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder – ska de tjänstemän och de tillfälligt anställda som upprätthåller tjänster i den enheten, och annan personal som är avdelad för den enheten överföras från sina respektive institutioner till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder. En viktig aspekt i uppbyggnaden av Europeiska avdelningen för yttre åtgärder är att de olika grupper som personalen hämtas från måste behandlas lika. Därför kommer urvalsförfarandena att vara lika för alla (till skillnad från den nuvarande situationen där interna sökande prioriteras före interinstitutionella sökande). Tillsättningsmyndigheten kommer därför att beakta ansökningar till lediga tjänster på Europeiska avdelningen för yttre åtgärder från olika personalkategorier (personal från nationella diplomattjänster, tjänstemän från kommissionen, rådet och Europeiska avdelningen för yttre åtgärder samt tillfällig personal från nationella diplomattjänster vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder) utan att prioritera bland dem. Efter den inledande etappen, och senast den 1 juli 2013, kommer denna förenklade tillgång till lediga tjänster inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder att utsträckas till att omfatta tjänstemän inom unionens övriga institutioner. För att garantera att de nationella diplomattjänsterna är tillräckligt väl representerade vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder bör det vara möjligt att till och med den 30 juni 2013 prioritera sökande från medlemsstaternas nationella diplomattjänster om olika sökande till AD-tjänster har i huvudsak likvärdiga kvalifikationer. Personal från nationella diplomattjänster kommer att anställas inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder i en särskild kategori som tillfälligt anställda. I denna kategori som tillfälligt anställda kommer vissa bestämmelser att vara i linje med de som gäller för tjänstemän (bestämmelser om pensionsålder, möjlighet till uppehållande av annan tjänst och tjänstledighet av personliga skäl). Denna personal kommer alltså att ha samma arbetsvillkor som tjänstemän. Tjänstemän inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som var tjänstemän antingen på rådet eller kommissionen innan de började sin tjänstgöring vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder kan söka lediga tjänster på sin ursprungsinstitution på samma grund som de tjänstemän som arbetar på dessa institutioner. Deras ansökningar betraktas som ansökningar från interna sökande. I undantagsfall kan en överflyttning i tjänstens intresse, det vill säga utan att tjänsten först utlyses, från Europeiska avdelningen för yttre åtgärder till rådet eller kommissionen eller tvärtom bli möjlig. Europeiska avdelningen för yttre åtgärder betraktas som en institution vid tillämpningen av tjänsteföreskrifterna. Den höga representanten och vice ordföranden kommer att vara tillsättningsmyndighet för personalen vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (med en möjlighet att delegera dessa befogenheter till personal vid avdelningen). Det kommer att finnas särskilda arrangemang i fall då personal från Europeiska avdelningen för yttre åtgärder måste utföra uppgifter på kommissionens vägnar. I detta sammanhang kommer de att få ta emot instruktioner från kommissionen. Kommissionen kommer också att delta i rekryteringen och bedömningen av denna personal, samt i samband med disciplinfrågor. Man kommer även att beakta situationen för kommissionstjänstemän som arbetar på unionens delegationer och som inom vissa områden ska motta instruktioner från delegationschefen (som kommer att vara tjänsteman eller tillfälligt anställd vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder). Andra tekniska ändringar gäller bilaga X till tjänsteföreskrifterna (bestämmelser som ska tillämpas på tjänstemän som tjänstgör i tredjeland), kontraktsanställda och lokalanställda. Dessa ändringar bör göra att unionens delegationer kan fungera bättre. Hela bilaga X (och inte bara vissa bestämmelser) kommer att vara tillämplig på kontraktsanställda som tjänstgör i ett tredjeland, även kommissionspersonal. Kontraktsanställda med arbetsuppgifter inom delegationerna kommer att kunna delta i rotationsförfarandet mellan delegationer och huvudkontoret. För att åstadkomma en bättre könsmässig fördelning vid delegationerna kommer personal som tjänstgör i tredjeland att kunna ta ut föräldraledighet och samtidigt fortsätta att åtnjuta vissa bestämmelser i bilaga X (bostad som tillhandahålls av institutionen eller ersättning för hyra, tilläggssjukförsäkring och utbildningstillägg) för en begränsad tid. Syftet med ändringarna rörande lokalanställda är att öka deras sociala trygghet. För närvarande gäller för lokalanställda som arbetar i länder som inte har något socialt säkerhetssystem, eller ett otillräckligt sådant, att de ombeds att bidra till ett system som EU har inrättat, medan kommissionen betalar arbetsgivarens avgifter. En särskild bestämmelse bör införas i anställningsvillkoren, eftersom detta system ger sociala garantier på en miniminivå, vilket inte säkerställs i nationell lagstiftning. |Rättslig grund Ändringarna i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren måste antas av Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet på förslag av kommissionen och efter samråd med övriga berörda institutioner. |Subsidiaritetsprincipen Förslaget avser ett område där unionen är ensam behörig. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |BUDGETKONSEKVENSER |Förslaget är i huvudsak budgetneutralt, även om några bestämmelser ger en mindre påverkan på budgeten: Tillämpning av artikel 9a i bilaga X till tjänsteföreskrifterna skulle innebära besparingar på cirka 189 000 euro per år (minskning av kostnader). Detta beror på att tjänstemän som har föräldraledighet får en ersättning som är lägre än lönen. Antalet föräldraledigheter förväntas öka. I artikel 18 i bilaga X föreskrivs att ersättning ska utgå för hotellutgifter under förutsättning att sådan bostad som anges i artikel 5 i bilagan ännu inte kan tillhandahållas. Ungefär 24 fall förväntas om artikel 18 skulle tillämpas på kontraktsanställda. Den årliga påverkan skulle bli 130 000 euro (ökning i utgifter). Ändringen i artikel 3a i anställningsvillkoren, enligt vilken rotation mellan delegationer och huvudkontor tillåts för kontraktsanställda på delegationer, anses inte få någon påverkan på budgeten. Det blir inga ytterligare kostnader genom ändringen av artikel 121 i anställningsvillkoren för övriga anställda, eftersom systemet redan finns och de nödvändiga beloppen har förts in av budgetmyndigheten i Europeiska unionens årliga budgetar. |2010/0171 (COD)Förslag tillEUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNINGom ändring av tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga anställda vid Europeiska gemenskapernaEUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 336,med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, som lagts fram efter samråd med kommittén för tjänsteföreskrifterna[1],efter översändande av förslaget till förslaget till de nationella parlamenten,i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, ochav följande skäl:1. I enlighet med artikel 27 i fördraget om Europeiska unionen ska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik stödja sig på en europeisk avdelning för yttre åtgärder. Denna avdelning ska samarbeta med medlemsstaternas diplomattjänster och ska bestå av tjänstemän från berörda avdelningar inom rådets generalsekretariat och kommissionen samt utsänd personal från medlemsstaternas nationella diplomattjänster.2. På grund av avdelningens särskilda uppgifter bör den vara självständig inom ramen för tjänsteföreskrifterna. Därför ska Europeiska avdelningen för yttre åtgärder betraktas som en unionsinstitution vid tillämpningen av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren.3. Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen bör vara tillsättningsmyndighet och myndighet som är behörig att sluta anställningskontrakt för personal vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder (med en möjlighet att delegera dessa befogenheter till personal vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder). Eftersom viss personal, inklusive delegationscheferna, kommer att utföra uppgifter för kommissionen som en del av sina normala uppgifter, bör det beslutas om kommissionens deltagande i beslut om denna personal.4. Det bör göras klart att personal vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som utför uppgifter åt kommissionen som en del av sitt arbete bör följa kommissionens instruktioner i dessa fall. Likaså bör tjänstemän vid kommissionen som tjänstgör vid unionens delegationer följa instruktioner från delegationschefen, i synnerhet i organisatoriska och administrativa frågor samt frågor som gäller genomförandet av budgeten.5. För att undvika oklarheter bör det bekräftas att tjänstemän och tillfälligt anställda som innehar en tjänst vid en enhet som överförs från rådets generalsekretariat eller kommissionen till avdelningen för yttre åtgärder enligt det rådsbeslut som avses i artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen ska anses överförda till den nya avdelningen med sin tjänst. Detta bör också gälla kontraktsanställda och lokalanställda. Det bör vidtas särskilda åtgärder för att de anställda som omfattas av sådana överföringar ska få adekvat stöd och vägledning i sin karriär.6. Tjänstemän vid rådet eller kommissionen som tjänstgör vid avdelningen för yttre åtgärder bör kunna söka lediga tjänster vid sina ursprungliga institutioner på samma villkor som interna sökande från dessa institutioner.7. För att speciella situationer ska kunna hanteras på ett flexibelt sätt (t.ex. om en tjänst måste besättas snabbt eller om stödfunktioner behöver överföras från rådet eller kommissionen till avdelningen) bör en tjänsteman i undantagsfall kunna överföras från rådet eller kommissionen till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder i tjänstens intresse, dvs. utan att den lediga tjänsten först annonseras ut. På samma sätt bör en tjänsteman kunna överförs från Europeiska avdelningen för yttre åtgärder till rådet eller kommissionen i tjänstens intresse.8. Det är nödvändigt att se till att personal vid nationella diplomattjänster, sökande från rådet och kommissionen och interna sökande kan ansöka om tjänster vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder på lika villkor. Senast från och med den 1 juli 2013 bör detta även gälla tjänstemän vid andra institutioner. För att garantera att de nationella diplomattjänsterna är tillräckligt väl representerade vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder bör emellertid unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen fram till och med den 30 juni 2013 ha rätt att besluta att sökande från nationella diplomattjänster ska prioriteras i fall där olika sökande till tjänster i tjänstegrupp AD har i huvudsak likvärdiga kvalifikationer.9. Utvalda sökande från de nationella diplomattjänsterna som är utsända av sina medlemsstater bör anställas som tillfälligt anställda och därigenom få samma ställning som tjänstemän. De genomförandebestämmelser som ska antas av Europeiska avdelningen för yttre åtgärder bör garantera samma karriärmöjligheter för tillfälligt anställda som för tjänstemän.10. För att undvika onödiga begränsningar för anställning vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder för personal från de nationella diplomattjänsterna, bör särskilda bestämmelser om kontraktens varaktighet antas. För den här kategorin av tillfälligt anställda bör bestämmelserna om uppehållande av annan tjänst, tjänstledighet av personliga skäl och högsta pensionsålder anpassas till de bestämmelser som gäller för tjänstemän.11. Dessa särskilda bestämmelser bör också, efter begäran från berörda personer, vara tillämpliga på tillfälliga anställda från de medlemsstaters nationella diplomattjänster som anställdes vid berörda avdelningar inom rådets generalsekretariat eller kommissionen före upprättandet av Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, men efter det att Lissabonfördraget trädde i kraft.12. För att minska det administrativa arbetet vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder bör kommissionens disciplinnämnd vara disciplinnämnd för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, om inte unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen beslutar att inrätta en disciplinnämnd för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.13. För att kommissionens personal och personal vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska ha en enhetlig representation på delegationerna, bör det föreskrivas att kommissionens personalkommitté också ska företräda personalen vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, som bör ha rösträtt och kunna ställa upp som kandidater vid val till personalkommittén.14. Eftersom undantagsbestämmelserna för tjänstemän som tjänstgör i tredjeland (bilaga X till tjänsteföreskrifterna) inte är tillämpliga under föräldraledighet eller familjeledighet, är det i praktiken svårt för tjänstemän som arbetar på delegationer att ta ut sådan ledighet. Detta går emot det allmänna målet att uppnå en bättre balans mellan privatliv och arbetsliv och är i synnerhet ett hinder för kvinnor som kanske annars skulle vara intresserade av en tjänst på en av unionens delegationer. Det är därför lämpligt att bestämmelserna i bilaga X i begränsad omfattning bör fortsätta att gälla under föräldraledighet och familjeledighet.15. Mot bakgrund av erfarenheterna sedan 2004 förefaller det inte vara motiverat att behålla den nuvarande begränsningen av tillämpningen av bilaga X i tjänsteföreskrifterna på kontraktsanställd personal. Detta innebär särskilt att kontraktsanställda bör delta fullt ut i det mobilitetsförfarande som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i bilaga X. Därför är det nödvändigt att föreskriva att kontraktsanställda på delegationer, som omfattas av artikel 3a i anställningsvillkoren, tillfälligt kan placeras vid institutionens säte.16. Vad gäller socialförsäkring för lokalanställda hänvisas i artikel 121 i anställningsvillkoren till de bestämmelser som gäller de sociala avgifterna där den lokalanställde ska tjänstgöra. Eftersom sociala säkerhetssystem är obefintliga eller otillräckliga i vissa länder, bör en rättslig grund skapas för att inrätta ett oberoende eller kompletterande socialt säkerhetssystem.17. För att underlätta för personal som reser utanför Europeiska unionen under sitt tjänsteutövande, bör det vara möjligt att utfärda identitetshandlingar när tjänstens intresse så kräver och särskilda rådgivare bör omfattas av denna möjlighet.18. De termer som används i tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren behöver anpassas till fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, som trädde i kraft den 1 december 2009.19. Denna förordning bör träda i kraft så snart som möjligt, eftersom de föreslagna ändringarna av tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren utgör ett nödvändigt villkor för att Europeiska avdelningen för yttre åtgärder ska fungera väl.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna ska ändras på följande sätt:20. Titeln ska ersättas med ”Tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska unionen”.21. Utom i artikel 66a.1 ska ”Europeiska gemenskaperna” ersättas med ”Europeiska unionen”.Utom i hänvisningarna till Europeiska kol- och stålgemenskapen, Europeiska ekonomiska gemenskapen eller Europeiska atomenergigemenskapen i artiklarna 68 och 83, ska ”gemenskap” och ”gemenskaper” ersättas med ”union” och eventuella grammatiska ändringar ska göras.Uttrycken ”de tre europeiska gemenskaperna” och ”en av de tre europeiska gemenskaperna” ska ersättas med ”Europeiska unionen”.22. I artikel 64 andra stycket och i artikel 65.3 ska ”artiklarna 148.2 andra stycket första strecksatsen i fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen och 118.2 i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen” ersättas med ”artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen”. I artikel 13 första stycket andra meningen i bilaga X ska ”i artikel 148.2 andra stycket första strecksatsen i Fördraget om upprättandet av Europeiska ekonomiska gemenskapen samt i artikel 118.2 andra stycket första strecksatsen i Fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen” ersättas med ”artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen”.I artikel 83a.5, artikel 14.2 i bilaga XII och artikel 22.3 i bilaga XIII ska ”första strecksatsen i artikel 205.2 i EG-fördraget” och ”artikel 205.2 första strecksatsen i EG-fördraget” ersättas med ”artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen”. I artikel 13.3 i bilaga VII ”artikel 205.2 andra stycket första strecksatsen i EG-fördraget” ersättas med ”artikel 16.4 och 16.5 i fördraget om Europeiska unionen”.I artikel 45.2 ska ”artikel 314 i EG-fördraget” ersättas med ”artikel 55 i fördraget om Europeiska unionen”.23. I artikel 7.1 i bilaga III ska ”Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal” ersättas med ”Europeiska rekryteringsbyrån”.I artikel 7.3 i bilaga VII ska ”i bilaga IV till fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen” ersättas med ”bilaga II till fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”.I artikel 40 i bilaga VIII ska ”Europeiska gemenskapernas kommission” ersättas med ”Europeiska kommissionen”.24. I artikel 6.4 ska andra stycket ersättas med följande:”Europaparlamentet och rådet ska besluta i enlighet med artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”.I artikel 9.2 i bilaga VIII och artikel 15.2 i bilaga XI ska ”artikel 238 i EG-fördraget” ersättas med ”artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”.I artikel 10 i bilaga XI ska ”rådet, som skall fatta beslut i enlighet med förfarandet i artikel 238 i EG-fördraget” ersättas med ”Europaparlamentet och rådet, som ska fatta beslut i enlighet med artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”.25. Artikel 1b ska ändras på följande sätt:a) Följande led ska läggas till som led a:”a) Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, underställd unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen.b) Led a-d ska betecknas b-e.26. I artikel 23 ska tredje stycket ersättas med följande:”De identitetshandlingar som föreskrivs i protokollet om immunitet och privilegier ska utfärdas till enhetschefer, tjänstemän i lönegraderna AD12–AD16, till tjänstemän som tjänstgör utanför Europeiska unionens territorium och till andra tjänstemän för vilka detta krävs i tjänstens intresse. ”27. I artikel 77 ska tredje stycket ersättas med följande:”När det gäller en tjänsteman som har assisterat en person som innehar en tjänst som föreskrivs i fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller en vald ordförande för någon av unionens institutioner eller organ eller för någon av Europaparlamentets politiska grupper, ska den rätt till pension som motsvarar de pensionsberättigande tjänsteår som han fått under den tjänstgöringen dock beräknas på grundval av den slutliga grundlön han fick under den tiden, om den erhållna grundlönen överstiger den som tas i beräkning vid tillämpningen av andra stycket i denna artikel.”28. Avdelning VIIIa ska betecknas avdelning VIIIb. Följande nya avdelning VIIIa ska läggas till efter avdelning VIII:”AVDELNING VIIIaSÄRSKILDA BESTÄMMELSER SOM SKA TILLÄMPAS PÅ EUROPEISKA AVDELNINGEN FÖR YTTRE ÅTGÄRDERArtikel 951. De befogenheter som genom tjänsteföreskrifterna tilldelas tillsättningsmyndigheten ska utövas av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande i kommissionen vad gäller personalen vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder. Han får besluta vem inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som ska utöva dessa befogenheter. Artikel 2.2 ska tillämpas.2. Vad gäller delegationschefer ska dock befogenheterna för utnämningar utövas utifrån en förteckning över sökande som kommissionen har godkänt till inom ramen för den befogenhet den har genom fördragen. Detta ska även tillämpas på överflyttningar i tjänstens intresse.3. Rörande personal vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som ska utföra uppgifter för kommissionen som en del av sina arbetsuppgifter, ska tillsättningsmyndigheten sätta igång sådana administrativa undersökningar och disciplinära förfaranden som avses i artiklarna 22 och 86 samt i bilaga IX om kommissionen så kräver.Vid tillämpningen av artikel 43 ska samråd ske med kommissionen.Artikel 96Trots vad som sägs i artikel 11 ska en kommissionstjänsteman som arbetar på en av unionens delegationer ta emot instruktioner från delegationschefen, särskilt rörande organisationsfrågor och administrativa frågor, och i enlighet med rättsakter som antas enligt artikel 322 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om genomförandet av unionens budget.En tjänsteman vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som ska utföra arbetsuppgifter för kommissionen som en del av sitt arbete ska ta emot instruktioner från kommissionen angående arbetsuppgifterna.Hur denna artikel ska genomföras ska fastställas i samråd mellan kommissionen och Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.Artikel 97I enlighet med villkoren i artikel 7.1 och trots vad som sägs i artiklarna 4 och 29 får de berörda institutionernas tillsättningsmyndigheter i undantagsfall och efter en gemensam överenskommelse och endast i tjänstens intresse, och efter att ha hört den berörda tjänstemannen, förflytta en tjänsteman från rådet eller kommissionen till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder utan att den lediga tjänsten annonseras för personalen. En tjänsteman vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder får överföras till rådet eller kommissionen på samma villkor.Artikel 981. I enlighet med artikel 29.1 a och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 97, ska tillsättningsmyndigheten när den tillsätter en tjänst vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder beakta ansökningar från tjänstemän på rådet, kommissionen och Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, tillfälligt anställda som omfattas av artikel 2 e i anställningsvillkoren för övriga anställda samt personal från medlemsstaternas nationella diplomattjänster utan att prioritera någon av dessa kategorier.Från och med ett datum som fastställs av unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen, men senast från och med den 1 juli 2013, ska tillsättningsmyndigheten också beakta ansökningar från tjänstemän vid andra institutioner utan prioritera någon av dessa kategorier.2. I enlighet med artikel 29.1 a och utan att det påverkar tillämpningen av artikel 97, ska tillsättningsmyndigheten när den tillsätter en ledig tjänst vid rådet eller kommissionen, beakta ansökningar från interna sökande och tjänstemän vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder som var tjänstemän vid den berörda institutionen innan de blev tjänstemän vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder utan att prioritera någon av dessa kategorier.Artikel 991. Såvida inte unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen beslutar att inrätta en disciplinnämnd för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder, ska kommissionens disciplinnämnd också vara disciplinnämnd för Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.I ett sådant fall ska de två extra ledamöter som avses i artikel 5.2 i bilaga IX utses bland tjänstemännen vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.” Den tillsättningsmyndighet och den personalkommitté som avses i artikel 5.5 och artikel 6.4 i bilaga IX ska vara de som gäller Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.2. Med avvikelse från vad som sägs i artikel 9.1 a första strecksatsen ska kommissionens personalkommitté också representera tjänstemän och andra anställda vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder”.29. I bilaga X kapitel 3 ska följande artikel införas som artikel 9a:”Artikel 9aUnder föräldraledighet och familjeledighet som avses i artikel 42 a och artikel 42b i tjänsteföreskrifterna, ska artiklarna 5, 23 och 24 i denna bilaga fortsätta att gälla för en sammanlagd period på högst sex månader inom varje tvåårsperiod av tjänstgöring i ett tredjeland och artikel 15 i denna bilaga ska fortsätta att gälla för en sammanlagd period på nio månader inom varje tvåårsperiod av tjänstgöring i ett tredjeland."Artikel 2Anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna ska ändras på följande sätt:30. Titeln ska ersättas med ”Tjänsteföreskrifter för övriga anställda i Europeiska unionen”.31. Utom i artikel 28a.8 ska ”Europeiska gemenskaperna” ersättas med ”Europeiska unionen”, ”gemenskap” och ”gemenskaper” ersättas med ”union” och eventuella grammatiska ändringar ska göras.3. I artiklarna 12.3 och 82.5 ska ”Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal” ersättas med ”Europeiska rekryteringsbyrån”.4. I artikel 39.1 ska ”artikel 238 i EG-fördraget” ersättas med ”artikel 336 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt”.5. Artikel 2 ska ändras på följande sätt:a) I led c ska ”fördragen om upprättande av gemenskaperna eller fördraget om upprättande av ett gemensamt råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna, eller hos den valde ordföranden för någon av gemenskapernas institutioner eller något av dess organ”, ersättas med ”fördraget om Europeiska unionen och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, eller hos den valde ordföranden för någon av unionens institutioner eller något av dess organ”.b) Följande led ska läggas till som led e:”e) Personal som är utsänd från medlemsstaternas nationella diplomattjänster och som är anställd för att tillfälligt uppehålla en permanent tjänst vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder.”6. I artikel 3a.1 ska följande stycke läggas till efter led e:”Personal som är anställd för att utföra arbetsuppgifter på heltid eller deltid vid unionens delegationer kan tillfälligt förflyttas till institutionens säte enligt det mobilitetsförfarande som anges i artiklarna 2 och 3 i bilaga X till tjänsteföreskrifterna.”7. I artikel 3b ska andra stycket ersättas med följande:”Utom i de fall som avses i artikel 3a.1 andra stycket får inte kontraktsanställda för övriga uppgifter användas då artikel 3a är tillämplig.”8. Artikel 10 ska ändras på följande sätt:a) De fyra befintliga styckena ska numreras.b) Den sista meningen i punkt 4 ska utgå.c) Följande punkt ska läggas till som punkt 5:'5. Artiklarna 95, 96 och 99 i tjänsteföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt på tillfälligt anställda. Avdelning VIIIb i tjänsteföreskrifterna ska på motsvarande sätt tillämpas på tillfälligt anställda i ett tredjeland.”9. I artikel 47 ska led a ersättas med följande:”a) vid utgången av den månad då den anställde fyller 65 år, eller, där så är tillämpligt, det datum som är fastställt i enlighet med artikel 50c.3, eller,”10. Följande kapitel ”Särskilda bestämmelser för sådana tillfälliga anställda som avses i artikel 2 e” ska läggas till som kapitel 10 i avdelning II:”KAPITEL 10Särskilda bestämmelser för sådana tillfälliga anställda som avses i artikel 2 eArtikel 50b1. Personal från medlemsstaternas nationella diplomattjänster som har valts ut enligt förfarandet i artikel 98.1 i tjänsteföreskrifterna och som är utsända från sin nationella diplomattjänst ska anställas som tillfälligt anställda enligt artikel 2 e.2. De får anställas för högst fyra år. Anställningskontrakten får förnyas mer än en gång för högst fyra år vid varje förnyande. Ett förnyande ska beviljas under förutsättning att uppdraget som utsänd från den nationella diplomattjänsten förlängs med perioden för förnyandet.Artikel 50c1. Artiklarna 37, 38 och 39 i tjänsteföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt. Ett uppdrag som utsänd ska inte gälla efter anställningskontraktets slut.2. Artikel 40 i tjänsteföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt. Tjänstledighet av personliga skäl ska inte gälla efter anställningskontraktets slut. Artikel 17 i anställningsvillkoren för övriga anställda ska inte gälla.3. Artikel 52 andra stycket i tjänsteföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt.32. I artikel 80 ska följande punkt läggas till som punkt 5:'5. Artiklarna 95, 96 och 99 i tjänsteföreskrifterna ska tillämpas på motsvarande sätt.”33. Artikel 118 ska ersättas med följande:”Artikel 118Bilaga X till tjänsteföreskrifterna ska på motsvarande sätt tillämpas på kontraktsanställda som tjänstgör i ett tredjeland. Artikel 21 i den bilagan ska dock endast tillämpas om anställningskontraktet avser minst ett år.”34. Artikel 121 ska ersättas med följande:”Artikel 121Vad gäller socialförsäkring ska institutionen ansvara för arbetsgivarens andel av de sociala avgifterna enligt gällande bestämmelser på den ort där den anställde ska tjänstgöra, utom om det föreskrivs något annat i avtalet om säte. Institutionen får inrätta ett oberoende eller kompletterande socialt säkerhetssystem för länder som inte har något socialt säkerhetssystem eller ett otillräckligt sådant.”35. I artikel 124 ska ”artikel 23 första och andra stycket” ersättas med ”artikel 23”.Artikel 31. Tjänstemän och tillfälligt anställda som innehar en tjänst vid en organisatorisk enhet som överförs från rådets generalsekretariat eller kommissionen till avdelningen för yttre åtgärder enligt det rådsbeslut som har antagits i enlighet med artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen ska anses överförda till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder från de berörda institutionerna vid det datum som fastslås i det beslutet. Detta ska också gälla kontraktsanställda och lokalanställda vid en sådan organisatorisk enhet, för vilka villkoren i anställningskontraktet ska vara oförändrade.Om en del av en organisatorisk enhet överförs och de tjänstemän och andra anställda som är anställda i den delen av enheten inte kan identifieras automatiskt, ska rådet eller kommissionen allteftersom omständigheterna besluta om en överföring av personalen i överenskommelse med den höga representanten och efter att ha hört de tjänstemän och de övriga anställda som eventuellt berörs.2. Efter begäran från berörda personer, ska avställningskontrakt för tillfälligt anställda från medlemsstaternas nationella diplomattjänster, som anställdes efter den 30 november 2009 och som innehar en tjänst inom en organisatorisk enhet som överförs från rådets generalsekretariat eller kommissionen till Europeiska avdelningen för yttre åtgärder i enlighet med det rådsbeslut som har antagits enligt artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen, utan ett nytt urvalsförfarande omvandlas till anställningskontrakt i enlighet med artikel 2 e i anställningsvillkoren för övriga anställda. I övrigt ska villkoren i anställningskontraktet vara oförändrade. Begäran måste göras inom ett år efter det överföringsdatum som fastställs i det rådsbeslut som antas i enlighet med artikel 27.3 i fördraget om Europeiska unionen.3. För att garantera att de nationella diplomattjänsterna är tillräckligt väl representerade vid Europeiska avdelningen för yttre åtgärder får unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och vice ordförande för kommissionen besluta att, genom undantag från artikel 98.1 i tjänsteföreskrifterna, prioritera sökande från nationella diplomattjänster, under perioden fram till och med den 30 juni 2013, för vissa tjänster i tjänstegrupp AD inom Europeiska avdelningen för yttre åtgärder i fall där olika sökande har i huvudsak likvärdiga kvalifikationer.Artikel 4Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning .Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel denPå Europaparlamentets vägnar På rådets vägnarOrdförande OrdförandeFINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT1. FÖRSLAGETS BENÄMNINGFörslag till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av tjänsteföreskrifter för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkor för övriga anställda vid Europeiska gemenskaperna2. BERÖRDA DELAR I DEN VERKSAMHETSBASERADE FÖRVALTNINGEN/BUDGETERINGENPolitikområden/verksamhet som berörs: Yttre förbindelser – administrativa utgifter för EU:s delegationer3. BERÖRDA BUDGETRUBRIKER3.1. Budgetrubriker (driftsposter och tillhörande poster för tekniskt och administrativt stöd, före detta B/A-poster) – nummer och benämning:XX 01 01 02 01: Löner, bidrag och andra ersättningarXX 01 02 02 01: Löner till övriga anställdaXX 01 02 02 03: Kostnader för övriga anställda och betalning för övriga tjänster04.010413: Instrumentet för stöd inför anslutningen – Personalresurser – Administrativa utgifter.08.010501: Utgifter i samband med forskningspersonal08.010502: Extern forskningspersonal11.010404: Internationella fiskeavtal – administrativa utgifter13.010402: Instrumentet för stöd inför anslutningen – Regional utveckling – Administrativa utgifter19.010401: Instrumentet för utvecklingssamarbete – Administrativa utgifter19.010402: Europeiska grannskaps- och partnerskapsinstrumentet — Administrativa utgifter19.010407: Europeiskt instrument för demokrati och mänskliga rättigheter – Administrativa utgifter21.010401: Instrumentet för utvecklingssamarbete – Administrativa utgifter21.010405: Snabbinsatsmekanism för att hantera de kraftigt stigande livsmedelspriserna i utvecklingsländerna — administrativa utgifter21.010410: Bidrag från EUF för utgifter för allmänt administrativt stöd22.010401: Stöd inför de central- och östeuropeiska ländernas anslutning — administrativa utgifter24.0106: Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) – administrativa utgifterMärk: Också övriga budgetposter under rubrik 5 som omfattar EU:s utrikestjänst påverkas men nämns inte då beloppen är för små för att uttryckas på ett vettigt sätt i detta sammanhang.3.2. Tid under vilken åtgärden kommer att pågå och påverka budgeten:Förslaget rör anställningsvillkoren för kontraktsanställda och lokalanställda i EU:s delegationer och är utan tidsbegränsning. Det inbegriper bland annat följande:- Att göra det möjligt för tjänstemän och kontraktsanställda i delegationerna att kunna ta ut föräldraledighet och familjeledighet utan att förlora vissa av förmånerna i bilaga X till tjänsteföreskrifterna. Eftersom den lönekostnad som sparas in då en anställd som tar ut föräldraledighet eller familjeledighet uppväger kostnaderna för förmånerna i bilaga X som läggs fram i detta förslag beräknas denna åtgärd leda till besparingar på 189 000 euro per år fördelade på alla budgetposter som det hänvisas till i punkt 3.3 nedan (se detaljerad beräkning i bilaga I).- Att fullt ut tillämpa bestämmelserna i bilaga X till tjänsteföreskrifterna för kontraktsanställda. Det innebär att i framtiden kommer en kontraktsanställd, i de fall där bostad enligt artikel 5 ska men ännu inte kan tillhandahållas, i motsats till vad som är fallet idag, få ersättning för tillfälliga boendekostnader. De beräknade kostnaderna för denna åtgärd (130 000 euro) uppvägs av de besparingar som görs vid föräldraledighet och familjeledighet. Denna kostnad fördelas mellan alla budgetposter som det hänvisas till i punkt 3.3 nedan med undantag för de poster som enbart avser tjänstemän (08.010501 och XX01010201) (se detaljerad beräkning i bilaga I).- Att införa rotation enligt tjänsteföreskrifterna för kontraktsanställda. För närvarande återvänder de kontraktsanställda till sina ursprungsorter efter det att deras anställningskontrakt löpt ut och deras erfarenheter går förlorade för EU:s utrikestjänst. Det vore önskvärt att införa ett rotationssystem liknande det för tjänstemän. Eftersom nuvarande budget medger en årlig rotation för 25 % av de kontraktsanställda anses inte denna åtgärd få någon inverkan på budgeten.- Att införa en rättslig grund för de pensionsfonder och sjukförsäkringssystem som finns för de lokalanställda. I samförstånd med de lokalanställda och deras företrädare, och på grundval av de rambestämmelser som fastställer anställningsvillkoren för lokalanställda i Europeiska kommissionen som arbetar i icke-medlemsstater, bidrar kommissionen och de lokalanställda gemensamt till en tilläggspensionsfond och tilläggssjukförsäkringssystem för lokalanställda. Systemet innebär att en klumpsumma betalas ut när anställningen upphör och att sjukvårdskostnader ersätts (på vissa villkor) för den anställde och dennes rättsinnehavare under anställningsperioden. Kostnaderna för dessa åtgärder för kommissionen, vilka har inkluderats i delegationernas respektive årliga administrativa budgetar, uppgår till 5 % respektive 3,22 % av grundlönen. Den årliga kostnaden anges i punkt 4.1.1 (se detaljerad beräkning i bilaga I). Det ska dock påpekas att detta inte utgör en merkostnad då denna kostnad har ingått i den årliga budgeten under många år.För närvarande är det cirka 2 870 lokalanställda anslutna till pensionsfonden och cirka 2 840 (plus deras rättsinnehavare) till sjukförsäkringssystemet. I slutet av 2009 hade pensionsfonden ett saldo på 38,5 miljoner euro och sjukförsäkringssystemet ett saldo på 11 miljoner euro.Det anses att dessa system bör formaliseras i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.3.3. Budgettekniska uppgifter:Budgetrubrik | Typ av utgifter | Nya | Bidrag från Efta | Bidrag från ansökarländer | Rubrik i budget-ramen |XX 01 01 02 01 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 5 |XX 01 02 02 01 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 5 |XX 01 02 02 03 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 5 |04.010413 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |08.010501 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 1a |08.010502 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 1a |11.010404 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |13.010402 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |19.010401 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |19.010402 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |19.010407 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |21.010401 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |21.010405 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |21.010410 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |22.010401 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 4 |24.01600 | Icke-diff. anslag | NEJ | NEJ | NEJ | Nr 5 |4. SAMMANFATTNING AV RESURSBEHOVEN4.1. Finansiella resurser4.1.1. Åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndigandenMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av utgifter | Avsnitt nr | År n | n + 1 | n + 2 | n + 3 | n + 4 | n + 5 och följ-ande bud-getår | Totalt |Driftsutgifter[2] |Åtagandebemyndiganden | 8.1. | a |Betalningsbemyndiganden | b |Administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet[3] |Tekniskt och administrativt stöd |04.010413 | 8.2.4. | c | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.043 | 0.258 |08.010501 | 8.2.4 | c | -0.001 | -0.001 | -0.001 | -0.001 | -0.001 | -0.001 | -0.006 |08.010502 | 8.2.4. | c | 0.040 | 0.040 | 0.040 | 0.040 | 0.040 | 0.040 | 0.240 |11.010404 | 8.2.4. | c | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.002 | 0.012 |13.010402 | 8.2.4. | c | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.085 | 0.510 |19.010401 | 8.2.4. | c | 0.824 | 0.824 | 0.824 | 0.824 | 0.824 | 0.824 | 4.944 |19.010402 | 8.2.4. | c | 0.706 | 0.706 | 0.706 | 0.706 | 0.706 | 0.706 | 4.560 |19.010407 | 8.2.4. | c | 0.114 | 0.114 | 0.114 | 0.114 | 0.114 | 0.114 | 0.684 |21.010401 | 8.2.4. | c | 0.392 | 0.392 | 0.392 | 0.392 | 0.392 | 0.392 | 2.352 |21.010405 | 8.2.4. | c | 0.030 | 0.030 | 0.030 | 0.030 | 0.030 | 0.030 | 0.180 |21.010410 | 8.2.4. | c | 1.033 | 1.033 | 1.033 | 1.033 | 1.033 | 1.033 | 6.198 |22.010401 | 8.2.4. | c | 1.031 | 1.031 | 1.031 | 1.031 | 1.031 | 1.031 | 6.186 |24.010600 | 8.2.4. | c | 0.006 | 0.006 | 0.006 | 0.006 | 0.006 | 0.006 | 0.036 |TOTALT REFERENSBELOPP |Åtagandebemyndiganden | a+c | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 25.776 |Betalningsbemyndiganden | b+c | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 25.776 |Administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet[4] |Personalutgifter och därtill hörande utgifter XX01010201 XX01020201 XX 01020203 | 8.2.5 8.2.5 8.2.5. | d d d | -0.096 0.006 2.191 | -0.096 0.006 2.191 | -0.096 0.006 2.191 | -0.096 0.006 2.191 | -0.096 0.006 2.191 | -0.096 0.006 2.191 | -0.576 0.036 13.146 |Andra administrativa utgifter än personalutgifter och därtill hörande utgifter som inte ingår i referensbeloppet | 8.2.6. | e |Totala beräknade utgifter för åtgärden |TOTALA ÅTAGANDEBEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | a+c+d+e | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 38.382 |TOTALA BETALNINGS-BEMYNDIGANDEN inklusive personalutgifter | b+c+d+e | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 6.397 | 38.382 |Detta är inte en merkostnad utan kostnaden ingår i den gällande årliga budgeten.4.1.2. Förenlighet med den ekonomiska planeringen( Förslaget är förenligt med gällande ekonomisk planering.( Förslaget kräver omfördelningar under den berörda rubriken i budgetramen.( Förslaget kan kräva tillämpning av bestämmelserna i det interinstitutionella avtalet[5] (dvs. flexibilitetsmekanismen eller revidering av budgetramen).4.1.3. Påverkan på inkomsterna( Förslaget påverkar inte inkomsterna.4.2. Personalresurser (t.ex. tjänstemän, tillfälligt anställda och extern personal) – för ytterligare uppgifter, se punkt 8.2.1.Inga.5. BESKRIVNING OCH MÅL5.1. Behov som ska tillgodoses på kort eller lång siktSe ovan punkt 3.2. I förslaget planeras utarbetandet av en rättslig grund för de befintliga pensionsfonderna och sjukförsäkringssystemen, vilket gör det möjligt för de anställda i delegationerna som tar ut föräldraledighet eller familjeledighet att dra fördel av vissa av villkoren i bilaga X, ger de kontraktsanställda möjlighet att delta i rotationsförfarandet och utvidgar tillämpningen av bilaga X till att omfatta de kontraktsanställda som arbetar i delegationerna.5.2. Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå – förslagets förenlighet med övriga finansiella instrument – eventuella synergieffekterEj tillämpligt.5.3. Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom ramen för den verksamhetsbaserade förvaltningenMålet är att ge kontraktsanställda och tjänstemän i delegationerna jämförbara anställningsvillkor, att ge en formell grund för rotation för kontraktsanställda och införa en rättslig grund för de lokalanställdas pensionsfonder och sjukförsäkringssystem.5.4. Metod för genomförande (preliminär)( Centraliserad förvaltning( Direkt av kommissionen( Indirekt genom delegering till( genomförandeorgan( organ som inrättats av gemenskapen enligt artikel 185 i budgetförordningen( nationella offentligrättsliga organ eller organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning( Delad eller decentraliserad förvaltning( Tillsammans med medlemsstaterna( Tillsammans med tredjeländer( Gemensam förvaltning med internationella organisationer (ange vilka)Anmärkningar:6. ÖVERVAKNING OCH UTVÄRDERING6.1. Övervakningssystem6.2. Utvärdering7. Bestämmelser om bedrägeribekämpning8. NÄRMARE UPPGIFTER OM RESURSBEHOV8.1. Kostnader för förslaget fördelade på målMålet är att ge kontraktsanställda och tjänstemän i delegationerna jämförbara anställningsvillkor, att ge en formell grund för rotation för kontraktsanställda och införa en rättslig grund för de lokalanställdas pensionsfonder och sjukförsäkringssystem.8.2. Administrativa utgifter8.2.1. Personal – antal och typI förslaget planeras ingen ytterligare ökning av personalstyrkan.8.2.2. Beskrivning av de arbetsuppgifter som åtgärden för med sig8.2.3. Beskrivning av hur behovet av personal som omfattas av tjänsteföreskrifterna kommer att tillgodoses – Inget( Tjänster som för närvarande avdelats för att förvalta det program som ska ersättas eller förlängas( Tjänster som redan har avdelats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetförslaget för år n( Tjänster som kommer att begäras i samband med nästa årliga politiska strategi/preliminära budgetförslag( Tjänster som kommer att tillföras genom omfördelning av befintliga resurser inom den förvaltande avdelningen (intern omfördelning)( Tjänster som krävs för år n, men som inte planerats inom ramen för den årliga politiska strategin/det preliminära budgetsförslaget för det berörda året8.2.4. Övriga administrativa utgifter som ingår i referensbeloppet (XX 01 04/05 – Utgifter för administration)Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)Budgetrubrik (nummer och benämning) | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och efter-följande budgetår | TOTALT |Övrigt tekniskt och administrativt stöd |internt |externt |Totalt tekniskt och administrativt stöd | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 4.296 | 25.776 |8.2.5. Kostnader för personal och därtill hörande kostnader som inte ingår i referensbeloppetMiljoner euro (avrundat till tre decimaler)Typ av personal | År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och efter-följande budgetår | TOTALT |Tjänstemän och tillfälligt anställda (XX 01 01) | -0.096 | -0.096 | -0.096 | -0.096 | -0.096 | -0.096 | -0.576 |Personal som finansieras genom artikel XX 01 02 (extraanställda, nationella experter, kontraktsanställda, etc.) XX01020201 XX 01020203 | 0.006 2.191 | 0.006 2.191 | 0.006 2.191 | 0.006 2.191 | 0.006 2.191 | 0.006 2.191 | 0.036 13.146 |Totala kostnader för personal och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) | 2.101 | 2.101 | 2.101 | 2.101 | 2.101 | 2.101 | 12.606 |8.2.6. Övriga administrativa utgifter som inte ingår i referensbeloppet Miljoner euro (avrundat till tre decimaler) |År n | År n+1 | År n+2 | År n+3 | År n+4 | År n+5 och efter-följande budgetår | TOTALT |XX 01 02 11 01 – Tjänsteresor |XX 01 02 11 02 – Konferenser och möten |XX 01 02 11 03 – Kommittémöten[7] |XX 01 02 11 04 – Studier och samråd |XX 01 02 11 05 – Informationssystem |2 Övriga administrativa utgifter, totalbelopp (XX 01 02 11) |3 Övriga administrativa utgifter (specificera genom att ange budgetpost) |Totala administrativa utgifter, utom personalkostnader och därtill hörande kostnader (som INTE ingår i referensbeloppet) |[1] EUT C , , s. .[2] Utgifter som inte omfattas av kapitel xx 01 i avdelning xx.[3] Utgifter som omfattas av artikel xx 01 04 i avdelning xx.[4] Utgifter som omfattas av andra artiklar i kapitel xx 01 än artiklarna xx 01 04 och xx 01 05.[5] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.[6] Det ska göras en hänvisning till den särskilda finansieringsöversikten för det eller de berörda genomförandeorgan(-en).[7] Ange vilken typ av kommitté som avses samt vilken grupp den tillhör.


type: wikipedia

text:
La provincia di Firenze è stata una provincia italiana della Toscana di 1.007.252 abitanti. Era la prima provincia toscana per numero di abitanti e la terza provincia toscana per superficie.
 Confinava a nord e a est con l'Emilia-Romagna (province di Bologna, Forlì-Cesena e Ravenna), a sud-est con la provincia di Arezzo, a sud con la provincia di Siena, a ovest con le province di Pisa, Lucca, Pistoia e Prato.
 Storia
 La provincia deriva dall'omonima prefettura granducale istituita nel 1848, che comprendeva la parte più antica dei domini fiorentini. Precedentemente fin dall'epoca comunale era costituita dal "nobile contado fiorentino" (XIV secolo), suddiviso nei tre grossi vicariati di Scarperia e Mugello, San Giovanni Valdarno e alto Valdarno, Certaldo e Chianti, ripartiti in varie podesterie e numerose leghe rurali, e dal "Distretto fiorentino" costituito dalle città, borghi e terre sottomesse da Firenze durante i secoli.
 Con l'unità d'Italia venne creato nel 1860, il compartimento fiorentino sostanzialmente sovrapposto alla prefettura granducale, presieduto da Luigi Guglielmo Cambray-Digny che manterrà la carica fino al 1906.
 Nel 1865, con l'approvazione della legge comunale e provinciale (legge del 20 marzo 1865, n. 2248), furono definite le province, governate da un consiglio provinciale eletto ma presieduta dal prefetto di nomina regia.
 Con la legge 30 dicembre 1888 n. 5865 il consiglio elegge il presidente, Paolo Onorato Vigliani a cui succede nel 1919 Gismondo Morelli Gualtierotti.
 In seguito all'ascesa del regime fascista, nel 1922, il consiglio e la deputazione provinciale sono sciolti e sostituiti da una commissione straordinaria.
 Inizia un periodo di distacchi territoriali. Nel 1923 avviene il distacco del circondario di Rocca San Casciano, la cosiddetta "Romagna Toscana" (comuni di Bagno di Romagna, Dovadola, Galeata, Modigliana, Portico e San Benedetto, Premilcuore, Rocca San Casciano, Santa Sofia, Sorbano, Castrocaro Terme e Terra del Sole, Tredozio e Verghereto), il cui territorio venne annesso alla provincia di Forlì.
 Nel 1925 avvenne la cessione alla provincia di Pisa dei comuni di Castelfranco di Sotto, Montopoli in Val d'Arno, San Miniato, Santa Croce sull'Arno e Santa Maria a Monte, e la creazione del nuovo circondario di Prato con sette comuni.
 Nel 1927 venne distaccato il territorio del circondario di Pistoia (più il comune di Tizzana), che costituì la nuova provincia di Pistoia. Non andò in porto il progetto di trasformazione in provincia del Circondario di Empoli, lanciato da un deputato fascista della zona, sembra per il veto del Duce che non aveva dimenticato i fatti del 1921 avvenuti nella cittadina. Nello stesso anno fu abolito il Circondario di Prato: il regime fascista cercò di placare le ire dei pratesi, che avevano visto contemporaneamente l'elevazione a provincia dell'eterna rivale Pistoia, nominando spesso un loro concittadino a capo della Provincia e dando inizio ad una imponente serie di lavori pubblici.
 Il regime fascista promulga la legge comunale e provinciale del 1928, che pone a vertice della provincia un preside in luogo della deputazione e un rettorato, composto da 4 a 8 rettori, al posto del consiglio, entrambi nominati su proposta del Ministro dell'Interno.
 Nel 1934, la proposta di passare alla regione Emilia-Romagna i tre comuni di quello che rimaneva della Romagna Toscana (Firenzuola, Palazzuolo sul Senio e Marradi) fu bloccata dal gerarca fiorentino Alessandro Pavolini, nome emergente del Fascismo, che prese le difese dei confini provinciali già drasticamente ridotti nei dieci anni precedenti.
 Durante la seconda guerra mondiale, l'11 agosto del 1944, il Comitato Toscano di Liberazione Nazionale, al termine della battaglia per la liberazione di Firenze, si insedia in Palazzo Medici Riccardi (sede della provincia) e ristabilisce la Deputazione provinciale, sancita da un decreto del 4 aprile 1944 (R.D.L. 4 aprile 1944, n. 11). Primo presidente è Mario Augusto Martini. La nomina resterà prefettizia fino alle elezioni del 1951.
 A seguito della nuova legge dell'8 marzo 1951, n. 122, il 10 giugno si tengono le elezioni e, il 10 luglio, il nuovo consiglio provinciale elegge presidente Mario Fabiani, primo sindaco della Firenze nel dopoguerra, che rimarrà in carica fino al 1962.
 Nel 1992 avviene il distacco dei comuni di Prato, Cantagallo, Carmignano, Montemurlo, Poggio a Caiano, Vaiano e Vernio che formano la provincia di Prato.
 Dal 1o gennaio 2015, la Provincia è stata soppressa e sostituita dalla Città metropolitana di Firenze, ente territoriale con nuovi poteri, istituito a seguito della riforma costituzionale e delle leggi conseguenti.
 Comuni
 Appartenevano alla provincia di Firenze i seguenti 41 comuni:
 Bagno a Ripoli
 Barberino di Mugello
 Barberino Tavarnelle
 Borgo San Lorenzo
 Calenzano
 Campi Bisenzio
 Capraia e Limite
 Castelfiorentino
 Cerreto Guidi
 Certaldo
 Dicomano
 Empoli
 Fiesole
 Figline e Incisa Valdarno
 Firenze
 Firenzuola
 Fucecchio
 Gambassi Terme
 Greve in Chianti
 Impruneta
 Lastra a Signa
 Londa
 Marradi
 Montaione
 Montelupo Fiorentino
 Montespertoli
 Palazzuolo sul Senio
 Pelago
 Pontassieve
 Reggello
 Rignano sull'Arno
 Rufina
 San Casciano in Val di Pesa
 San Godenzo
 Scandicci
 Scarperia e San Piero
 Sesto Fiorentino
 Signa
 Vaglia
 Vicchio
 Vinci
 Amministrazione
 Elenco dei presidenti
 Note
 Bibliografia
 AA.VV., La Provincia di Firenze per i 150 anni dell'Unità d'Italia, a cura di Luigi Ulivieri, Edifir, 2011
 Voci correlate
 Palazzo Medici Riccardi
 Toponimi latini dei comuni della provincia di Firenze
 Altri progetti
 Collegamenti esterni
 Firenze


text:
 28.4.2007
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 95/53
 Иск, предявен на 9 март 2007 г. — Icuna.Com/Европейски парламент
 (Дело T-71/07)
 (2007/C 95/107)
 Език на производството: френски
 Страни
 Ищец: Icuna.Com SCRL (Braine-le-Château, Белгия) (представители: J. Windey и P.de Bandt, адвокати)
 Ответник: Европейски парламент
 Искания на ищеца
 —
 да се отмени решението на Европейския парламент от 31 януари 2007 г. за отмяна на процедурата по покана за участие в търг EP/DGINFO/WEBTV/2006/0003 по отношение на лот 2,
 —
 да се установи извъндоговорната отговорност на Общността и да се осъди Европейския парламент да заплати обезщетение на ищеца за всички вреди, претърпени от него по причина на оспорваното решение и да се определи експерт за тяхната оценка,
 —
 във всеки случай да се осъди Европейския парламент да заплати разноските по настоящото производство.
 Правни основания и основни доводи
 С решение от 1 декември 2006 г. Европейският парламент отхвърля офертата на ищеца, подадена в рамките на покана за участие в търг EP/DGINFO/WEBTV/2006/0003, лот 2: съдържание на емисиите, с оглед на създаването на уеб базиран телевизионен канал на Европейския парламент (1), и сключва договор с друг оферент. Това решение е било предмет на иск за отмяна, предявен от ищеца пред Съда [Първоинстанционния съд] на 19 декември 2006 г. (2) В рамките на обезпечителното производство, Председателят на Съда е постановил спиране на изпълнението на договора, като временна мярка и доколкото Парламентът е сключил договора в съответствие с решението от 1 декември 2006 г. След проведеното в рамките на обезпечителното производство заседание, Парламентът приема оспорваното решение на 31 януари 2007 г., с което отменя въпросното производство по поканата за участие в търг по отношение на лот 2.
 В подкрепа на иска си ищецът изтъква два правни довода. Първият произтича от незаконността на оспорваното решение поради некомпетентност на издалия го орган и поради нарушение на член 101 от Финансовия регламент. (3) Ищецът твърди, че няма общностна правна разпоредба, която да овластява възложителя да отмени възлагането на една [обществена] поръчка след подписването на договора със спечелилия кандидат. Освен това, той изтъква, че дори ако се предположи, че ответната страна е компетентна да приеме оспорваното решение на основание на член 101 от Финансовия регламент, тази разпоредба не ѝ позволява да пристъпи към частична отмяна на поканата за участие в търг.
 В рамките на втория си правен довод ищецът изтъква, че оспорваното решение е засегнато от порок в мотивите поради това, че не позволява да бъдат разбрани мотивите, които са довели ответника до приемането на тази мярка, нито основанието за това, нито причината, поради която поканата за участие в търг е отменена само частично, т. е. само за лот 2.
 Освен отмяната на решението от 31 януари 2007 г., ищецът иска обезщетение за всички вреди, които е претърпял в резултат на това решение.
 (1) Обявление за обществена поръчка „Уеб базиран телевизионен канал на Европейския парламент “(ОВ 2006 S 87-91412).
 (2) Дело T-383/06, Icuna.Com/Парламент, ОВ 2007 C 20, стр. 31.
 (3) Регламент (ЕО, ЕВРАТОМ) No 1605/2002 на Съвета от 25 юни 2002 година относно Финансовия регламент, приложим към общия бюджет на Европейските общности (ОВ L 248, стр. 1).


text:
 1.3.2014
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 61/7
 Överklagande ingett den 16 januari 2014 av Europeiska kommissionen av den dom som tribunalen (andra avdelningen, utökad sammansättning) meddelade den 5 november 2013 i mål T-512/09, Rusal Armenal ZAO mot Europeiska unionens råd
 (Mål C-21/14 P)
 2014/C 61/11
 Rättegångsspråk: engelska
 Parter
 Klagande: Europeiska kommissionen (ombud: J. Brakeland, M. França och T. Maxian Rusche)
 Övriga parter i målet: Rusal Armenal ZAO, Europeiska unionens råd
 Klagandenas yrkanden
 Klagandena yrkar att domstolen ska
 —
 upphäva den dom som tribunalen (andra avdelningen, utökad sammansättning) meddelade den 5 november 2013 i mål T-512/09, Rusal Armenal ZAO mot rådet, vilken delgav kommissionen den 6 november 2013,
 —
 tillbakavisa den första grunden för talan,
 —
 återförvisa talan i övrigt till tribunalen,
 —
 låta beslutet om rättegångskostnaderna i första instans och i det överklagade målet anstå.
 Grunder och huvudargument
 Kommissionen har hävdat att den överklagade domen ska upphävas på följande grunder:
 För det första dömde tribunalen utöver vad som yrkats.
 För det andra misstolkade tribunalen artikel 2.7 i rådets förordning (EG) nr 384/96 av den 22 december 1995 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1) i den version som var tillämplig när den angripna förordningen antogs, och gemenskapslagstiftarens syfte i den mening som avses i den rättspraxis som bygger på domen i målet Nakajima (2) när denna bestämmelse antogs.
 För det tredje åsidosatte tribunalen den allmänna gemenskapsrättsliga principen om jämvikt mellan institutionerna.
 (1) EGT L 56, s. 1.
 (2) Domen i mål C-69/89, Nakajima mot rådet, REG 1991, s. I-2069; svensk specialutgåva, volym 11, s. I-149, punkterna 28-32, upprepad i mål C-149/96, Portugal mot rådet, REG 1999, s. I-8395, punkt 49, se även mål C-76/00 P, Petrotub och Republica mot rådet, REG 2003, s. I-79, punkterna 53-56.


text:
George Kirbye (1565 - 6 de octubre de 1634), compositor inglés de finales del período de los Tudor y principio de la era jacobina. Fue uno de los miembros de la escuela inglesa madrigalista, y también compuso música religiosa.
 Se sabe poco sobre los detalles de su vida. Trabajó en Rushbooke Hal cerca de Bury St. Edmunds como tutor de la hija de Sir Robert Jermyn. En 1598 se casó con Anne Saxye y posteriormente se mudaron a Bury St. Edmunds. Sobre aquella época probablemente se dejó ver con John Wilbye, un famoso compositor madrigalista, el cual vivía y trabajaba muy cerca de él y a cuyo estilo, Kirbye, se acercó bastante. En 1626 su mujer murió y desde entonces y hasta el momento de su muerte fue conocido por ser uno de los asistentes del obispo en la iglesia inglesa episcopal.
 Su más significantes contribuciones musicales fueron el salmo llamado Salmo del este ("East's psalter") en 1592, el madrigal llamado Triunfos de Oriana ("Thriumphs of Oriana") en 1601, la famosa colección dedicada a Isabel I de Inglaterra y un número independiente de madrigales que publicó en 1597. Su estilo en los madrigales tenía más en común con los modelos italianos hechos por Marenzio que con muchos otros hechos por compositores de su propio país. Sus madrigales tienden a la seriedad y muestran un especial cuidado por las letras.
 Kirbye evitó el luminoso estilo de Morley, que era muy popular, y trajo a los madrigales un estilo serio de l periodo inglés pre-madrigal. No fue tan popular como Morley, Weelkes o Wilbye pero tampoco pasó desapercibido. Todavía hoy, algunos de sus madrigales aparecen en colecciones actuales.
 Compositores del Renacimiento del Reino Unido
 Músicos de Inglaterra del siglo XVI
 Músicos de Inglaterra del siglo XVII
 Compositores ingleses del siglo XVI
 Madrigalistas ingleses


text:
Jurijs Aleksejevs (; dzimis ) ir Latvijas krievu inženieris, publicists un politiķis, Rīgas domes deputāts no PCTVL (2005—2009), avīzes "Bizness&Baltija" galvenais redaktors un direktors (2006—2010), diskusiju portāla "IMHOclub" dibinātājs (2011) un redaktors.
 Dzīvesgājums
 Dzimis 1958. gadā Noriļskā, bērnībā dzīvoja Krasnodarā. 1970. gadā kopā ar māti un māsu pārcēlās uz Rīgu, dzīvoja Ķengaragā. Mācījās Rīgas 62. un 52. vidusskolā.
 1981. gadā absolvēja Rīgas Politehnisko institūtu) radioinženiera specialitātē, bija inženieris konstruktors, tad vadošais inženieris un laboratorijas vadītājs ražošanas apvienības "Radiotehnika" konstruktoru birojā "Orbīta" (1979—1992). Bijis magnetolas "Rīga-310" galvenais konstruktors.
 Pēc Latvijas neatkarības atjaunošanas 1992. gadā viņš kļuva par laikraksta Bizness&Baltija ģenerāldirektoru (1992—1998) un līdzīpašnieku, laikraksta Kommersant Baltic daily galveno redaktoru (1999—2005), žurnāla Biznes.LV galveno redaktoru (2005—2006), tad par laikraksta Bizness&Baltija galveno redaktoru (2006—2010). 2011. gada aprīlī izveidoja diskusiju portālu "IMHOclub".
 Politiskā aktivitāte
 2004. gadā Jurijs Aleksejevs iestājās partijā PCTVL, bija Rīgas domes deputāts (2005—2009).
 2013. gadā viņš bija viens no sabiedriskās organizācijas "Nepilsoņu kongress" ierosinātājiem.
 2017. gada novembrī Drošības policija sāka kriminālprocesu saistībā ar Aleksejeva komentāriem viņa izveidotajā interneta portālā, kuros bija pausts aicinājums "piebeigt visus fašistu izdzimteņus", kam saskaņā ar komentārā pausto pieder vairāku noteiktu tautību pārstāvji, kā arī vēršanās pret vienas tautas valodu, nodēvējot to par "fašistisku".
 2018. gada novembrī Drošības policija aizturēja Aleksejevu un vēl divas personas saistībā ar iepriekš sāktu kriminālprocesu par darbībām organizētā grupā, kas vērstas pret Latviju, kā arī palīdzību ārvalstij vērsties pret Latviju.
 Aleksejevam piemēroja izbraukšanas aizliegumu, atrodoties policijas uzraudzībā.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Uz ko cerēja Feņa? (2005),
 1958. gadā dzimušie
 Latvijas krievi
 Latvijas žurnālisti
 Rīgas domes deputāti (2005—2009)
 Rīgas Tehniskās universitātes absolventi
 Krasnojarskas novadā dzimušie


text:
Lag om kollektivavtal 436/1946 - Uppdaterad lagstiftning - FINLEX ®
 Du är här: Finlex › Lagstiftning › Uppdaterad lagstiftning › Vuosi 1946 › 7.6.1946/436
 Kollektivavtal i denna lags mening är ett avtal, som av en eller flere arbetsgivare eller registrerade föreningar av arbetsgivare slutes med en eller flere registrerade föreningar av arbetstagare om villkor, som skola lända till efterrättelse vid arbetsavtal eller arbetsförhållanden i övrigt.
 Med förening av arbetsgivare avses i denna lag förening, till vars egentliga ändamål hör att bevaka arbetsgivarnas intressen i arbetsförhållandena, och med förening av arbetstagare avses förening, till vars egentliga ändamål hör att bevaka arbetstagarnas intressen i arbetsförhållandena.
 Kollektivavtal, som icke ingåtts för bestämd tid, kan, därest om uppsägningstiden icke annorlunda överenskommits, av part när som helst uppsägas att upphöra efter tre månader. Kollektivavtal, som slutits för längre tid än fyra år, gäller efter förloppet av fyra år såsom kollektivavtal, vars giltighetstid icke blivit bestämd.
 Uppsägning bör ske skriftligen.
 Bundna vid kollektivavtalet äro:
 1) de arbetsgivare och föreningar, vilka ingått kollektivavtalet eller vilka efteråt med begivande av tidigare parter i avtalet skriftligen biträtt detsamma;
 2) de registrerade föreningar, vilka direkt eller genom mellanled äro underföreningar till i föregående punkt nämnda föreningar; och
 3) de arbetsgivare och arbetstagare, vilka äro eller under avtalets giltighetstid varit medlemmar av förening, som är bunden vid avtalet; och äga dessa arbetsgivare och arbetstagare vid arbetsavtal, som slutes dem emellan, iakttaga kollektivavtalets bestämmelser.
 Arbetsgivare, som är bunden av kollektivavtal, må inom dess tillämpningsområde icke heller med arbetstagare, som står utanför avtalet men utför i kollektivavtalet avsett arbete, sluta arbetsavtal på villkor, som står i strid med kollektivavtalet.
 Vad i 1 och 2 mom. är sagt, skall likväl iakttagas endast för såvitt förening, arbetsgivare eller arbetstagare icke är bunden av tidigare, på andra villkor avslutat kollektivavtal och såvida omfattningen av kollektivavtalets verkan icke blivit i avtalet begränsad.
 Har innehavare av företag varit part i eller annars bunden av kollektivavtal, inträder hans efterträdare i alla de rättigheter och skyldigheter, som enligt kollektivavtalet tillkommo den tidigare innehavaren av företaget.
 Står arbetsavtal till någon del i strid med kollektivavtal, som skall tillämpas med avseende å detsamma, är arbetsavtalet till denna del ogiltigt, och skola i stället för de ogiltiga villkoren motsvarande bestämmelser i kollektivavtalet lända till efterrättelse.
 Arbetsgivare och arbetstagare, som är bundna av kollektivavtal och som medvetet bryter eller som på goda grunder hade bort inse att de bryter mot bestämmelser i avtalet, kan dömas att betala plikt, arbetsgivaren högst 23 500 euro och arbetstagaren högst 230 euro. (26.10.2001/864)
 Ådömande av plikt kan upprepas intill dess det mot kollektivavtalet stridande sakläget är undanröjt.
 Dessa bestämmelser kunna i kollektivavtal uteslutas eller ändras.
 Kollektivavtal förpliktar de föreningar och arbetsgivare, som äro parter i eller annars bundna vid detsamma, ävensom föreningar, vilkas medlemmar eller i 4 § 1 mom. 2 punkten nämnda föreningar med föreningens begivande ingått kollektivavtal, att undvika alla mot avtalet i dess helhet eller någon enskild bestämmelse däri riktade kampåtgärder. Föreningar, som äro parter i avtalet, äga dessutom tillse, att jämväl de under dem lydande föreningar, arbetsgivare och arbetstagare, som beröras av avtalet, undvika sådana kampåtgärder och icke heller på annat sätt bryta mot bestämmelserna i kollektivavtalet.
 Förening som är part i kollektivavtal anses ha försummat sin i 1 mom. nämnda tillsynsskyldighet, om klar och ostridig bestämmelse i kollektivavtalet inte har tillämpats i enlighet med de i kollektivavtalet som parter medverkande föreningarnas enhälliga ståndpunkt och den oriktiga tillämpningen, med beaktande av omständigheterna, inte snabbt rättas till när den har kommit till föreningens kännedom. (7.9.1984/660)
 En förening och en arbetsgivare som är part i eller eljest bunden av ett kollektivavtal, men som inte uppfyller av avtalet härflytande och i 8 § nämnda förpliktelser skall i stället för skadestånd betala plikt, om inte annorlunda bestämts i avtalet. Denna plikt får inte överstiga 23 500 euro. (26.10.2001/864)
 Består brott mot bestämmelserna i kollektivavtal däri, att en penningprestation, som grundar sig på avtalet, icke erlagts, kan överträdaren även förpliktas att erlägga penningbeloppet.
 Vid ådömandet av plikt skall hänsyn tas till alla framkomna omständigheter, såsom skadans storlek, graden av ådagalagd skuld, den anledning till överträdelsen som den andra parten möjligen givit och föreningens eller företagets storlek. Om särskilda skäl föreligger, behöver plikt inte ådömas.
 Ädömd plikt tillfaller, om annorlunda inte har bestämts i kollektivavtalet, den skadelidande, då förmögenhetsskada uppstått, men annars den part på vars yrkande domen meddelats. Finns det flera parter som har rätt till pliktbeloppet, skall i domen bestämmas hur det utdömda beloppet skall fördelas mellan parterna, med beaktande av storleken av den skada som orsakats var och en av dem eller deras medlemmar eller personer som de företräder.
 Hava bestämmelser i kollektivavtal så väsentligen åsidosatts, att avtalsförhållandets fortsatta iakttagande skäligen icke kan fordras av övriga av avtalet bundna, kan kollektivavtalet förklaras omedelbart vara hävt.
 Hava å ena sidan flere varit parter i kollektivavtal och har avtalet på grund av åtal mot någon av dem förklarats hävt, kan avtalet inom två veckor uppsägas jämväl för de övrigas vidkommande.
 Har kollektivavtal förklarats hävt och har på samma sida som den, vilken därom fört talan, jämväl annan varit part i avtalet, äge denne rätt att inom två veckor uppsäga avtalet.
 Sålunda uppsagt avtal skall genast upphöra att gälla.
 Arbetsgivare, som äro bundna av kollektivavtal, skola anslå detsamma på arbetsplatsen.
 Uraktlåter arbetsgivare att fullgöra honom enligt 12 § åliggande skyldigheter, straffes med högst tio dagsböter.
 Denna lag träder i kraft den l juli 1946, och genom densamma upphäves lagen den 22 mars 1924 om kollektivavtal (88/24).
 På överträdelse av bestämmelse i kollektivavtal och på kampåtgärd som skett eller vidtagits före denna lags ikraftträdande tillämpas tidigare lag.
 Regeringens proposition 39/84, Socialutsk. bet. 9/84, Stora utsk. bet. 89/84
 På överträdelse av bestämmelse i kollektivavtal och på kampåtgärder som inträffat före denna lags ikraftträdande tillämpas tidigare lag.
 1 § 2 § 3 § 4 § 5 § 6 § 7 § 8 § 9 § 10 § 11 § 12 § 13 § 13 a § 14 § Ikraftträdelsestadganden:7.9.1984/660:6.6.1986/424:26.1.2001/58:26.10.2001/864: