text:
⭐Az idő története múzeumpedagógiai foglalkozás
 Download "Az idő története múzeumpedagógiai foglalkozás"
 Amanda Királyné
 1 Az idő története múzeumpedagógiai foglalkozás 6. A kastély történetének feldolgozása Az egyes korszakok jellemzői az egyetemes történelemben különös tekintettel az időmérő eszközökre CSOPORTOS FELADATLAP Forrás: Dr. Tóth Áron: Kastélytörténet2 *...+ A 18. században egy-egy épület kialakítására nézve a megrendelő személye nagyon fontos volt. Az építészeket és építőmestereket olyan szakembereknek tekintették, akik szaktudásuk által formába öntik azokat az elképzeléseket, amelyeket a megrendelő támaszt. A megrendelők határozták meg az épületek programját, üzenetét. A rendi-nemesi társadalomban Edelényben sem lehetett ez másként. Az írott források nagyon hézagosak, a megrendelő és a mesterek viszonyáról semmit sem tudunk, de annyit feltételezni lehet, hogy a kor általános szokása alól egy újonnan érkezett, foggal-körömmel megkapaszkodni akaró építtető nem vonhatta ki magát.3 Szerveződjenek háromfős csoportokba! A rendelkezésre álló szemelvények segítségével töltsék ki a feladatlapokat (5 perc)! Csoportonként prezentálják a megszerzett ismereteiket (3 perc csoportonként)! A szemelvények forrása: Dr. Tóth Áron: Az edelényi L Huillier - Coburg-kastély építésztörténete A szemelvények témái csoportonként: A kastély fénykora A Coburg-korszak A két világháború között A II. világháború után A kastély leírása és építészettörténeti összefüggései ?4 1. CSOPORT A kastély fénykora A kastély építtetője: 2. Mikor, és hogyan jutott az edelényi birtokhoz? 3. Ki fejezte be a kastély építtetését, és mi volt az oka? 4. A korai kastélytörténet legfontosabb dokumentációja, annak összeállítási időpontja, a kastély értéke az azt körülvevő szigeten álló gazdasági épületek berendezés és ingóságok nélkül : _ 5. Kinek a nevéhez fűződnek az építtetés utáni legfontosabb átalakítások? fontos dátum a kastélykápolna életében. Miért? 7. Mi történik a 19. század első felében a kerttel?5 2. CSOPORT A Coburg-korszak Az edelényi uradalmat 1836-os vevője : 2. A Coburgok és a kastély (Edelény) kapcsolata : tól ez a kastély sorsa: közötti változások : 5. Az első világháború utáni évek:6 3. CSOPORT A két világháború között Az ő tervei alapján készült el a további átalakítások terve: 2. Az 1928-ban kezdődő állagjavítások következménye: 3. A patkószárnyak sorsa:7 4. CSOPORT A II. világháború után A háború utolsó évében (1945): 2. A kastély körüli park sorsa : 3. Az 50-es évektől kezdődően kialakított irodák, létesítmények: és napjaink közötti fontosabb változások (felsorolásszerűen):8 5. CSOPORT A kastély leírása és építészettörténeti összefüggései 1. Magyarország egyik legnagyobb kastélyának alaprajza: 2. A főbb építészeti jellemzői (elsősorban térszerkezetet illetően): 3. Ezen korszakokra, irányzatokra találunk utalást az épületre nézve:9 1. A kastély fénykora Az edelényi kastélyt Jean-François L Huillier, vagy magyaros alakban Lülier János Ferenc építtette. L Huillier egy lotharingiai nemesi családból származott, és fivérével együtt a Habsburgok hadseregében futott be katonai karriert. Az edelényi birtokot 1700-ban II. Rákóczi Ferenc zálogosította el neki 5000 rajnai forintért. A szabadságharc idején nem tartózkodott Magyarországon, mivel megvádolták azzal, hogy a fejedelem és a francia király közötti diplomáciai levelezésben közvetít. Hét hónapig vizsgálati fogságban volt Boroszlóban (Wrocław, Breslau, Lengyelország), de a vádak alól sikerült tisztáznia magát. A Rákóczi szabadságharc alatt az itáliai Lombardiában, Piemontban és Nápolyban szolgált től 1724-ig a Caraffa vértesezred ezredese volt ben a családjával véglegesen Magyarországra települt ben III. Károly királytól katonai szolgálataiért bárói rangot kapott, a magyar országgyűlés pedig az országba településének évében honfiúsította ban részt vett a Temesköz visszafoglalásában. Egyetlen fia egy ehhez kötődő hadjáratban, 1717-ben zászlótartóként esett el a zvorniki (Зворник, Bosznia-Hercegovina) csatában. Az edelényi kastély építése is ekkor indult meg a Bódva-folyó szigetén, mert levéltári források alapján rekonstruálható, hogy 1716-ban, Temesvár (Timisoara, Románia) ostroma előtt mesterembereket kért ki a hadseregtől az építkezéshez. A dokumentumokban azonban egyetlen mester nevét sem jegyezték fel. L Huillier ennek ellenére örökletesen csak 1727-ben kapta meg királyi adományként az edelényi birtokot, ami Rákóczi önkéntes száműzetésbe vonulása után elkobzott vagyonként a királyi kamara kezére került, mai szóhasználattal élve államosították. L Huillier ekkor Eperjesen (Prešov, Szlovákia) szolgált, de a következő évben már az egri vár kapitánya volt. A kastély befejezését azonban már nem érhette meg, mert július 11-én Pozsonyban (Bratislava, Szlovákia) meghalt. Pályáját az egri vár kapitányaként fejezte be. A kastélyt így felesége, Marie- Madeleine de Saint-Croix vezetésével fejezték be 1730-ban, mint ahogy a D-i homlokzaton lévő latin nyelvű építési feliratban áll. Az építész vagy építőmester neve ismeretlen, a kutatás során átvizsgált levéltári forrásokból eddig erre vonatkozó adat nem került elő. Az építtetőknek egy lánya volt, L Huillier Mária Terézia, akit 1719-ben az egyik legrégibb magyar nemesi család egyik leszármazottjához, Forgách Ferenc grófhoz adtak feleségül, aki apósához hasonlóan szintén katonatiszt volt és együtt is szolgáltak. Nekik is csak lányaik születtek, de az edelényi birtokot örökíthették, mert 1756-ban Mária Terézia királynő fiúsította Ludmilla nevű lányukat, aki a szülői örökséget így továbbvihette. Forgách Ludmillát előzőleg egy másik ősi nemesi család leszármazottjához, Dessewffy Ferenc grófhoz adták feleségül. A fiatal Dessewffy szintén katonatiszt volt, és 1757-ben elesett a hétéves háborúban, a boroszlói (Wrocław, Breslau, Lengyelország) csatában. A házasságból viszont született egy fiú örökös, aki szintén a Ferenc nevet kapta. Ludmilla testvére, Forgách Franciska 1757-ben Pongrácz Ádám báróhoz ment feleségül. Testvérét osztályos perrel támadta meg, mert részt kívánt az edelényi örökségből. Végül közös megegyezés született, hogy Ludmilla és újdonsült férje, Esterházy István gróf rajnai forintot fizet Franciska számára, aki így elállt az igényeitől. Az összeget a Pongrácz családnak később Ludmilla első házasságából született fia, Ferenc fizette meg.10 Ennek a pernek köszönhető a kastély építéstörténetéhez köthető legfontosabb dokumentum, az 1763-ban összeállított ún. Aestimatio (értékbecslés). Az anyagi jellegű vitához kapcsolódóan Forgách Ludmilla és Esterházy István ugyanis felmérette a birtokokat, így a kastélyt és a körülötte lévő, hozzá tartozó gazdasági épületeket, malmot, serfőzőházat stb. is. Ebből a dokumentumból kitűnik, hogy a kastély és az azt körülvevő szigeten álló gazdasági épületek berendezés és ingóságok nélkül rajnai forintot értek. A dokumentum annál is inkább értékes a kutatók számára, mert pontos leírást ad arról, hogy a kastély helyiségeinek 1763-ban milyen funkciójuk volt, az egyes szobákat mire használták. Az özvegy Ludmilla második férje az Esterházy család zólyomi ágából származó Esterházy István gróf volt, aki 1763-tól kezelte az edelényi birtokot. Egészen addig Ludmilla szülei voltak a birtok kezelői és haszonélvezői. Az idős Forgách Ferenc 1764-ben távozott az élők sorából szendrői várkapitányként. Esterházy István 1785-ig élt, Forgách Ludmilla pedig ig. Edelény ezután került át Ludmilla fia, Dessewffy Ferenc kezelésébe, aki február 14- én halt meg örökös nélkül. Az utolsó leszármazott halála után a birtok így visszaszármazott a királyi kamarára, mai szóhasználattal élve a magyar államra. A birtokot a kastéllyal együtt 1836-ban vásárolta meg a német származású Szász-Coburg-Gothai Ferdinánd György herceg. Az építtetés után a legjelentősebb átalakítások Esterházy István és Forgách Ludmilla nevéhez fűződnek. Esterházy az iglói (Spišská Nová Ves, Szlovákia) Lieb Ferencet hat szoba kifestésével bízta meg. A munka 1770-ben készült el, aminek áldozatul esett egy korábbi, 1765-ben készült kifestés. A falképek különböző, a rokokó főnemesi élethez és a mezőgazdasági tevékenységekhez kötődő jeleneteket, valamint görög-római mitológia alakokat felvonultató különféle allegóriákat mutatnak be. A kastély legértékesebb részét képezik, a fő látványosságot ezek nyújtják. Később, a század fordulója körül egy jelenleg ismeretlen mester egy a fentiektől különálló szobát virágmintás dekoratív festéssel díszített, ami a díszterem mellett található, és a VIP váró szerepét fogja betölteni még egy fontos dátum a kastély történetében: a K-i oldalszárny D-i végében lévő kastélykápolna ettől fogva a település életében jelentős szerepet töltött be, mert 1787-től 1905-ig, a jelenlegi római katolikus templom felépüléséig a református többségű helység katolikus plébániája volt. A Helytartótanács ekkor rendelte el egy önálló edelényi plébánia felállítását, mert az egyházközség 1712-től 1782-ig a szendrői ferencesekhez, utána pedig a sziráki plébániához tartozott. A katolikusok addig a középkori eredetű református templom É-i oldalánál álló s később, a 19. század elején lebontott kis kápolnában tartották a szertartásokat. Dessewffy Ferenc földesúrként úgy döntött, hogy nem építtet új templomot, hanem inkább saját kápolnáját ajánlja fel a híveknek, ahol előzőleg egy a kápolna mellett, a kastélyban elszállásolt káplán látta el a lelkipásztori feladatokat. [...] A 18. században a kastélyhoz az uradalom és a cselédség mindennapjait kiszolgáló gazdasági épületek is hozzátartoztak, így az épület a mai állapottal ellentétben nem magányosan emelkedett ki a szigetből. Az együtteshez egy barokk kert tartozott, amit a 19. század első felében, a Coburgok idején angol tájkertté alakították át. Az eredeti barokk kert nem lehetett túlzottan reprezentatív kialakítású. Egy térkép is fennmaradt róla az 1760-as évekből, amit Franz Anton Dvorzacky rajzolt és jelenleg a Borsod-Abaúj Zemplén Megyei Levéltárban őriznek, de a rajta látható ellentmondásos információk miatt sejthető, hogy nem egy elkészült, megvalósult állapotot ábrázol.[...]11 2. A Coburg-korszak Az edelényi uradalmat 1836-ban vásárolta meg a német Szász-Coburg-Gotha hercegi családból származó Ferdinánd herceg, császári királyi altábornagy. A herceget L Huillier-hez hasonlóan honfiúsította a magyar országgyűlés 1827-ben, mivel beházasodott az egyik legrégebbi magyar nemesi családba. Feleségül vette Koháry Mária Antónia Gabriella hercegnőt, a régi Koháry család utolsó leszármazottját. Felvette felesége nevét is, így az ő ágán családja Szász- Coburg-Gotha-Koháry néven származott tovább. Ferdinánd herceg az edelényi uradalmat ben átadta fiának, Ágost hercegnek. A Coburgok nem laktak a kastélyban, mivel Magyarországon a régi Koháry-birtokok központjában, hontszentantali (Sväty Antol, Szlovákia) kastélyukban éltek, vagy Bécsben, később, a kiegyezés után pedig emellett Bécsben vagy Budapesten tartózkodtak. Az edelényi birtokot gazdasági szempontok alapján aknázták ki és a kastélyt is ilyen érdekeknek vetették alá. Tulajdonlásuk a településnek mégis fellendülést hozott, mivel 1838-ban itt alapították meg az ország első cukorgyárát, és birtokaikon magas színvonalú mezőgazdasági tevékenységet folytattak. Az uradalmat azonban már 1852-ben, a kastély egyes részeit pedig 1861-ben bérbe adták, az utóbbit járásbíróság céljára ben hitbizománnyá alakították a birtokot, ami azt jelentette, hogy egyes részeit bérbe adták, így a bérleti díjakon keresztül szereztek jövedelmet belőle. Az épület ettől kezdve pusztulásnak indult, mivel főúri rezidencia céljaira 1820-tól nem használták. A fölöslegessé vált 18. századi gazdasági épületeket lebontották, a 19. század első felében angolkertté alakított parkot sem gondozták megfelelően. A kastély állapota 1909-re annyira leromlott, hogy a felújítás elodázhatatlanná vált. Ekkorra tehető az épület legjelentősebb átalakítása, amit 1910 és 1913 között végeztek Ray Rezső építész tervei alapján. A kastélyra neobarokk kiegészítések kerültek, a középrész fölé egy új attikát, vázadíszeket és egy magas manzárdtetőt építettek. Ekkor készültek a ma is álló íves patkószárnyak, amelyeket elbontott 18. századi gazdasági épületek alapjaira építettek rá. Ezek elődjeikhez hasonlóan gazdasági szerepet töltöttek be. A bécsi Felső-Belvedere vaskapujának ihletésére ekkor készült a kastély magas színvonalú kovácsoltvas kapuja is, tetején a Coburgcímerrel. A kapu Mátrai Zoltán kovácsmester munkája ben a járásbíróság mellett a Bódvavölgyi Bányatársaság is bérlőként költözött a kastélyba. Az 1905-ben használaton kívül helyezett kastélykápolnát 1922-ben a bányatársaság megszűntette: födémmel kettéosztotta és lakásokat alakított ki benne. Szőnyi Ottó a Műemlékek Országos Bizottsága részéről hiába tiltakozott a bányatársaságnál és a Coburgok budapesti jószágkormányzójánál, pedig jelentése szerint 1919-ben még megvolt a kápolna gazdag későbarokk berendezése. A kápolna mellett a főlépcsőházat is ekkor alakították át a mai formájára. Az eredeti fa lépcsőt és báboskorlátot elbontották, és kialakították a jelenlegi kő lépcsőfokokat a kovácsoltvas korláttal. Ezekben az években, az I. világháború után adták el a Coburgok az edelényi birtokot Magyar Államnak ban az új tulajdonos az Igazságügyi Minisztérium lett, ami újabb átalakításokhoz vezetett.12 3. A két világháború között Az Igazságügyi Minisztérium 1928-ban Ray Rezsővel készíttette el a további átalakítások terveit. Ekkor már a Műemlékek Országos Bizottságának kiküldöttje, Schulek János is megszemlélte az épületet és helyreállítási javaslatokat tett. A minisztérium elvégeztette a szükséges állagjavításokat és főleg a Ny-i oldalon végeztetett nagyobb átalakításokat. Megszűntették a Ny-i homlokzatból kiugró régi illemhelyeket, az oldalszárnyban pedig lebontottak egy 18. századi csigalépcsőt és kiépítették az új Ny-i lépcsőházat. A földszinten, a Ny-i oldalon a régi kastélykonyhát alakították át a járásbíró lakásává, a Ny-i szárny földszintjén pedig kialakították a börtönt. Emellett foglárlakások, őrszoba és nyomda is helyet kaptak. Az emeleten hivatali helyiségeket alakítottak ki. [...] A patkószárnyakban kamrák, garázsok és egyéb gazdasági helyiségek kaptak helyet, míg e szárnyak Ny-i pavilonjában a csendőrséget, K-i pavilonjában pedig a település országgyűlési képviselőjének a lakását helyezték el. 4. A II világháború után A II. világháború végén, 1945-ben egy időre a helyi szovjet főparancsnokság költözött be az épületbe. Ennek emlékét a díszterem falán megtalált cirill betűs feliratok őrzik, valamint a földszinten a K-i szárny jelenlegi 0.12-es számú helyiségében egy Lenin-idézet maradt fenn. A háború után az Igazságügyi Minisztériumnak nem volt elég pénze az edelényi kastély és a hozzá tartozó park gondozására. A fák egy részét kivágták, nagy részét pedig Edelény városa kapta meg, így a hajdani francia- és angolkert közepén az 1950-es években sportpályát építettek. Megtörtént, hogy az egyik freskós helyiségben WC-t alakítottak ki. A földszinten, a Ny-i oldalon egy óvoda, mellette egy iskolai napköziotthon és az ügyvédi munkaközösség kapott helyet. Az emeleten a Ny-i oldalon a járásbíróság és a telekkönyvi hivatal osztozott, a középrészt a járási ügyészség foglalta el, míg a K-i oldalon lakások voltak. A patkószárnyak nagy részét raktárnak használták ben lebontották az ban készült neobarokk attikát, a vázadíszeket és a manzárdtetőt, helyreállították az eredeti tetőkialakítás tömegét. A kisebb-nagyobb állagmegóvási munkák ellenére azonban a kastély a következő évtizedekben feltartóztathatatlan romlásnak indult. Az 1980-as évek végére az épületben lévő hivatalokat kiköltöztették, a lakásokat megszűntették, így a gazdátlanul maradt épület rohamos romlásnak indult. Az értékes freskókban a 20. századi beavatkozások után az eresz, a párkányok és a tető tönkremenetelének következtében folyamatossá váló súlyos beázások mellett az épület fűtetlensége tette a legnagyobb károkat. Az 1990-es években hosszú ideig üresen álló és romló műemlékegyüttest 2001-ben vette át a Műemlékek Nemzeti Gondnoksága és elvégezte a legégetőbb állagvédelmi munkákat ben egyes részek helyreállítására például a középrizalit tetőszerkezetének rekonstrukciójára is sor került. Az intézmény 2006-ban kezdte meg a 2,2 milliárd forintos nagyságrendű európai uniós projekt kimunkálását, amelynek támogatási szerződését március 25-én írták alá. A rekonstrukció a főépület külső-belső felújítását, a termeiben található művészeti értékek restaurálását, valamint a hosszú távú fenntarthatóság és az értékek megőrzése érdekében az épület megfelelő turisztikai-kulturális hasznosítását foglalja magában. E munka eredményeként 2013-ban megnyílik az Edelényi Kastélysziget Kulturális és Turisztikai Központ a csaknem háromszáz évvel ezelőtt épített edelényi kastélyban.13 5. A kastély leírása és építészettörténeti összefüggései A mai Magyarország egyik legnagyobb kastélyának alaprajzi elrendezése francia mintákat követ. U alakú, mint a francia kastélyok, csak díszudvara, az ún. cour d honneur nem a főhomlokzat, az érkezési oldal, hanem a kert felé fordul, ami jelen esetben a D-i oldal. Ez a fordított elrendezés az 1710-es évektől a Nyugat-Dunántúlon és Felső-Magyarország nyugati részén terjedt el és később, az 1740-es évektől a magyarországi kastélyépítészet egy jellegzetes emlékcsoportjára, az ún. gödöllői vagy Grassalkovich típusú kastélyokra lett jellemző. Fontos azonban megjegyezni, hogy az edelényi kastély, valamint a nyugat-dunántúli és a gödöllői típus között semmiféle összefüggés nem mutatható ki. Edelényben az É-i homlokzat is egy udvarra néz, amit íves, földszintes patkószárnyak öveznek. Ezek a 20. század elején épültek a korábbi barokk gazdasági épületek alapjaira. A szintén ekkor emelt kovácsoltvas kapu ezekkel az épületekkel együtt díszudvar jelleget ad az É-i oldalnak is. A kastély középső részét a földszinten egy nyolcszögletű kocsiáthajtó foglalja el. Ettől K-re nyílik a reprezentatív, ötkarú lépcsővel kialakított lépcsőház, ami rögtön a reprezentatív térsorokat magába foglaló emeletre, az ún. piano nobilére vezet, ahol rögtön az épület fókuszpontjában lévő díszterembe nyílik. Ez tipikus barokk elrendezés, Magyarországon ettől eltérő térrendszerű kastélyok csak az 1740-es évektől épületek. A termek elrendezése a francia barokk hagyományaihoz hűen egy tengelyre főzött: a teremsor végén nyíló ajtóba állva az egész teremsor belátható. Ez az ún. enfilade. Az alaprajzon látható, hogy a kastélyban kettős teremsort alakítottak ki: minden traktusban párhuzamos enfilade húzódik. A legfontosabb helyiség, a díszterem a barokk hagyományoknak megfelelően az első emeleten, az épület középső részén helyezkedik el. Ez az egész épületkomplexum középpontja, valamint eredetileg a korban szokásos módon a barokk franciakert tengelyeit is ehhez igazították. A kastély térszerkezete 17. századi érett barokk mintákat követ, amelyek eredete Franciaország, ahol ez a típus XIII. Lajos ( ) uralkodása alatt alakult ki. Egyik legjellegzetesebb korai példája a maisons-laffitte-i kastély ből, François Mansart ( ) munkája. Ez az érett barokk kastélytípus a 17. század 80-as éveitől terjedt el Közép-Európában. Magyarországon az első U alakú kastélyépület az 1660-as években épített köpcsényi (Kittsee, Ausztria) kastély volt, de az ausztriai érett barokk kastélyok első megfelelői csak a 18. század elején jelentek meg hazánkban, mint például a féltornyi (Halbturn, Ausztria) Harrach-kastély, ami 1701 és 1711 között épült, vagy a ráckevei Savoyai-kastély, amit között emeltek. Mindkét épület tervezője az ausztriai barokk építészet egyik legjelentősebb mestere, Johann Lucas von Hildebrandt ( ) volt. Az edelényi kastély homlokzatán megjelenő leghangsúlyosabb elem a két torony. Mojzer Miklós rámutatott, hogy a 18. század első felében a magyarországi barokk kastélyépítészetben a tornyoknak már csak szimbolikus jelentőségük volt, a főnemesség társadalmi státuszát, rangját voltak hivatva jelképezni. A 18. században hadászati jelentőségük nem volt, hiszen már korábban, a 17. században sem a tornyoknak volt harcászati szerepe, mivel a tüzérség fejlődéséből kifolyólag ezt a 16. században az ágyútűzre tervezett alacsony, szögletes bástyák vették át, amelyek szintén hosszú fejlődésen mentek keresztül. Éppen ezért nyilvánvaló, hogy a tornyoknak a 18. században már csak szimbolikus jelentést tulajdonítottak [...].14 [...] A kastély legkülönösebb része az épület tömegéből magasan kiemelkedő, három emelet magasságú héttengelyes középrizalit. Teteje síkfedésű és tudható, hogy a 18. században a főpárkány felett a mai attikafal helyén ballusztersor húzódótt. A magyarországi kastélyépítészetben ilyet nem lehet látni, Szentkirályi Zoltán mutatott rá, hogy ennek a formának a legközelebbi közép-európai párhuzamai Csehországban keresendők, mint például a roudnicei Lobkowitzkastély a 17. századból, vagy a szintén 17. századi Červený Hrádeki kastély, melynek építészei Antonio della Porta ( ) és Jean-Baptiste Mathey ( ) voltak. Ezek az épületek hangsúlyos középrészükkel itáliai példákat követnek, a formát Csehországban itáliai mesterek terjesztették el. A homlokzatból kiemelkedő magas rizalit zártságával az itáliai palazzót idézi, azt a városi palotatípust, ami a korai reneszánsztól kezdve a barokkig szerves fejlődésen ment keresztül [...]. A hazai barokk kastélyok homlokzati tagolása a fentiektől teljesen eltér: általában három kiugró részre, rizalitra tagolódik, és a középső rizalit lezárása nem egyenes vonalú. Sok esetben íves oromzat zárja, esetleg ácsolt szerkezetű álkupolával, vagy másféle magastetővel koronázzák. Architektonikus kialakítása is sokkal összefogottabb, nem üt el olyan mértékben a homlokzat többi részétől, mint ez Edelényben tapasztalható. [...] A fentiekből kitűnik, hogy az edelényi kastély többféle építészeti hagyomány nyomát viseli magán: érett barokk belső térszerkezet, ami a század fordulóján Közép-Európában is elterjedt volt, szintén széles körben elterjedt itáliaias homlokzati formaelemek, valamint a középrizalit megint csak itáliaias kialakítása, ami viszont egyedi a magyarországi emlékanyagban. Emellett a homlokzattagolás is itáliaiasnak tűnik, de a tengelyeket soroló megoldás melyen lényegében csak a középső tengelyt emelték ki az erősebben megmozgatott pillérekkel a manierizmus gondolkodásmódját őrzi és közép-európai viszonylatban a 17. századot idézi. Az elmúlt évszázadra való utalás egy másik furcsaságban is tetten érhető L Huillier kastélyán: az emeleti terek is boltozottak. Ez a barokk kastélyépítészetben nem volt szokás. Általában a földszinti tereket fedték téglaboltozatokkal és az emeleti helyiségeket sík famennyezettel borították, ami a megfelelő vakolás után a reprezentatív terekben vagy stukkó-, vagy festészeti díszítést kapott. Magyarázat nincs rá, hogy miért választották ezt a költséges és nehéz megoldást, ebben a tekintetben csak találgatni tudunk. De ha jobban megvizsgáljuk az épületet, akkor talán közelebb jutunk a válaszhoz. [...]15 Házi olvasmány: A barokk órák B arokk idején az óraipar is szinte kereste a bonyolult megoldásokat. A barokk órák gyakori jellemzője, hogy a szerkezet belső részét is díszítették, sokszor aranyozták. A díszítmények tömegégében még az egyszerűbb szerkezet is áttekinthetetlennek tűnt, és a laikus megrendelőben elismerést keltett. Fontos kelléknek számítottak az ütő és ébresztőszerkezetek, dátumjelzők, holdfázisjelzők. A bonyolultság erénynek számított. A korai barokk idején sok vasóra készült, eleinte foliot szabályzóval, később a számlap előtt lengő rövid ingával. A vasórák szerkezete (csapágylemeze és kerekei is) vasból készült. Ezt is díszítették, ha többre nem telt, legalább a csapágylemezeknek adtak egy kis hullámos vonalú kontúrt. Az óraipar fejlődésének két jelentős eseménye esik a barokk idejére: az inga (1656) és a billegő (1675) feltalálása, illetve szabályzóként való alkalmazása az óraszerkezetekben. Az órák pontossága így több mint egy nagyságrenddel növekedett, a luxus- tárgyból időmérő műszer lett. Hamarosan felismerték, hogy a hosszabb inga megbízhatóbb szabályozást ad, így alakultak ki a 18. században a padlón álló ún. lábas órák, amelyeknek hosszúkás, embermagasságúnál nagyobb tokja a szerkezetet, ingát és a súlyokat egyaránt védte. Sajnos Magyarországon ebből a szép óratípusból kevés készült és még kevesebb maradt fenn. Ugyancsak a 18, században terjedtek el főleg a Német területeken a barokk szekrényórák, amelyeknek magyarországi, kissé provinciális változatát nem túl találó elnevezéssel altdeutsch (ónémet) óráknak nevezték. A nyugateurópai példányok kivitele finomabb, költségesebb volt, az alapvonásokat tekintve azonban ennek a nagyon kötött formavilágú óra- típusnak Európaszerte előforduló példányai lényegében megegyeztek. A franciaországi barokk kialakulása már 4. Henrik ( ) és 13. Lajos ( ) uralkodása alatt megkezdődött, de virágkorát 14. Lajos ( ) idején érte el. A francia barokkot ezért 14. Lajos stílusnak (Louis-quatorzenak) is szokták nevezni. A 17. század végén valószínűleg a szekrényórákból formálódott ki egy jellegzetesen Francia barokk rövidingás asztali óratípus, amelyet a Franciák pendule"-nek, vagy pendulette"-nek neveztek,ezért a többi nyelvbe is így került át. Nem csak a barokk, hanem a rokokó idején is a Francia órák legjellegzetesebb és legkedveltebb típusa volt. A pendule szerkezete, ellentétben a korabarokk órákkal,szinte teljesen dísztelen, viszont nagy gondot fordítottak a jó anyagminőségre,a pontos és szakszerű anyagmegmunkálásra a konstrukció és a technikai kivitelezés színvonalára. A reneszánsz függőórák a barokk idején formálódtak át igazi zsebórává. A reneszánsz tokok szögletes formái le- gömbölyödtek,és egyre inkább csökkentek a méretek is. Mivel a szerkezet még nagyon magas volt. a tok enyhén lapított gömbalakot vett fel: külseje sima,mértéktartó vésett díszítéssel. Ezt vette körül a dúsan cizellált trébelt (tulaezüst) védőtok. A tokok anyaga arany,ezüst vagy aranyozott bronz. A védőtokon gyakori a teknőc,esetleg kígyóbőr burkolat. A drágább, főleg aranypéldányoknál előfordul a zománc,drágakő,vagy gyöngydíszítés. A 17. sz. végén a hegyikristály védőfedél helyén megjelent a törékenyebb,de könnyen pótolható óraüveg. A védőtoknak nem volt külön üvege,csak kerek kivágása,hogy a számlap látszódjék. A védőtokot selyemmel vagy más textíliával bélelték. Ezeken,a bélések alatt néha érdekes irományokat, vagy más papírokat lehet találni, amit a régi tulajdonos kerekre vágva helyezett el a tokban,hogy az óra helyét kipárnázza. Hogy az óra kengyele mindkét védőtokon kívül legyen,a legbelső toknak hosszú nyakat készítettek ezért ezt a majdnem gömb alakú, hosszúnyakú óratípust franciául onionnak, németül zwiebelnek, magyarul hagyma órának nevezik. Az órákat ekkor még nem annyira zsebben, mint inkább chatelaine"-re azaz övláncra függesztve a derekukon viselték, de a szerkezetek a hajszálrugó alkalmazása következtében már viszonylag jól szabályozhatók voltak. Egy18. századi orsójáratú órával már elérhető, hogy a napi járási hiba nem haladja meg a 6-8 percet. Forrás:16 Házi olvasmány: A rokokó órák L ajos (XV. Lajos) uralkodása alatt ( ) Franciaországban a barokk folytatásaként kialakult stílus, amelyet bizonyos megszorításokkal a barokk kifinomult, túldíszített változatának is tartanak. A rokokó név a francia rocallie névből ered, amely magyarul kagylót jelent,és azokra a lomb és virágdíszekkel átfont kagyló és csigaszerű díszítőelemekre utal,melyből ennek a stílusnak a dekorációs rendszere felépül.a rokokót XV. Lajos-stílusnak Louis quinzenek is szokták nevezni. A rokokó nem vette át a barokk nagyvonalú ünnepélyességét, de alkalmazta, és a játékosságig fokozta a barokkban is fellelhető aszimmetriát. A pendule, amely már a barokk idején is kedvelt óratípus volt,a rokokóban tovább formálódik. A tok kontúrvonala középen szűkített lett. Rendszerint egy konzolszerű talpazat is tartozik hozzá, amely díszítményében és formavilágában az óra tokjához igazodik, falra rögzíthető, így az órának változatosabb elhelyezési lehetőséget biztosít. A rokokó vége felé ebből az óratípusból alakult ki a cartelóra úgy, hogy a konzol a tokkal összeolvadva keretszerű alakzatot képezett. Előszeretettel alkalmazták már a barokk idején is létező Boulle technikát. A teknőspáncél berakásos intarziát előszeretettel használták bútorokon, óratokokon. Az ekkor működő órák legtöbbje orsó-gátszerkezettel működik, és nem ritka az ismétlő-ütőszerkezettel ellátott óraszerkezet. A lábas órák továbbra is közkedveltek, formaviláguk azonban jóval mozgalmasabb, mint barokk elődeikké. A rokokó túlzásai a 18. század közepétől kezdve fokozatosan mérséklődtek,amit sietetett Franciaország gazdasági gyengülése is. A rokokó utolsó évtizedeiben a klasszicizmusba való átmenet jelei mutatkoznak. A rokokó hatása a többi európai ország (Anglia, Olaszország, Ausztria) arisztokrata köreibe is behatolt. Magyarországra bécsi közvetítéssel jutott el. Természetesen mindenütt rányomta bélyegét az illető ország nemzeti sajátossága, kulturális és gazdasági légköre. A német rokokó például a Franciához képest veszített könnyedségéből, az osztrák pedig, amelyet egyébként Mária Terézia-stílusnak is neveznek egy mérsékeltebb, polgárias jelleget mutat. Forrás: Hasonló dokumentumok
 Javaslat a Szabolcspusztai kastély települési értéktárba történő felvételéhez Készítette: Csányi Kálmán (név). (aláírás) Pusztaszabolcs, 2014. június 20. (település, dátum) (P. H.) I. A JAVASLATTEVŐ ADATAI Részletesebben Rákosliget építőmesterei
 Rákosliget építőmesterei Rákosliget épített környezetét alapvetően a munkáslakás építés tervei határozták meg. Ennek lezárulta után kaptak lehetőséget a különböző egyedi tervek, amelyek a nyaralótelep Részletesebben Kor: XIV. század közepén épült, de helyén már korábban is templom állhatott;
 Rudabányai református templom Megközelítés: H-3733 Rudabánya,Temető u. 8.; GPS koordináták: É 48,38152 ; K 20,62107 ; Kor: XIV. század közepén épült, de helyén már korábban is templom állhatott; Jelenlegi Részletesebben Információtartalom vázlata. Az egyiptomi művészet korszakai és általános jellemzői; feladata, célja
 1. Ön a szakterületén belül felkérést kap egy mű elkészítésére az ókori egyiptomi művészet Mutassa be az egyiptomi művészet korszakait, az építészet, szobrászat és festészet stílusjegyeit, jellegzetességeit! Részletesebben GÉCZY NÓRA. Lovardából Mûvészeti Galéria: a fertõdi Esterházy-kastély hercegi lovardájának
 GÉCZY NÓRA Lovardából Mûvészeti Galéria: a fertõdi Esterházy-kastély hercegi lovardájának rekonstrukciós terve Az ICOMOS, az UNESCO mûemlékvédelmi világszervezete 2001-ben a legjobb nemzetközi diplomáért Részletesebben Szecesszió. Kárpátalján. Az összeállítás internetes források szerkesztett szemelvénygyűjteménye, k é szítette Dittrichné Vajtai Zsuzsánna
 Szecesszió Kárpátalján Az összeállítás internetes források szerkesztett szemelvénygyűjteménye, k é szítette Dittrichné Vajtai Zsuzsánna B E R E G S Z Á S Z 2 Egykori úri kaszinó - Arany Páva étterem Az Részletesebben A manzárdtetőről. 1. ábra Forrás: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0a/drawing_in_perspective_ of_gambrel-roofed_building.
 A manzárdtetőről Az építőipari tanulók ácsok, magasépítő technikusok részére kötelező gyakorlat a manzárdtetőkkel való foglalkozás. Egy manzárd nyeregtetőt mutat az. ábra.. ábra Forrás: http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0a/drawing_in_perspective_ Részletesebben Családfa. Legmann Rudolfné (szül. König Róza) 1878 1925. Izsák Sámuelné (szül. Simon Regina) 1864 1944. Izsák Sámuel? 1914. Legmann Rudolf 1856 1938
 Családfa Apai nagyapa Apai nagyanya Anyai nagyapa Anyai nagyanya Izsák Sámuel? 1914 Izsák Sámuelné (szül. Simon Regina) 1864 1944 Legmann Rudolf 1856 1938 Legmann Rudolfné (szül. König Róza) 1878 1925 Részletesebben Bélapátfalva jelentős építészeti és környezeti értékekkel rendelkező épületeinek és objektumainak listája 2015.
 Bélapátfalva jelentős építészeti és környezeti értékekkel rendelkező épületeinek és objektumainak listája 2015. HV.01 1/1. sz. melléklet Hrsz 1001/2 Utca, házszám Gyár út 9., leromlott állapotban Leírás, Részletesebben JAVASLAT A MEDINAI/SIÓ-MENTI
 JAVASLAT A MEDINAI/SIÓ-MENTI APPONYI KISKASTÉLY ÉS KISBOLDOGASSZONY KÁPOLNA TELEPÜLÉSI/TÁJEGYSÉGI ÉRTÉKTÁRBA TÖRTÉNŐ FELVÉTELÉHEZ Készítette: Sió-menti Értéktár Bizottság dr. Baranyai Eszter Medina,2014.04.16 Részletesebben ÉPÍTÉSZETI ÉRTÉKVIZSGÁLAT
 1. sz. melléklet ÉPÍTÉSZETI ÉRTÉKVIZSGÁLAT Az Eger, Deák Ferenc utca keleti oldalának (HT) területi védelem alá, valamint a villasor épületeinek(h1) helyi egyedi védelem alá helyezéséhez Utcakép Az utcaképet Részletesebben Családfa. Anyai nagyapa. Rechnitz Sámuel 1850-es évek 1890-es évek. Interjúalany
 Családfa Apai nagyapa Geiringer Vilmos? 1944 Apai nagyanya Geiringer Vilmosné (szül. Rechnitz Antónia)?-1944 Anyai nagyapa Rechnitz Sámuel 1850-es évek 1890-es évek Anyai nagyanya Rechnitz Sámuelné (szül. Részletesebben Bálint Kirizsán Imola A NAGYKÁROLYI KÁROLYI KASTÉLY
 dr. SzabóTARTÓSZERKEZETI Bálint Kirizsán Imola A BÖGÖZI REFORMÁTUS TEMPLOM KÉRDÉSEI A NAGYKÁROLYI KÁROLYI KASTÉLY Az Árpád-kori Kaplony nemzetségből származó Károlyi dinasztia egyike a legrégibb ősi A Részletesebben OSTFFYASSZONYFA KASTÉLYAI.
 OSTFFYASSZONYFA KASTÉLYAI. Településünk sajátossága, hogy több kastélynak és kúriának ad otthont. Ezen épületek többsége magántulajdonban van, és felújításra várnak. Ennek ellenére, építészeti sajátosságaik Részletesebben Pomáz, Nagykovácsi puszta
 Pomáz, Nagykovácsi puszta A Pomáz és Pilisszentkereszt között elhelyezkedő majorság a Pilis védett természeti értékeinek területén fekszik és egyben egy jelentős középkori romegyüttes helyszíne is. Az Részletesebben Város Polgármestere ELŐTERJESZTÉS. Biatorbágy Város Önkormányzat Ingatlan és feladat felmérése
 Város Polgármestere 2051 Biatorbágy, Baross Gábor utca 2/a Telefon: 06 23 310-174/113, 142 mellék Fax: 06 23 310-135 E-mail: polgarmester@biatorbagy.hu www.biatorbagy.hu ELŐTERJESZTÉS Biatorbágy Város Részletesebben Évnyitó Elnökségi ülés Bajon
 2012. január - IV. évf. 1. szám Évnyitó Elnökségi ülés Bajon 2012. január 12-én tartotta évnyitó ülését a Vértes-Gerecse Közösség Elnöksége. A napirendi pontok között az alábbi témák szerepeltek: 1. Fejlesztési Részletesebben m e t s z e t Kapy Jenő DLA, YBL díjas építész Botzheim Bálint építész-munkatárs
 E-3 FŐHOMLOKZAT főhomlokzat Ajánlati vázlatterve 2012. 10. 07 helyszínrajz a l a p r a j z m e t s z e t Kapy Jenő DLA, YBL díjas építész Botzheim Bálint építész-munkatárs oldalhomlokzat hátsóhomlokzat Részletesebben Szent István körút 10.
 Szent István körút 10., Weiss-ház Választott házam a Szent István körút 10-es szám alá esik, a Tátra utca és a körút sarkán, helyrajzi száma: 25105. 1884-től, a körút ezen szakaszán Weiss Manfréd és családja Részletesebben Virgil POLIZU. Műemléképületek veszélyeztetettségének megszüntetése
 Virgil POLIZU Műemléképületek veszélyeztetettségének megszüntetése MŰEMLÉKÉPÜLETEK VESZÉLYEZTETETTSÉGÉNEK MEGSZÜNTETÉSE Virgil POLIZU Egy műemléképület (-együttes) alkotóelemei funkcionális, szerkezeti, Részletesebben Déry Attila: Szepességi kéthajós templomok. Szepességi kéthajós templomok
 Déry Attila: Szepességi kéthajós templomok 01 A Szepesség története. Elnevezés, kialakulás, bevándorlás Hospes saxones de Sepces. A bányavárosok. A Szepesség szerepe a magyar városiasodásban. A bányavárosok Részletesebben ELŐTERJESZTÉS. Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete. 2014. május 26.-i ülésére
 ELŐTERJESZTÉS Zirc Városi Önkormányzat Képviselő-testülete 2014. május 26.-i ülésére Tárgy: Kis Óvoda hasznosítási lehetősége Előadó: Ottó Péter polgármester Előterjesztés tartalma: határozati javaslat Részletesebben HATÁRTALANUL A FELVIDÉKEN
 HATÁRTALANUL A FELVIDÉKEN Kirándulásunk a Határtalanul! pályázat keretein belül jött létre, abból a célból, hogy megismerkedjünk a felvidéki magyar diákokkal, és szorosabb kapcsolatot alakítsunk ki velük. Részletesebben DEVÍN. Dévény. A vár
 754 23 DEVÍN Dévény A vár HONISMERETI KISKÖNYVTÁR Dévény TÁJAK KOROK MÚZEUMOK KISKÖNYVTÁRA A címlapon: Légifelvétel a középkori várról A hátlapon: A vár délkeleti hegyoldala Dévény (szlovákul Devín) ez Részletesebben I. számú katonai felmérés térkép http://wiki.utikonyvem.hu/hu/index.php?title=k%c3%a9p:kat1szabadbattyan.jpg letöltés ideje: 2010. február 21.
 Felhasznált irodalom: I. számú katonai felmérés térkép http://wiki.utikonyvem.hu/hu/index.php?title=k%c3%a9p:kat1szabadbattyan.jpg letöltés ideje: 2010. február 21. II. számú katonai felmérés térkép http://wiki.utikonyvem.hu/hu/index.php?title=k%c3%a9p:kat2szabadbattyan.jpg Részletesebben A veszprémi Dubniczay-palota rekonstrukciója
 A veszprémi Dubniczay-palota rekonstrukciója Az épület a Piráni Építészeti Napokon a Piranesi díj dicséret fokozatát nyerte el 2007-ben. Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata 1997-ben országos, nyilvános Részletesebben Családfa. (szül.:?) (? 1908) Nevelőanya: R. Lipótné (szül. D. Cecília) 1886 1944. R. Lipót (1883 1944) V. Ignác (? 1944) V.
 Családfa Apai nagyanya Apai nagyapa V. Ignác (? 1944) V. Ignácné (szül.:?) (? 1908) Nevelőanya: V. Ignácné (szül.? Éva) (? 1944) Anyai nagyapa R. Lipót (1883 1944) Anyai nagyanya R. Lipótné (szül. D. Cecília) Részletesebben Műveltség és társadalmi szerepek: az arisztokrácia változó társadalmi szerepei Kora újkori szekció (Papp Klára)
 Műveltség és társadalmi szerepek: az arisztokrácia változó társadalmi szerepei Kora újkori szekció (Papp Klára) Orosz István (Debreceni Egyetem, Magyarország) Szőlőbirtokos arisztokraták Tokaj-Hegyalján Részletesebben Hiemer-Font-Caraffa ház
 Hiemer-Font-Caraffa ház A Hiemer-Font-Caraffa épülettömb Székesfehérvár belvárosának egyik kiemelkedő értékű, védett műemlék épületegyüttese, mely hajdani tulajdonosai után kapta a nevét. Nemcsak központi Részletesebben Kisvárda, Iskola tér 2. Megjegyzés
 He-e/1. 2683 Iskola tér 2. Bessenyei György Gimnázium és Kollégium épülete Kisvárda város Önkorm. Kisvárda város Önkorm. Oktatási épület 1919 jó szabadon álló F+3 Összetett tetőidom, kontyolt nyeregtető. Részletesebben Budapest XII. kerület, Karthauzi út 6. (hrsz. 9228/2) Társasház, volt Mirabel öröklakásos társasház
 Értékvizsgálati dokumentáció helyi egyedi védetté nyilvánításhoz Budapest XII. kerület, Karthauzi út 6. (hrsz. 9228/2) Társasház, volt Mirabel öröklakásos társasház Budapest, 2011 EGYEDI ÉPÍTÉSZETI ÉRTÉK Részletesebben XIII.10. 1752-1884. 1 doboz 0,13 fm /864 fólió/ Raktári hely: 22/402/8. Iratjegyzék
 MAGYAR NEMZETI LEVÉLTÁR VAS MEGYEI LEVÉLTÁRA VAS MEGYE SZOMBATHELY XIII.10. MONYORÓKERÉKI GRÓF ERDİDY CSALÁD IRATAI 1752-1884 1 doboz 0,13 fm /864 fólió/ Raktári hely: 22/402/8 Iratjegyzék 1. doboz 1. Részletesebben Családfa. Lunczer Gyuláné (szül.?)?? Krausz Adolfné (szül.?)?? Krausz Adolf 1836 1928. Lunczer Gyula? 1925/26. Apa. Anya. Lunczer Lipót 1871 1930
 Családfa Apai nagyapa Lunczer Gyula? 1925/26 Apai nagyanya Lunczer Gyuláné (szül.?)?? Anyai nagyapa Krausz Adolf 1836 1928 Anyai nagyanya Krausz Adolfné (szül.?)?? Apa Lunczer Lipót 1871 1930 Anya Lunczer Részletesebben Kazettás mennyezetek Ismeretterjesztő kifestő gyermekeknek és szüleiknek Bérczi Szaniszló, Bérczi Zsófia, Bérczi Katalin
 Kazettás mennyezetek Ismeretterjesztő kifestő gyermekeknek és szüleiknek Bérczi Szaniszló, Bérczi Zsófia, Bérczi Katalin A reformáció sok mindenben az ősi egyszerűséget hozta vissza a kereszténységbe. Részletesebben Csengersima, református templom
 Szakács Béla Zsolt Csengersima, református templom A Szamos jobb oldalán, az ugocsai főesperességben elterülő falu neve a Simon személynévvel hozható összefüggésbe. 1 Első említése 1327-ből való, amikor Részletesebben Helyszínrajz Eredeti és revitalizált állapot M=1:500. Klasszicista mûemlék revitalizációja Budapest-Hegyvidék, XII. Diana u. 23/b. 1. 1.1.
 1. 1.1. Helyszínrajz Eredeti és revitalizált állapot M=1:500 2. 2.1. Tervlapok / eredeti állapot Földszinti alaprajz 2. 2.2. Tervlapok / eredeti állapot Fedélszék alaprajza 2. 2.3. Tervlapok / eredeti Részletesebben Kiadó: Perkáta Nagyközség Önkormányzata. Felelős kiadó: Somogyi Balázs
 Kiadó: Perkáta Nagyközség Önkormányzata Felelős kiadó: Somogyi Balázs Kiadási év, 2014 A perkátai Győry-kastély parkja fenntartható hasznosítása Győry kastély és Perkáta Perkáta település Fejér megyében Részletesebben TURIZMUS ÉS REGIONALITÁS
 A magyarországi turisztikai régiók vendégforgalma 2002-ben 1 Kiss Kornélia Sulyok Judit kapacitása 2002-ben 2 Magyarországon 3377 kereskedelmi szálláshely mûködött, összesen 77 155 szobával és 335 163 Részletesebben HELYILEG VÉDETT ÉPÜLETEK ÉS OBJEKTUMOK 10. számú melléklet, 10/a táblázat Sorsz. Szelvény Védendő épület, építmény címe Hrsz. Besorolás Megjegyzések
 HELYILEG VÉDETT ÉPÜLETEK ÉS OBJEKTUMOK 10. számú melléklet, 10/a táblázat Sorsz. Szelvény Védendő épület, építmény címe Hrsz. Besorolás Megjegyzések 1. 15 Ady u. 1. 5240/5 H2 Strand, régi bejárati pavilonok, Részletesebben VII. FEJEZET. Erdőhátság.
 VII. FEJEZET. Erdőhátság. 1. A királyi ispánság falvai. 2. A Becsegergely nemzetség szállásterülete. 3. A Zóvárd és Barsa nem birtoktöredékei. A mezőség középső részén elterülő kisnemes falutömböt délről Részletesebben Családfa. Lőrincz Dánielné (szül. Grün Helén) 1876 1951. Seiger Gottliebné (szül. Roth Hermina ) 1878 1941. Seiger Gottlieb 1864 1924
 Családfa Apai nagyapa Lőrincz Dániel 1870 1929 Apai nagyanya Lőrincz Dánielné (szül. Grün Helén) 1876 1951 Anyai nagyapa Seiger Gottlieb 1864 1924 Anyai nagyanya Seiger Gottliebné (szül. Roth Hermina ) Részletesebben Hédervár. Örökségvédelmi hatástanulmány. Régészeti munkarész. Készítette: Archeo-Art Bt. 2015. november
 Hédervár Örökségvédelmi hatástanulmány Régészeti munkarész Készítette: Archeo-Art Bt. 2015. november I. Vizsgálat Hédervár TRT felülvizsgálat 2015., Régészeti munkarész Bevezetés A jelenlegi hatástanulmány Részletesebben Pályázó adatai: Szuromi Imre építész 2000 Szentendre Paprikabíró u. 11. szuroim@gmail.com 06-20-336-95-91
 Wéber Antal Díj 2015 Szuromi Imre Pályázó adatai: Szuromi Imre építész 2000 Szentendre Paprikabíró u. 11. szuroim@gmail.com 06-20-336-95-91 1973-ban szereztem diplomát a BME Építész karán. Ezt követően Részletesebben FÜLÖP. Elhelyezkedés. Földrajz, természeti adottságok. Történelem. Terület: 55,87 km 2 Lakosság: 1793 fő Polgármester: Hutóczki Péter
 FÜLÖP Terület: 55,87 km 2 Lakosság: 1793 fő Polgármester: Hutóczki Péter Elérhetőség: Fülöp Község Önkormányzata 4266 Fülöp, Arany J. u. 19. Tel./Fax: 52/208-490 Fülöp község címere Elhelyezkedés Fülöp Részletesebben Az erdélyi Mezőség kulturális örökségének kutatása és népszerűsítése
 Az erdélyi Mezőség kulturális örökségének kutatása és népszerűsítése tanulmányok Készült: a NEA-NO-15-SZ-0262 jelű pályázat támogatásával Möller István Alapítvány A szerzők # # # # # # # # # # # # # # Részletesebben Családfa. Anyai nagyapa. Goldsmann Bernard?? Interjúalany. Greif Ruth (szül. Goldstein Ruth) 1932. Gyermekek
 Családfa Apai nagyapa Goldstein??? Apai nagyanya Goldstein?-né (szül.? Rozália) 1874 1949 Anyai nagyapa Goldsmann Bernard?? Anyai nagyanya Goldsmann Bernardné (szül.? Eszter) 1880-as évek 1970- es évek Részletesebben Szakmai tapasztalat, jelentősebb festmény restaurátori munkák:
 Jébert Katalin Festőres-taurátor művész Oklevél száma: I-17/1986 Restaurátorkamara névjegyzéki száma: F1-373 Tel.: 06 20 77-19-2-19 jebertka@gmail.com Szakirányú képesítés 1986-1991 Magyar Képzőművészeti Részletesebben Egy főállás keresztmetszete
 Pápai Nagytemplom Pápa város nevezetességei közé tartozik a Szent István Plébánia Templom. A helyiek által katolikus nagytemplom nevezett templomot 1774-ben gróf Eszterházy Károly egri püspök, pápai földesúr Részletesebben 2900 Komá rom, Keleme n L. u. 22. Tel./Fax: (36)34 344-697, mobil 06 20 619 1102; emese@ja mk.hu
 KOMÁROMI Klapka György Múzeum 2900 Komá rom, Keleme n L. u. 22. Tel./Fax: (36)34 344-697, mobil 06 20 619 1102; emese@ja mk.hu Ikt. szám: 6/2014 Tárgy: Szakmai beszámoló a 3506/01895 számú pályázat elszámolásához Részletesebben Református parókia épület utcai homlokzatának felújítása Településképi eljárási tervdokumentáció
 Református parókia épület utcai homlokzatának felújítása Településképi eljárási tervdokumentáció Helyszín: Felelős tervező: Szajki Mátyás okleveles építész, eng. szám: É 01-0295 8251 Zánka, Naplemente Részletesebben Colmar, ferences templom Salzburg, ferences templom (XIII. sz., XV. sz. eleje), alaprajz, hosszmetszet.
 Firenze, Sta Croce ferences kolostor (1295-1442), alaprajz, templom belső képe. Az Alpoktól északra a háromhajós, hosszú, poligonális apszisú ferences templomtípus vált általánossá. Esetenként a városi Részletesebben DÉL-BORSODI LEADER EGYESÜLET, 3450 Mezőcsát, Hősök tere.24.
 DÉL-BORSODI LEADER EGYESÜLET, 3450 Mezőcsát, Hősök tere.24. Jogcímkód: 6.352.01.01 Pályázó neve: Vattai Református Egyházközség Pályázó MVH regisztrációs száma: 1008787606 Iratazonosító: 1553488383 Vattai Részletesebben ERWIN PANOFSKY: GÓTIKUS ÉPÍTÉSZET ÉS SKOLASZTIKUS GONDOLKODÁS
 Mindezt figyelembe véve elmondhatjuk, hogy ez a könyv szellemi életünk kiterebélyesedéséről tanúskodik. Arról, hogy már van olyan értelmiségi erőnk, amely képessé tesz bennünket arra, hogy vállalkozzunk Részletesebben HÉ-1. malomépület építmény (egyedi védelem) jelentõs ipari épület, használati és esztétikai jelentõsége miatt védelemre érdemes
 HÉ-1 RENDELTETÉS, HSZNÁLT VÉDETTSÉGI KTEGÓRI VÉDETTSÉG INDOKLÁS ÍM Nemesdömölk, Nemesdömölki u. 15. HRSZ. 2 malomépület jelentõs ipari épület, használati és esztétikai jelentõsége miatt védelemre érdemes Részletesebben A szentesi Petőfi szálló nyíláskeretekhez kapcsolódó fémszerkezeteinek restaurátori felmérése
 A szentesi Petőfi szálló nyíláskeretekhez kapcsolódó fémszerkezeteinek restaurátori felmérése 2007 Készítette: Csányi Szabolcs, okl. restaurátor, K3_447 A Petőfi szálló ajtó és ablaknyílásaiban, a fa nyílászárók Részletesebben Kézdivásárhely. Ahol jól érzed magad
 Kézdivásárhely Ahol jól érzed magad 2010 Várostörténet Kézdivásárhely a felső-háromszéki medence legjelentősebb települése. A Torja területéhez tartozó vásáros helyből nőtte ki magát, ezért az első írásos Részletesebben Javaslat a Polgármesteri Hivatal épülete települési értéktárba történő felvételéhez
 Javaslat a Polgármesteri Hivatal épülete települési értéktárba történő felvételéhez Készítette: Vezér Ákos (név). (aláírás) Pusztaszabolcs, 2014. június 16. (település, dátum) (P. H.) I. A JAVASLATTEVŐ Részletesebben Családfa. Kohn Mihályné (szül.? Hermina) 1882 1944. Keller Jakabné (szül.? Berta) 1860-as évek 1944. Kohn Mihály 1876 1944
 Családfa Apai nagyapa Apai nagyanya Anyai nagyapa Anyai nagyanya Keller Jakab 1860-as évek 1944 Keller Jakabné (szül.? Berta) 1860-as évek 1944 Kohn Mihály 1876 1944 Kohn Mihályné (szül.? Hermina) 1882 Részletesebben A limanowai csata emléknapja Sopronban
 A limanowai csata emléknapja Sopronban 2 A limanowai csata emléknapja Sopronban A Soproni Huszár Hagyományőrző Egyesület nevében köszöntöm vendégeinket, tagjainkat, és a megjelenteket. Egyesületünk császári Részletesebben SORSZÁM HELYRAJZI SZÁM CÍM VÉDETTSÉGI FOK 1. 594 Vasút u. Helyi védelem
 1. 594 Vasút u. Helyi védelem 1854-ben állított kőkereszt. A keresztre feszített Jézust, a talapzaton pedig Máriát ábrázolja. A kőszerkezet állagának óvása, illetve téli takarása indokolt. A kereszt környezetének Részletesebben Családfa. Dr. Glück Lajosné (szül. Pollatschek Katalin) 1860 körül 1932. Löbl Árminné (szül. Bernfeld Katalin) 1870-es évek vége 1921
 Családfa Apai nagyapa Dr. Glück Lajos 1850-es évek 1891 Apai nagyanya Dr. Glück Lajosné (szül. Pollatschek Katalin) 1860 körül 1932 Anyai nagyapa Löbl Ármin 1857 1930 Anyai nagyanya Löbl Árminné (szül. Részletesebben A város kórusmű. Az építészeti illeszkedés egyes kérdései egy urbanista szemével
 A város kórusmű Az építészeti illeszkedés egyes kérdései egy urbanista szemével XVIII. Országos Főépítészi Konferencia, Nagykőrös, 2013 Körmendy Imre Fotók: Körmendyné Érdi Mária (a 16 20. diák a világhálóról Részletesebben Szerkesztette: Vágner Mátyás
 Szerkesztette: Vágner Mátyás Itáliai a középkorban Itália területei a középkorban sem politikailag, sem kulturálisan nem voltak egységesek. A Német-római Birodalom és az egyház egymással kibékíthetetlen Részletesebben Sárospataki kistérség
 Sárospataki kistérség Sárospataki Többcélú Kistérségi Társulás 3950 Sárospatak, Kossuth út 44. stkt@pr.hu 47/511451 A Sárospataki kistérség természeti környezetét a Zempléni-hegység (Tokaji-hegység) vulkánikus Részletesebben Tervező: Kovács Ildikó, okl. építészmérnök É01-4220 Bp. 2012. július hó
 Budapest, VIII. Horánszky u 9. hrsz: 36617 az UTcai homlokzat felújítása Tornyai János:Felhők az Alföld felett Engedélyezési tervdokumentáció Megbízó: Társasház. Horánszky u. 9. Közös képviselő: Halász Részletesebben A nagyszlabosi és a fiumei papír vízjeleinek megkülönböztetése - II. rész
 A nagyszlabosi és a fiumei papír vízjeleinek megkülönböztetése - II. rész A megjelenés előtt álló új illetékbélyeg-katalógus készítése során részletesen ellenőrizni, és szükség szerint korrigálni kellett Részletesebben MAGYAREGREGY TELEPÜLÉSSZERKEZETI TERVE. 3. számú melléklet: Védelemre javasolt művi értékek és a Műemlékek
 3. számú melléklet: Védelemre javasolt művi értékek és a Műemlékek 1 SOR 1. 0196 Külterületen M M 339 50041/1958 Mecsek északkeleti részén, a hegyvonulat kiugró nyúlványán áll. Római és középkori előzmény Részletesebben MŰEMLÉKEK NEMZETI GONDNOKSÁGA 2010. ÉVI KÖZBESZERZÉSI TERV. helyszín megnevezés eljárási rezsim
 MŰEMLÉKEK NEMZETI GONDNOKSÁGA 2010. ÉVI KÖZBESZERZÉSI TERV tevékenység RMT, CBA készítés Dég "A dégi Festetics kstély történeti kertjének rekonstrukciója I. ützem: Parktó hlyreállítása" (KEOP-7.3.1.3./09-2009-0003) Részletesebben 2007. június 8-án Stockholmban adták át a 2006-os Europa Nostra Díjakat. A Ferihegyi Repülőtér I. Termináljának felújítása és a New York Palota és
 26. Az EU Kulturális Örökség Díja és Magyarország Az EU Kulturális Örökség Díja és Magyarország 2007. június 8-án Stockholmban adták át a 2006-os Europa Nostra Díjakat. A Ferihegyi Repülőtér I. Termináljának Részletesebben A Kubinyi Ferenc Múzeum szolgáltatásai 3170 Szécsény, Ady Endre u. 7. (Forgách-kastély)
 A Kubinyi Ferenc Múzeum szolgáltatásai 3170 Szécsény, Ady Endre u. 7. (Forgách-kastély) I. Az épület története A mai épület elődjét, a várkastélyt, a Kacsics nemzetségből származó Szécsényi Tamás, vagy Részletesebben 1. melléklet. 10 274 HB lakóház. 2008 Ányos Pál u. 24 267 HB lakóház. 1 285 H Rupert -ház lakóház. 9 143 H lakóház. 1 2499 H lakóház 6 2470 H lakóház
 Veszprém Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyűlésének 6/202. (III.30.) rendelete az épített környezet értékeinek helyi védelméről. melléklet H B T Jelmagyarázat Homlokzati elemek, vakolatdíszek - architektúra, Részletesebben BESZÁMOLÓ PROJEKTLÁTOGATÁSRÓL
 BESZÁMOLÓ PROJEKTLÁTOGATÁSRÓL HACS neve: Déli Napfény LEADER Egyesület Projektlátogatás helyszíne: Zsombó A projektlátogatást végző személy/ek: Terhes Csaba Az ügyfél képviseletében:ecseki Erzsébet Zsombó, Részletesebben MŰLEÍRÁS HELYSZÍN GONDOLATOK, ELVEK
 Pestszentimrei Közösségi Ház felújítása és bővítése Műszaki leírás MŰLEÍRÁS HELYSZÍN Családi házas beépítési szövetben csomóponti sűrűsödés, a Nemes utca és Nagykőrösi út- Vasút utca sarkán kialakuló kereskedelmi-szolgáltató Részletesebben Kedvenc városom Szolnok 2015. Várostörténeti vetélkedő középiskolásoknak 2. forduló Javítókulcs Ajánlott irodalom: 1.) 940 éve
 Kedvenc városom Szolnok 2015. Várostörténeti vetélkedő középiskolásoknak 2. forduló Javítókulcs Ajánlott irodalom: Hősök voltak mindannyian (URL: hosokvoltak.blog.hu) Jász-Nagykun-Szolnok Megye helyismereti Részletesebben MÚLTSZÁZADI ERDÉLYI KASTÉLYKERTEK BEMUTATÁSA. Kovács Loránt 1
 MÚLTSZÁZADI ERDÉLYI KASTÉLYKERTEK BEMUTATÁSA A GERNYESZEGI KASTÉLYKERT Kovács Loránt 1 Gernyeszeg (Gorneşti) a Maros mentén, Marosvásárhelytől mintegy 21 km-re északra elterülő, több utcás falu. Királyi Részletesebben Családfa. Anyai nagyapa. Kohn Manó 1857 1944. Interjúalany. Nyitrai Lászlóné (szül.sövény /Spitzer/ Judit) 1924. Gyermekek. Nyitrai István 1947
 Családfa Anyai nagyanya Apai nagyapa Spitzer Jakab? 1922 Apai nagyanya Spitzer Jakabné (szül. Rózsay Gizella)?? Anyai nagyapa Kohn Manó 1857 1944 Kohn Manóné (szül. Hirsch Flóra)?? Kohn Manóné (szül. Wurn Részletesebben Műemlékek Nemzeti Gondnoksága 2011. évi közbeszerzési terve. Irányadó eljárásrend. Tervezett eljárási típus. Közösségi eljárásrend
 Műemlékek Gondnoksága 2011. évi közbeszerzési terve A közbeszerzés tárgya és mennyisége CPV kód I. Árubeszerzés Irányadó Tervezett eljárási típus az eljárás megindításának, illetve a közbeszerzés megvalósításána Részletesebben TERASZ TERASZ. 22,94 m 2. 12,26 m 2 SZOBA. 26,60 m 2 FÜRDÕ. 4,46 m 2 SZOBA. KA 0,62 m 2. 21,95 m 2 KÖZLEKEDÕ. 9,95 m 2 KONYHA FÜRDÕ.
 8,80,,,77,,97,0,88,9 m,9 m 8, m,90 m nyílászáró csere 7,8 m W, m 8, m TERASZ,7 m,0 m ÁTJÁRÓ,7 m LÉPSÕHÁZ, ELÕ,7 m ERK,79 m, m 7,89 m nyílászáró csere HALL 7,97 m 7,80 m, m ESZ,99 m,7 m,0 KA 0, m TERASZ, Részletesebben Laktanyatervezés szemléletének változása 1867-1945 között.
 Tempfli M. Szilárd Laktanyatervezés szemléletének változása 1867-1945 között. 1. Bevezetés Az írott történelem kezdetétől a 18. század közepéig az egyes államok haderejét főként a zsoldosok alkották. A Részletesebben Családfa. Moskovits Zsigmond? 1921. Katz?-né?? Moskovits Zsigmondné (szül.? Braha)? 1930-as évek. Katz??? Apa. Anya. Katz Mózes 1890 körül 1944
 Családfa Apai nagyapa Apai nagyanya Anyai nagyapa Anyai nagyanya Katz??? Katz?-né?? Moskovits Zsigmond? 1921 Moskovits Zsigmondné (szül.? Braha)? 1930-as évek Apa Katz Mózes 1890 körül 1944 Anya Katz Bella Részletesebben Családfa. Anyai nagyapa. Friedrich Vilmos Nincs adat. Interjúalany. Szeszlerné Göndör Márta (szül. Göndör Márta) 1919 2003.
 Családfa Apai nagyanya Apai nagyapa Göndör (Grünwald) Jakab Bauman?-né (Göndör /Grünwald/ Jakabné) (szül. Heimovics Regina) 1850-es évek 1940-es évek Anyai nagyapa Friedrich Vilmos Anyai nagyanya Friedrich Részletesebben HAJDÚSZOVÁT. Elhelyezkedés. Földrajz, természeti adottságok. Történelem. Terület: 58,01 km 2 Lakosság: 3.173 fő Polgármester: Vass Sándor
 HAJDÚSZOVÁT Terület: 58,01 km 2 Lakosság: 3.173 fő Polgármester: Vass Sándor Elérhetőség: Hajdúszovát Község Önkormányzata 4212 Hajdúszovát, Hősök tere 1. Telefon: 52/559-211, Fax: 52/559-209 Hajdúszovát Részletesebben B E K Ö L C E TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVE
 EGRI ÉPÍTÉSZ IRODA KFT. 3300 Eger, Dobó utca 18. Tel.: 36/511-570 Fax: 36/411-890 Heves Megyei Bíróság mint Cégbíróság Cg. 10-09-021606 E-mail: egriepir@egriepir.hu B E K Ö L C E TELEPÜLÉSRENDEZÉSI TERVE Részletesebben Soltész Imre csö. ezredes és fia, dr. Soltész István
 Az alábbi információ zömét Soltész Imre fivérének dédunokája, a mai Trvanában (Nagyszombaton) élő Boris Majerov szolgáltatta, amiért köszönetünket fejezzük ki. Soltész Imre csendőr ezredes 1877. február Részletesebben Készítette: Morovics Ibolya Felsőszeli Széchenyi István Alapiskola 2012
 Tanulmányi kirándulás tervezete, szervezése, lebonyolítása Tartalom: Készítette: Morovics Ibolya Felsőszeli Széchenyi István Alapiskola 2012 1. A tanulmányi kirándulás útvonala 2. A tanulmányi kirándulás Részletesebben SZAKMAI BESZÁMOLÓ. A konferenciáról készült ismertető elérhető az alábbi honlapcímen: www.bathorimuzeum.hu/közérdekű információk/pályázatok
 Nemzeti Kulturális Alap Igazgatósága 1388 Budapest Pf. 82 Pályázati azonosító: 3508/01085. SZAKMAI BESZÁMOLÓ A Magyar Nemzeti Múzeum 3508/01085. számú pályázati azonosítóval jelölt pályázata 290.000,- Részletesebben Ózdi kistérség ÓZDI KISTÉRSÉG. Régió: Észak-Magyarországi Megye: Borsod-Abaúj-Zemplén
 Ózdi kistérség Régió: Észak-Magyarországi Megye: Borsod-Abaúj-Zemplén Ózd Kistérség Többcélú Társulása 3600 Ózd, Városház tér 1. Tel/fax: 48/470-332 ozdgfi@axelero.hu Az Észak-magyarországi régióhoz tartozik, Részletesebben HÁROMSZÉK MŰEMLÉKEI 2011
 HÁROMSZÉK MŰEMLÉKEI 2011 Az utóbbi 10 év Műemlék helyreállítási munkálatai KIVITELEZETT MUNKÁK Besenyő Református templom Bodvaj Vashámor (kohó!) Bölön - Unitárius templom Kézdivásárhely Apaffy utca Részletesebben XIII.56. A SAÁGHY CSALÁD IRATAI 1279-1889. 1 doboz 0,12 fm /199 folió + 2 db fénykép/ Raktári hely: 22/403/19
 MAGYAR NEMZETI LEVÉLTÁR VAS MEGYEI LEVÉLTÁRA VAS MEGYE SZOMBATHELY XIII.56. A SAÁGHY CSALÁD IRATAI 1279-1889 1 doboz 0,12 fm /199 folió + 2 db fénykép/ Raktári hely: 22/403/19 1. Leszármazási táblázat Részletesebben Statisztikai tájékoztató Csongrád megye, 2013/4
 2014. március Statisztikai tájékoztató Csongrád megye, 2013/4 Tartalom Összefoglalás... 2 Demográfiai helyzet... 2 Munkaerőpiac... 3 Gazdasági szervezetek... 4 Beruházás... 5 Mezőgazdaság... 7 Ipar... Részletesebben SZÉKESFEHÉRVÁR KULTURÁLIS INTÉZMÉNYEI, FEJLESZTÉSI IRÁNYAI, KULTURÁLIS ARCULATA ÉS PROGRAMJAI
 SZÉKESFEHÉRVÁR KULTURÁLIS INTÉZMÉNYEI, FEJLESZTÉSI IRÁNYAI, KULTURÁLIS ARCULATA ÉS PROGRAMJAI 17 Székesfehérvár kulturális intézményrendszere és hálózata sokszínû, tarka, gazdag és változatos képet mutat. Részletesebben Lloyd Palota, a gyõri Széchenyi tér régi-új ékköve
 GYÕR BUDAPEST Lloyd Palota, a gyõri Széchenyi tér régi-új ékköve Győr barokk Belvárosának szívében, a Széchenyi főtér keleti oldalán áll a Lloyd Palota. Az ismert nagyváros történelmi belvárosát átszelő, Részletesebben KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 78.
 KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZETÉNEK KUTATÁSI JELENTÉSEI 78. KÖZPONTI STATISZTIKAI HIVATAL NÉPESSÉGTUDOMÁNYI KUTATÓINTÉZET Igazgató: Spéder Zsolt Készítették: Hablicsek László Részletesebben A VÁROSOK SZÜLETÉSE ÉS A RENDISÉG KIALAKULÁSA (11-13. század)
 Gazdaság, gazdaságpolitika, anyagi kultúra Egyén, közösség, társadalom Népesség, település, életmód A VÁROSOK SZÜLETÉSE ÉS A RENDISÉG KIALAKULÁSA (11-13. század) Városok A mezőgazdaság fejlődésével és Részletesebben Uram! Téged tartottunk hajlékunknak
 Uram! Téged tartottunk hajlékunknak 90. zsoltár A Vámosmikolai Református Gyülekezet küzdelmes évtizedeiből 1 A reformáció Vámosmikolán Mikola hitújítására vonatkozó feljegyzés csak a 17. század második Részletesebben Családfa. Krämer Gyuláné (szül. Benedek Gizella)?? Neuser Lipótné (szül. Bachmann Róza) 1870 1943. Neuser Lipót Kb. 1868 1939
 Családfa Apai nagyapa Krämer Gyula (Julius Krämer)?? Apai nagyanya Krämer Gyuláné (szül. Benedek Gizella)?? Anyai nagyapa Neuser Lipót Kb. 1868 1939 Anyai nagyanya Neuser Lipótné (szül. Bachmann Róza) Részletesebben KORA ÚJKOR, ÚJKOR Családi ügyek Orániai Vilmos és a Habsburgok V. Károly lemondása után
 KORA ÚJKOR, ÚJKOR Családi ügyek Orániai Vilmos és a Habsburgok V. Károly lemondása után A Habsburgok és a Nassauiak, akik együttműködtek V. Károly uralkodása idején, élesen összecsaptak egymással II. Fülöp Részletesebben Budapest, VIII. kerület Puskin utca 12. sz.
 Budapest, VIII. kerület Puskin utca 12. sz. HOMLOKZAT FELÚJÍTÁSI ENGEDÉLYEZÉSI TERVDOKUMENTÁCIÓ MEDARCH Bt. 2012. A L Á Í R Ó L A P Tárgy: Homlokzat felújítási engedélyezési tervdokumentáció Budapest, Részletesebben OPERÁCIÓKUTATÁS, AZ ELFELEDETT TUDOMÁNY A LOGISZTIKÁBAN (A LOGISZTIKAI CÉL ELÉRÉSÉNEK ÉRDEKÉBEN)
 OPERÁCIÓKUTATÁS, AZ ELFELEDETT TUDOMÁNY A LOGISZTIKÁBAN (A LOGISZTIKAI CÉL ELÉRÉSÉNEK ÉRDEKÉBEN) Fábos Róbert 1 Alapvető elvárás a logisztika területeinek szereplői (termelő, szolgáltató, megrendelő, stb.) Részletesebben faldiagnosztikai szakvélemény az utcai homlokzat felújításához
 1 1085 BUDAPEST, RÖKK SZILÁRD U. 11. (Hrsz.:36677) LAKÓÉPÜLET UTCAI HOMLOKZATÁNAK FELÚJÍTÁSA faldiagnosztikai szakvélemény az utcai homlokzat felújításához Készítette:...Simonffyné Asztalos Éva okl. építészmérnök Részletesebben 2016 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 28.10.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 307/30
 A BIZOTTSÁG 1138/2014/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2014. október 27.)
 egy, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz enzimet tartalmazó készítmény kocák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről (az engedély jogosultja: Adisseo France S.A.S.)
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének megfelelően kérelmet nyújtottak be egy, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz enzimet tartalmazó készítmény engedélyezése iránt. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.
 (2)
 A szóban forgó kérelem egy, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz enzimet tartalmazó készítmény kocák takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezésére és az adalékanyagnak az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” kategóriába történő besorolására irányul.
 (3)
 Egy, a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz és endo-1,3(4)-béta-glükanáz enzimet tartalmazó készítményt a 290/2014/EU rendelet (2) tíz évre engedélyezte baromfi, elválasztott malacok és hízósertések esetében.
 (4)
 Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2014. május 20-i véleményében (3) megállapította, hogy a javasolt felhasználási feltételek mellett a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 enzimet tartalmazó készítmény nincs káros hatással sem az állati és emberi egészségre, sem pedig a környezetre. A Hatóság szerint nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagra vonatkozó analitikai módszerről szóló jelentést.
 (5)
 A Hatóság azt is megállapította, hogy a metaanalízis eredményei szerint a kocák étrendjét az adalékanyag ajánlott adagjával kiegészítve statisztikailag szignifikánsan kisebb testtömegvesztés következett be a szoptatás alatt, míg a többi értékelt paraméter nem változott. Mivel a kismértékű testtömegcsökkenés, amelyet a Hatóság biológiai/élettani szempontból nem tekint relevánsnak, és megkérdőjelez, jelentős tenyésztéstechnikai paraméternek minősül, az a megállapítás született, hogy a rendelkezésre bocsátott in vivo vizsgálatok kielégítik a szoptató kocák esetében a hatásosság igazolására vonatkozó feltételeket.
 (6)
 A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanáz EC 3.2.1.8 és endo-1,3(4)-béta-glükanáz EC 3.2.1.6 enzimet tartalmazó készítmény értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően a szóban forgó készítmény használatát az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.
 (7)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Engedélyezés
 A mellékletben meghatározott, az „állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „emészthetőséget fokozó anyagok” funkcionális csoportba tartozó készítmény takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2014. október 27-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 José Manuel BARROSO
 (1) HL L 268., 2003.10.18., 29. o.
 (2) A Bizottság 2014. március 21-i 290/2014/EU végrehajtási rendelete a Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,4-béta-xilanázt és endo-1,3(4)-béta-glükanázt tartalmazó készítmény baromfi, elválasztott malacok és hízósertések takarmány-adalékanyagaként történő felhasználásának engedélyezéséről, valamint az 1259/2004/EK, a 943/2005/EK, az 1206/2005/EK és a 322/2009/EK rendelet módosításáról (az engedély jogosultja: Adisseo France S.A.S.) (HL L 87., 2014.3.22., 84. o.).
 (3) EFSA Journal (2014); 12(6):3722.
 MELLÉKLET
 Az adalékanyag azonosító száma
 Az engedély jogosultjának neve
 Adalékanyag
 Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer
 Állatfaj vagy -kategória
 Felső korhatár
 Legkisebb tartalom
 Legnagyobb tartalom
 További rendelkezések
 Az engedély lejárta
 Aktivitási egység/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban
 Kategória: állattenyésztésben alkalmazott adalékanyagok. Funkcionális csoport: emészthetőséget fokozó anyagok.
 4a1604i
 Adisseo France S.A.S.
 endo-1,3(4)-béta-glükanáz
 EC 3.2.1.6
 endo-1,4-béta-xilanáz
 EC 3.2.1.8
 Az adalékanyag összetétele
 A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz és endo-1,4-béta-xilanáz enzimet tartalmazó készítmény, amelynek minimális aktivitása:
 —
 szilárd formában: endo-1,3(4)-béta-glükanáz 30 000 VU/g (1) és endo-1,4-béta-xilanáz 22 000 VU/g;
 —
 folyékony formában: endo-1,3(4)-béta-glükanáz 7 500 VU/ml és endo-1,4-béta-xilanáz 5 500 VU/ml.
 A hatóanyag jellemzése:
 A Talaromyces versatilis sp. nov. IMI CC 378536 által termelt endo-1,3(4)-béta-glükanáz és endo-1,4-béta-xilanáz enzim
 Analitikai módszer
 (2)
 Az endo-1,3(4)-béta-glükanáz aktivitásának mennyiségi meghatározására:
 —
 viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,3(4)-béta-glükanáz és a glükántartalmú anyag (árpa-béta-glükán) 5,5 pH-nál, 30 °C-on történő reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésen alapul.
 Az endo-1,4-béta-xilanáz aktivitásának mennyiségi meghatározására:
 —
 viszkozitásmérő módszer, amely az endo-1,4-béta-xilanáz és a xilántartalmú anyag (búza arabinoxilán) reakciója során bekövetkező viszkozitáscsökkenésén alapul.
 Kocák
 —
 endo-1,3(4)-béta-glükanáz: 1 500 VU
 endo-1,4-béta-xilanáz: 1 100 VU
 —
 1.
 Az adalékanyag és az előkeverék használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási körülményeket és a pelletálási stabilitást.
 2.
 Kocák esetében az ellést egy héttel megelőző időponttól a teljes szoptatási időszakon át való alkalmazásra.
 3.
 Biztonsági előírás: használatkor védőmaszk, védőszemüveg és védőkesztyű viselése kötelező.
 2024. november 17.
 (1) 1 VU (viszkozimetriás egység) az az enzimmennyiség, amely 30 °C-on, 5,5 pH-nál olyan mértékben hidrolizálja az anyagot (árpa-béta-glükánt, illetve búza arabinoxilánt), hogy az oldat viszkozitása csökkenjen és relatív fluiditása 1 (dimenzió nélküli egység)/perc mértékben változzon.
 (2) Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports