type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52005PC0285
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas leidžiantis Nyderlandų Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo, 11 straipsnio /* KOM/2005/0285 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 29.6.2005KOM(2005) 285 galutinisPasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Nyderlandų Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo, 11 straipsnio(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASBENDRA INFORMACIJA APIE PASIūLYMą |Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai Vadovaudamasi 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo – bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas apskaičiavimo pagrindas 27 straipsnio 1 dalimi, Taryba, Komisijos siūlymu, gali vieningai leisti bet kuriai valstybei narei imtis specialių priemonių, nukrypstančių nuo tos direktyvos, kad būtų supaprastinta mokesčių taikymo tvarka arba būtų užkirstas kelias tam tikroms mokesčių mokėjimo vengimo arba išsisukinėjimo formoms. Laiške Komisijai, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2004 m. spalio 4 d., Nyderlandų Karalystė prašė leidimo taikyti specialią priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios direktyvos 11 straipsnio. Pagal Šeštosios direktyvos 27 straipsnio 2 dalį, Komisija 2004 m. gruodžio 1 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Nyderlandų Karalystės prašymą, o 2004 m. gruodžio 2 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandų Karalystei, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti. |Bendra padėtis Šeštosios direktyvos 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos a punkte numatyta, kad apmokestinamąją vertę sudaro „viskas, kas sudaro atlygį, kuris yra ar turi būti tiekėjo gautas iš pirkėjo...“. Nyderlandų Karalystė keliuose ekonomikos sektoriuose nuolat susidurdavo su vengimo mokėti mokesčius schemomis tiekiant ilgalaikį turtą ir teikiant paslaugas, susijusias su ilgalaikiu turtu. Tai gali būti sutartis ar teisių perdavimas, pagal kurias toks turtas perduodamas gavėjui. Mokesčių mokėjimo vengimo schemos yra paremtos sandoriais tarp susijusių šalių, mokančių ne rinkos vertės atlygį tais atvejais, kai gavėjas neturi arba tik iš dalies turi teisę atskaityti PVM. Pavyzdžiui, tiekėjas, apmokestinamasis asmuo, turintis teisę atskaityti visą pirkimo PVM, dažnai įsteigiamas vien tik siekiant įsigyti brangų ilgalaikį turtą, kad toliau galėtų jį tiekti (susijusiam) gavėjui sudarant nuomos ar panaudos sutartį. Už nuomą gali būti nustatyta maža kaina, kuri rodo, kad šalys yra susijusios, o po to ilgalaikis turtas dažnai yra parduodamas gavėjui už tokią kainą, kuri neatspindi tikrosios turto vertės. Gavėjas dažnai įsigyja turtą per susijungimą arba per PVM mokėtojų grupavimąsi. Panašios vengimo schemos yra naudojamos didelės vertės paslaugų atveju, kurių vertė yra amortizuojama pajamų arba bendrovės mokesčių tikslais. Dėl tokių mokesčių mokėjimo vengimo schemų buvo negauta daug pajamų. Todėl Nyderlandų Karalystė paprašė leidimo, kad tokiais atvejais PVM apmokestinamoji vertė būtų paremta atviros rinkos kaina, o ne atlygiu. Komisija pripažįsta, kad ši nukrypti leidžianti nuostata užkirs kelią piktnaudžiavimui PVM sistemoje. 2005 m. kovo 16 d. Komisija pateikė direktyvos pasiūlymą taisyti Šeštąją direktyvą dėl tam tikrų priemonių, kuriomis siekiama supaprastinti PVM taikymo tvarką ir padėti užkirsti kelią vengimui ir išsisukinėjimui mokėti mokesčius bei panaikinti tam tikrus sprendimus dėl leidžiančių nukrypti nuostatų (27 straipsnio leidžiančių nukrypti nuostatų racionalizavimas). Šiuo pasiūlymu, be kita ko, sprendžiamas susijusių asmenų prekių tiekimo ir paslaugų teikimo vertinimas. Todėl šis prašymas turi būti patenkintas kol įsigalios pirmiau minėta direktyva, racionalizuojanti 27 straipsnyje leidžiančias nukrypti nuostatas, bet ne vėliau kaip iki 2009 m. gruodžio 31 d. |Pasiūlymo srityje egzistuojančios nuostatos Panašios su Šeštosios direktyvos 11 straipsniu susijusios leidžiančios nukrypti nuostatos buvo suteiktos kitoms valstybėms narėms. |Suderinamumas su kitomis Sąjungos politikos kryptimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOMIS šALIMIS IR POVEIKIO įVERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotomis šalimis |Nėra svarbios |Ekspertų žinių kaupimas ir pritaikymas |Išorės ekspertų pagalba buvo nereikalinga. |Poveikio analizė Sprendimo pasiūlymu siekiama užkirsti kelią PVM mokėjimo vengimui Nyderlanduose, todėl jis gali turėti teigiamą poveikį ekonomikai. Poveikis bet kuriuo atveju bus ribotas dėl siauros leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo apimties. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |Siūlomų veiksmų santrauka Siūlymu siekiama duoti leidimą Nyderlandų Karalystei taikyti priemonę, leidžiančią nukrypti nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio dėl apmokestinamosios ilgalaikio turto ir susijusių paslaugų vertės. |Teisinis pagrindas 1977 m. gegužės 17 d. Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais suderinimo – bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas apskaičiavimo pagrindas 27 straipsnio 1 dalis. |Subsidiarumo principas: Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas: Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |šis sprendimas suteikia leidimą valstybei narei jos pačios prašymu ir nėra privalomas. |Atsižvelgiant į ribotą šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo sritį, speciali priemonė yra proporcinga siekiamam tikslui. |Priemonės pasirinkimas |Siūlomos priemonės: kitos. |Kitos priemonės nebūtų tinkamos dėl šios(-ių) priežasties(-čių): atsižvelgiant į Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo 27 straipsnį galioja tik Tarybos sprendimas. |POVEIKIS BIUDžETUI |Leidžianti nukrypti nuostata neturi neigiamo poveikio Bendrijos nuosaviems ištekliams iš PVM. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymas, pakeitimas, laikino galiojimo išlyga |Pasiūlyme pateikiama laikino galiojimo išlyga. |1. PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASleidžiantis Nyderlandų Karalystei taikyti priemonę, nukrypstančią nuo Šeštosios Tarybos direktyvos 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo, 11 straipsnioEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1977 m. gegužės 17 d. Šeštąją Tarybos direktyvą 77/388/EEB dėl valstybių narių įstatymų, susijusių su apyvartos mokesčiais, suderinimo – bendra pridėtinės vertės mokesčio sistema: vienodas apskaičiavimo pagrindas[1], ypač į jos 27 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[2],kadangi:(1) laiške, pateiktame Komisijai, kurį Komisijos generalinis sekretoriatas užregistravo 2004 m. spalio 4 d., Nyderlandų Karalystė prašė leisti imtis specialios priemonės, nukrypstančios nuo Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos a punkto;(2) vadovaudamasi direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnio 2 dalimi, Komisija 2004 m. gruodžio 1 d. laišku informavo kitas valstybes nares apie Nyderlandų Karalystės prašymą. 2004 m. gruodžio 2 d. laišku Komisija pranešė Nyderlandų Karalystei, kad turi visą informaciją, kuri, Komisijos nuomone, yra būtina prašymui įvertinti.(3) Šios leidžiančios nukrypti nuostatos tikslas – užkirsti kelią pridėtinės vertės mokesčio (PVM) mokėjimo vengimui tiekiant prekes arba teikiant paslaugas nepagrįstai mažomis kainomis tarp susijusių asmenų, kai gavėjas negali arba gali tik iš dalies atskaityti PVM. Ji skirta tam, kad nebūtų piktnaudžiaujama ilgalaikio turto tiekimu ar paslaugų, susijusių su šiuo ilgalaikiu turtu, tokių kaip nuomojimas arba panauda, arba kitokių susitarimų, kai prekės perduodamos gavėjui, teikimu. Dėl santykių tarp šalių, atlygis nustatomas neatsižvelgiant į rinkos kainą, o tai labai sumažina PVM įplaukas.(4) Ši speciali priemonė turėtų būti taikoma tik tais atvejais, kai administracija gali nustatyti, kad apmokestinamajai vertei, kokia nurodyta Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos a punkte, turėjo įtakos santykiai tarp šalių. Toji išvada visais atvejais privalo būti pagrįsta akivaizdžiais faktais, o ne prielaidomis;(5) Todėl yra tinkama ir proporcinga leisti Nyderlandų Karalystei tų tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų apmokestinamąja verte laikyti atviros rinkos kainą.(6) Leidžiančios nukrypti nuostatos pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį, skirtos užkirsti kelią PVM mokėjimo vengimui dėl apmokestinamosios tiekiamų prekių ir teikiamų paslaugų vertės tarp susijusių šalių, yra įtrauktos į direktyvos, kuria būtų racionalizuojamos kai kurios leidžiančios nukrypti nuostatos, taikomos pagal tą straipsnį, pasiūlymą. Todėl yra būtina apriboti šios leidžiančios nukrypti nuostatos taikymo laikotarpį, kol įsigalios ši direktyva.(7) Leidžianti nukrypti nuostata neturi neigiamo poveikio Bendrijos nuosaviems ištekliams iš PVM.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnisNukrypstant nuo Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos a punkto, Nyderlandų Karalystei suteikiamas leidimas laikyti atviros rinkos kainą, kaip numatyta Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos d punkte, apmokestinamąja tiekiamų investicinių objektų arba teikiamų paslaugų verte, pagal kurią investicinis objektas perduodamas gavėjui ir atitinka tokias sąlygas:2. gavėjas yra neapmokestinamasis juridinis asmuo arba apmokestinamasis asmuo, vykdantis veiklą, kuriai iš dalies arba visiškai taikoma išimtis ir kuri nesuteikia teisės atskaityti mokestį;3. tiekėjas ir gavėjas pagal tų valstybių teisės aktus yra tiesiogiai ar netiesiogiai susiję asmenys;4. remiantis faktais ir nagrinėto atvejo aplinkybėmis galima daryti išvadą, kad santykiai tarp šių susijusių asmenų turėjo įtakos apmokestinamajai vertei, kuri yra apibrėžta Direktyvos 77/388/EEB 11 straipsnio A dalies 1 pastraipos a punkte.Šiame straipsnyje, investicijų objektas reiškia ilgalaikį turtą, kaip pagal Direktyvos 77/388/EEB 20 straipsnio 4 dalį apibrėžė Nyderlandų Karalystė ir, kadangi šis apibrėžimas neapima, didelės vertės paslaugas, kurių vertė gali būti amortizuota.2 straipsnisPagal 1 straipsnį suteikto leidimo galiojimo terminas baigiasi direktyvos, kuria racionalizuojamos nukrypti leidžiančios nuostatos pagal Direktyvos 77/388/EEB 27 straipsnį, skirtos kovoti su pridėtinės vertės mokesčio mokėjimo vengimu, susijusiu su apmokestinamąja verte, įsigaliojimo dieną arba 2009 m. gruodžio 31 d., pasirenkant ankstesnę datą.3 straipsnisŠis sprendimas yra skirtas Nyderlandų Karalystei.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 145, 1977 6 13, p. 1. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva 2004/66/EB (OL L 168, 2004 5 1, p. 35).[2] OL C [...], [...], p.[...].


type: contracts

text:
 11/Sv. 091
 HR
 Službeni list Europske unije
 113
 21999D0155
 L 061/3
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 26.11.1999.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 155/1999
 od 26. studenoga 1999.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog I. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 142/1999 od 5. studenoga 1999. (1)
 (2)
 Prijelazno razdoblje tijekom kojeg je dozvoljen izravan istovar smrznute ribe na Islandu na određenom broju prethodno odabranih mjesta granične inspekcije trebalo bi produžiti,
 ODLUČIO JE:
 Članak 1.
 U Prilogu I. Sporazumu, poglavlju I. dijelu I. točki 39. (Odluka Komisije 95/357/EZ) datum „31. prosinac 1998.” u prilagodbi Priloga Odluci Komisije 95/357/EZ vezano uz Island, zamjenjuje se datumom „31. prosinac 1999.”
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu 27. studenoga 1999., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a.
 Članak 3.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europskih zajednica.
 Sastavljeno u Bruxellesu 26. studenoga 1999.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 N. v. LIECHTENSTEIN
 (1) SL L 15, 18.1.2001., str. 34.


text:
 21.4.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 102/29
 VYKONÁVACIE NARIADENIE RADY (EÚ) 2015/615
 z 20. apríla 2015,
 ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 560/2005, ktorým sa ukladajú určité osobitné obmedzujúce opatrenia namierené proti určitým osobám a subjektom v dôsledku situácie na Pobreží Slonoviny
 RADA EURÓPSKEJ ÚNIE,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 560/2005 z 12. apríla 2005, ktorým sa ukladajú určité osobitné obmedzujúce opatrenia namierené proti určitým osobám a subjektom v dôsledku situácie na Pobreží Slonoviny (1), a najmä na jeho článok 11a ods. 5 a 11a ods. 6,
 keďže:
 (1)
 Rada 12. apríla 2005 prijala nariadenie (ES) č. 560/2005.
 (2)
 Rada preskúmala zoznam v prílohe IA k nariadeniu (ES) č. 560/2005 v súlade s článkom 11a ods. 6 uvedeného nariadenia.
 (3)
 Rada rozhodla, že reštriktívne opatrenia uložené nariadením (ES) č. 560/2005 v súvislosti s osobami uvedenými v prílohe IA by sa mali zachovať v prípade piatich osôb uvedených na zozname.
 (4)
 Všeobecný súd Európskej únie vo svojom rozsudku zo 14. januára 2015 vo veci T-406/13 (2) zrušil vykonávacie rozhodnutie Rady (EÚ) č. 479/2014 (3), ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 560/2005, pokiaľ ide o pána Marcela Gossia. Po zrušení by sa mal záznam o Marcelovi Gossiovi vypustiť aj z prílohy IA k nariadeniu (ES) č. 560/2005.
 (5)
 Sankčný výbor zriadený na základe rezolúcie Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (OSN) č. 1572 (2004) o Pobreží Slonoviny vypustil 26. februára 2015 jednu osobu zo zoznamu osôb, na ktoré sa vzťahujú opatrenia uložené v bodoch 9 a 12 uvedenej rezolúcie. Záznam o uvedenej osobe by sa mal vypustiť z prílohy I k nariadeniu (ES) č. 560/2005.
 (6)
 Okrem toho sankčný výbor aktualizoval aj iné záznamy o osobách, na ktoré sa vzťahujú opatrenia uložené v bodoch 9 a 12 rezolúcie Bezpečnostnej rady OSN č. 1572 (2004).
 (7)
 Zoznam osôb, na ktoré sa vzťahujú reštriktívne opatrenia, uvedený v prílohách I a IA k nariadeniu (ES) č. 560/2005, by sa mal preto zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Príloha I k nariadeniu (ES) č. 560/2005 sa nahrádza textom uvedeným v prílohe I k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Príloha IA k nariadeniu (ES) č. 560/2005 sa mení tak, ako sa uvádza v prílohe II k tomuto nariadeniu.
 Článok 3
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po jeho uverejnení v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Luxemburgu 20. apríla 2015
 Za Radu
 predsedníčka
 F. MOGHERINI
 (1) Ú. v. EÚ L 95, 14.4.2005, s. 1.
 (2) Rozsudok zo 14. januára 2015 vo Veci T-406/13), Gossio/Rada.
 (3) Vykonávacie nariadenie Rady (EÚ) č. 479/2014 z 12. mája 2014, ktorým sa vykonáva nariadenie (ES) č. 560/2005, ktorým sa ukladajú určité osobitné obmedzujúce opatrenia namierené proti určitým osobám a subjektom v dôsledku situácie na Pobreží Slonoviny (Ú. v. EÚ L 138, 13.5.2014, s. 3).
 PRÍLOHA I
 „PRÍLOHA I
 Zoznam fyzických alebo právnických osôb alebo subjektov podľa článkov 2, 4 a 7
 1. Meno: CHARLES BLÉ GOUDÉ
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: 1.1.1972, Miesto narodenia: a) Guibéroua, Gagnoa, Pobrežie Slonoviny, b) Niagbrahio/Guiberoua, Pobrežie Slonoviny, c) Guiberoua, Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: a) Génie de kpo, b) Gbapé Zadi, Nespoľahlivý alias: Generál, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: a) 04LE66241, vydaný 10.11.2005 v Pobreží Slonoviny (Dátum uplynutia platnosti: 9.11.2008), b) AE/088 DH 12, vydaný 20.12.2002 v Pobreží Slonoviny (dátum uplynutia platnosti: 11.12.2005), c) 98LC39292, vydaný v Pobreží Slonoviny (dátum uplynutia platnosti: 23.11.2003), Národné identifikačné číslo: nie je k dispozícii, Adresa: a) Yopougon Selmer, Bloc P 170, Abidjan, Pobrežie Slonoviny, b) c/o Hotel Ivoire, Abidjan, Pobrežie Slonoviny, c) Cocody (predmestie), Abidjan, Pobrežie Slonoviny (adresa uvedená v cestovnom doklade č. C2310421 vydanom vo Švajčiarsku 15.11.2005 a platnom do 31.12.2005), Dátum zaradenia na zoznam: 7.2.2006.
 Ďalšie informácie
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Vedúci predstaviteľ COJEP (‚Mladí patrioti‘) opakovane vo svojich verejných vyhláseniach obhajoval násilie proti zariadeniam a personálu Organizácie Spojených národov a proti cudzincom; viedol násilné činy pouličných milícií vrátane bitiek, sexuálneho násilia a nezákonného zabíjania a zúčastňoval sa na nich; zastrašoval Organizáciu Spojených národov, Medzinárodnú pracovnú skupinu (IWG), politickú opozíciu a nezávislú tlač; sabotoval medzinárodné rozhlasové stanice; bránil činnosti IWG, operácii Organizácie Spojených národov na Pobreží Slonoviny (UNOCI), francúzskym ozbrojeným silám a mierovému procesu vymedzenému rezolúciou č. 1643 (2005).
 3. Meno: EUGÈNE N'GORAN KOUADIO DJUÉ
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: a) 1.1.1966, b) 20.12.1969, Miesto narodenia: Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Nespoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: 04 LE 017521, vydaný 10.2.2005 (dátum uplynutia platnosti: 10.2.2008), Národné identifikačné číslo: nie je k dispozícii, Adresa: nie je k dispozícii, Dátum zaradenia na zoznam: 7.2.2006.
 Ďalšie informácie
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Vedúci predstaviteľ Union des Patriotes pour la Libération Totale de la Côte d'Ivoire (UPLTCI). Vo svojich verejných vyhláseniach opakovane obhajoval násilie proti zariadeniam a personálu Organizácie Spojených národov a proti cudzincom; viedol násilné činy pouličných milícií vrátane bitiek, sexuálneho násilia a nezákonného zabíjania a zúčastňoval sa na nich; bránil činnosti IWG, UNOCI, francúzskym ozbrojeným silám a mierovému procesu vymedzenému rezolúciou č. 1643 (2005).
 4. Meno: MARTIN KOUAKOU FOFIÉ
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: 1.1.1968, Miesto narodenia: BOHI, Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Nespoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: nie je k dispozícii, Národné identifikačné číslo: a) 2096927, vydané 17.3.2005 v Burkine Faso, b) CNB N.076, vydané 17.2.2003 v Burkine Faso (osvedčenie o štátnej príslušnosti Burkiny Faso), c) 970860100249, vydané 5.8.1997 v Pobreží Slonoviny (Dátum uplynutia platnosti: 5.8.2007), Adresa: nie je k dispozícii, Dátum zaradenia na zoznam: 7.2.2006.
 Ďalšie informácie
 Meno otca: Yao Koffi FOFIE. Meno matky: Ama Krouama KOSSONOU.
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Veliteľ Nových síl v zóne Korhogo. Ozbrojené sily pod jeho vedením vykonávali nábor detských vojakov, zúčastňovali sa na únosoch, nútili na nútené práce, sexuálne zneužívali ženy, svojvoľne zatýkali a zúčastňovali sa na nezákonnom zabíjaní v rozpore s dohovormi o ľudských právach a s medzinárodným humanitárnym právom, bránil činnosti IWG, UNOCI, francúzskym ozbrojeným silám a mierovému procesu vymedzenému rezolúciou č. 1643 (2005).
 5. Meno: LAURENT GBAGBO
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: 31.5.1945, Miesto narodenia: Gagnoa, Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Nespoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: nie je k dispozícii, Národné identifikačné číslo: nie je k dispozícii, Adresa: nie je k dispozícii, Dátum zaradenia na zoznam: 30.3.2011.
 Ďalšie informácie:
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Bývalý prezident Pobrežia Slonoviny: marenie mierového procesu a procesu zmierenia, odmietnutie výsledkov prezidentských volieb.
 6. Meno: SIMONE GBAGBO
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: 20.6.1949, Miesto narodenia: Moossou, Grand-Bassam, Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Nespoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: nie je k dispozícii, Národné identifikačné číslo: nie je k dispozícii, Adresa: nie je k dispozícii, Dátum zaradenia na zoznam: 30.3.2011.
 Ďalšie informácie:
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Predseda parlamentnej skupiny Ľudového frontu Pobrežia Slonoviny (FPI): marenie mierového procesu mieru a procesu zmierenia, verejné podnecovanie k nenávisti a násiliu.
 8. Meno: DÉSIRÉ TAGRO
 Hodnosť/titul: nie je k dispozícii, Označenie: nie je k dispozícii, Dátum narodenia: 27.1.1959, Miesto narodenia: Issia, Pobrežie Slonoviny, Spoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Nespoľahlivý alias: nie je k dispozícii, Štátna príslušnosť: Pobrežie Slonoviny, Č. pasu: AE 065FH08, Národné identifikačné číslo: nie je k dispozícii, Adresa: nie je k dispozícii, Dátum zaradenia na zoznam: 30.3.2011.
 Ďalšie informácie:
 Zomrel 12.4.2011 v Abidjane.
 Zhrnutie dôvodov zaradenia na zoznam: Generálny tajomník tzv. ‚prezidentského úradu‘ Laurenta Gbagba: účasť v nelegitímnej vláde Laurenta Gbagba, marenie mierového procesu a procesu zmierenia, odmietnutie výsledkov prezidentských volieb, účasť na násilnej represii ľudových hnutí.“
 PRÍLOHA II
 Z prílohy IA k nariadeniu (ES) č. 560/2005 sa vypúšťa záznam o tejto osobe:
 Marcel GOSSIO


text:
 28.12.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 353/40
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 1418/2013
 z dne 17. decembra 2013
 glede načrtov proizvodnje in trženja v skladu z Uredbo (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1379/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2013 o skupni ureditvi trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture (1) ter zlasti člena 29,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Organizacije proizvajalcev za ribištvo in akvakulturo bi morale prispevati k uresničevanju ciljev skupne ribiške politike in skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture.
 (2)
 Uredba (EU) št. 1379/2013 zlasti določa, da organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov uporabljajo ukrepe za spodbujanje trajnostnih ribolovnih dejavnosti, zmanjšanje naključnega ulova, izboljšanje sledljivosti ribiških proizvodov in odpravljanje nezakonitega, neprijavljenega in nereguliranega ribolova ter da organizacije proizvajalcev proizvodov iz akvakulture uporabljajo ukrepe za spodbujanje trajnostne akvakulture, preverjanje skladnosti z nacionalnimi strateškimi načrti in zagotavljanje trajnostne akvakulture.
 (3)
 Uredba (EU) št. 1379/2013 poleg tega določa, da organizacije proizvajalcev ribiških proizvodov in proizvodov iz akvakulture uporabljajo ukrepe za izboljšanje trženja proizvodov in gospodarskega donosa proizvajalcev, stabilizacijo trga ter zmanjšanje okoljskega vpliva ribolovnih dejavnosti.
 (4)
 Načrti proizvodnje in trženja, ki jih organizacije proizvajalcev predložijo svojim pristojnim nacionalnim organom, bi morali biti namenjeni uresničevanju ciljev skupne ureditve trgov za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture.
 (5)
 Za olajšanje enotnega izvajanja načrtov proizvodnje in trženja s strani vseh organizacij proizvajalcev ter za zagotovitev, da struktura načrtov odraža prispevek k uresničevanju ciljev iz členov 3 in 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013, bi Komisija morala določiti enotno obliko.
 (6)
 Treba bi bilo določiti enotne roke za predložitev načrtov proizvodnje in trženja, da se omogoči pravočasna odobritev navedenih načrtov glede na potrebo po pripravi ustreznega finančnega načrtovanja za finančno podporo, ki bi bila na voljo za izvajanje navedenih načrtov na podlagi prihodnjega pravnega akta Unije, ki bo določil pogoje za finančno podporo pomorski in ribiški politiki za obdobje 2014–2020.
 (7)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Preiskovalnega odbora za ribiške proizvode in proizvode iz akvakulture –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Oblika in struktura načrtov proizvodnje in trženja
 Oblika in struktura načrtov proizvodnje in trženja iz člena 28 Uredbe (EU) št. 1379/2013 (v nadaljnjem besedilu: načrti) se določita v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Roki in postopki za predložitev načrtov
 1. Organizacije proizvajalcev svoje prve načrte svojim pristojnim nacionalnim organom predložijo do konca februarja 2014. Organizacije proizvajalcev, priznane po 1. januarju 2014, svoje prve načrte pristojnim nacionalnim organom predložijo osem tednov po njihovem priznanju. Nadaljnji načrti se predložijo osem tednov pred iztekom veljavnih načrtov.
 2. Če pristojni nacionalni organ meni, da je namen načrta, ki ga je predložila organizacija proizvajalcev, uresničevanje ciljev iz členov 3 in 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013, navedeni načrt odobri v šestih tednih po njegovem prejemu in o tem nemudoma obvesti organizacijo proizvajalcev.
 3. Kadar pristojni nacionalni organ meni, da z načrtom, kot je bil predložen, ni mogoče uresničiti ciljev iz členov 3 in 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013, o tem obvesti organizacijo proizvajalcev v roku iz odstavka 2 tega člena. Organizacija proizvajalcev spremenjeni načrt predloži v dveh tednih.
 4. Rok za odobritev spremenjenega načrta je štiri tedne po njegovem prejemu.
 5. Če pristojni nacionalni organ načrta ne odobri ali ne zavrne v skladu z odstavkom 2 ali 4, se načrt šteje za odobrenega.
 Člen 3
 Revizija načrtov
 1. Če pristojni nacionalni organ meni, da je namen revidiranega načrta, predloženega v skladu s členom 28(4) Uredbe (EU) št. 1379/2013, uresničevanje ciljev iz členov 3 in 7 navedene uredbe, navedeni načrt odobri v štirih tednih po njegovem prejemu in o tem nemudoma obvesti organizacijo proizvajalcev.
 2. Kadar pristojni nacionalni organ meni, da z revidiranim načrtom, kot je bil predložen, ni mogoče uresničiti ciljev iz členov 3 in 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013, o tem obvesti organizacijo proizvajalcev v roku iz odstavka 1 tega člena. Organizacija proizvajalcev spremenjeni načrt predloži v dveh tednih.
 3. Rok za odobritev spremenjenega načrta je štiri tedne po njegovem prejemu.
 4. Če pristojni nacionalni organ revidiranega načrta ne odobri ali ne zavrne v skladu z odstavkom 1 ali 3, se načrt šteje za odobrenega.
 Člen 4
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. januarja 2014.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 17. decembra 2013
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) Glej stran 1 tega Uradnega lista.
 PRILOGA
 PODROBNA STRUKTURA NAČRTOV PROIZVODNJE IN TRŽENJA
 ODDELEK 1
 Splošne informacije o organizaciji proizvajalcev
 —
 Ime
 —
 Vrsta
 —
 Identifikacijska oznaka
 —
 Lokacija
 —
 Število članov
 —
 Promet (podrobno po vrstah)
 —
 Obseg ulova ali nabiranja (podrobno po vrstah)
 ODDELEK 2
 Program proizvodnje in strategija trženja
 V tem oddelku je okvirni načrt ponudbe in opis, kako bo zagotovljena ustreznost dobave s tržnimi zahtevami v smislu kakovosti, količine in predstavitve, zlasti za najpomembnejše vrste, ki se tržijo.
 ODDELEK 3
 Ukrepi za uresničevanje ciljev iz člena 7 Uredbe (EU) št. 1379/2013
 Ta oddelek med drugim opisuje ustrezne ukrepe, določene v členu 8 Uredbe (EU) št. 1379/2013, ki jih organizacija proizvajalcev namerava uporabiti za uresničevanje različnih ciljev iz člena 7 iste uredbe.
 ODDELEK 4
 Ukrepi za uravnavanje dobave nekaterih vrst
 Ta oddelek med drugim opisuje ustrezne ukrepe, določene v členu 8 Uredbe (EU) št. 1379/2013, ki jih organizacija proizvajalcev namerava uporabiti za uravnavanje ponudbe vrst, katerih trženje je med letom običajno težavno.
 ODDELEK 5
 Sankcije in nadzorni ukrepi
 Ta oddelek določa opis sankcij, ki se uporabljajo za različne vrste kršitev, do katerih bi lahko prišlo pri izvajanju načrtov proizvodnje in trženja. Poleg tega lahko vključuje opis ustreznih ukrepov, določenih v členu 8 Uredbe (EU) št. 1379/2013, ki jih organizacija proizvajalcev namerava uporabiti za zagotavljanje nadzora in skladnosti dejavnosti njenih članov s pravili, ki jih je določila.


type: caselaw

text:
 12.5.2014
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 142/56
 Διάταξη του Δικαστηρίου Δημόσιας Διοίκησης (τρίτο τμήμα) της 27ης Φεβρουαρίου 2014 — Walton κατά Επιτροπής
 (Υπόθεση F-32/13) (1)
 ((Υπαλληλική υπόθεση - Έκτακτος υπάλληλος - Εφάπαξ αποζημίωση λόγω εξόδου από την υπηρεσία - Παραίτηση διαπιστούμενη με απόφαση του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων - Προσδιορισμός της ημερομηνίας παραιτήσεως - Δεδικασμένο - Αποφάσεις της ΑΔΑ οι οποίες κατέστησαν οριστικές ελλείψει ενδίκου βοηθήματος - Μη τήρηση της προηγούμενης διοικητικής διαδικασίας - Προδήλως απαράδεκτο))
 2014/C 142/76
 Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική
 Διάδικοι
 Προσφεύγων: Robert Walton (Οξφόρδη, Ηνωμένο Βασίλειο) (εκπρόσωπος: F. Moyse, δικηγόρος)
 Καθής: Ευρωπαϊκή Επιτροπή (εκπρόσωποι: J. Currall και A.-C. Simon)
 Αντικείμενο
 Αίτημα ακυρώσεως της αποφάσεως με την οποία απορρίφθηκε η αίτηση να καταβληθεί το απλήρωτο υπόλοιπο που η Επιτροπή έπρεπε να καταβάλει στον προσφεύγοντα ως εφάπαξ αποζημίωση λόγω εξόδου του από την υπηρεσία.
 Διατακτικό
 Το Δικαστήριο Δημόσιας Διοίκησης διατάσσει:
 1.
 Απορρίπτει την προσφυγή ως προδήλως απαράδεκτη.
 2.
 Ο R. Walton φέρει τα δικαστικά έξοδά του και καταδικάζεται στα δικαστικά έξοδα στα οποία υποβλήθηκε η Ευρωπαϊκή Επιτροπή.
 (1) ΕΕ C 207 της 20.7.2013, σ. 58.


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 2020/0205(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) muudatused seoses selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamisega
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Ettepanek käsitleb otsust, millega volitatakse liidu läbirääkijat (praegusel juhul komisjon) tegema liidu nimel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“)
 1
 muudatusi selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamiseks, et parandada koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisas sätestatud nõuete täitmise alase järelevalvega (edaspidi „MARPOLi muudatus“) ning võttes arvesse Hispaania Kuningriigi ühinemist lepinguga (edaspidi „Hispaania muudatus“).
 1.1.Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (edaspidi „Bonni leping“)
 Bonni lepingu eesmärk on võidelda reostusega Põhjamere piirkonnas ja kaitsta rannikualasid merekatastroofide ning laevadest ja avamererajatistest lähtuva pideva saaste eest. Euroopa Liit (lepingu sõlmimise ajal Euroopa Majandusühendus) on lepingu osaline. Lepingu teised osalised on Põhjamere ääres asuvad Euroopa Liidu riigid ja Norra.
 Lepingu eesmärk on edendada aktiivset koostööd ja vastastikust abi rannikuriikide ja Euroopa Liidu vahel naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemisel merekeskkonna ja rannikuriikide huvide kaitsmise nimel. Selleks on lepingus ette nähtud järelevalve tegemine lepinguosaliste poolt, et aidata reostust avastada ja seda tõkestada ning hoida ära reostusevastaste eeskirjade rikkumised. Põhjameri on jaotatud tsoonideks, kus vastutus järelevalve ja vahejuhtumite hindamise eest on antud lepinguosalistele. Kui lepinguosaline saab teada nafta või muude selliste kahjulike ainete esinemisest, mis kujutavad tõenäoliselt tõsist ohtu mõne teise lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele, on ta kohustatud asjaomast lepinguosalist sellest teavitama. Lepinguosaline võib paluda abi reostuse vastu võitlemiseks merel või oma rannikul; sellisel juhul on lepinguosalised, kellelt abi palutakse, kohustatud tegema oma võimaluste piires kõik abi andmiseks.
 Bonni lepingu sõlmis Euroopa Majandusühendus nõukogu otsusega 84/358/EMÜ
 2
 . Bonni lepingut muudeti 1989. aastal. Kõnealused muudatused jõustusid 1. aprillil 1994. Euroopa Majandusühendus kiitis kõnealused muudatused heaks nõukogu otsusega 93/540/EMÜ
 3
 .
 Bonni lepingu artikli 16 kohaselt käsitletakse lepinguosalise ettepanekut Bonni lepingu või selle lisa muutmiseks lepinguosaliste kohtumisel. Pärast ettepaneku ühehäälset vastuvõtmist edastab lepingu hoiulevõtja valitsus muudatuse lepinguosalistele. Muudatused jõustuvad teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil hoiulevõtja valitsus on saanud kõigilt lepinguosalistelt kinnitamisteate.
 Bonni lepingu hoiulevõtja on Saksamaa Liitvabariigi valitsus (Bonni lepingu artikli 18 lõige 3).
 Bonni lepingu artikli 20 kohaselt võivad lepinguosalised ühehäälselt kutsuda teisi Atlandi ookeani kirdeosa rannikuriike Bonni lepinguga ühinema. Sel juhul tuleb vajadust mööda muuta Bonni lepingu artiklit 2 ja lisa ning muudatus jõustub koos kõnealuse lepingu jõustumisega ühineva riigi jaoks.
 7. oktoobril 2019 võttis nõukogu vastu otsuse, millega lubati komisjonil pidada liidu nimel läbirääkimisi Bonni lepingu artikli 16 muudatuse asjus, et laiendada lepingu kohaldamisala eesmärgiga parandada koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuete täitmise järelevalvega ning laiendada lepingut selle artikli 20 alusel nii, et see hõlmaks Hispaania Kuningriiki.
 Bonni lepingu osalised leppisid neis muudatustes ühehäälselt kokku 9.–11. oktoobril 2019 toimunud 31. kohtumisel. Muudatused esitatakse nüüd liidule kinnitamiseks. Peale selle peab Hispaania Kuningriik ratifitseerima Bonni lepingu artikli 20 kohase lepingu kohaldamisala laiendamise oma vastutustsoonile.
 1.2.Bonni lepingu muudatused
 1.2.1.
 MARPOLi muudatus, millega muudetakse lepingu sisulist kohaldamisala
 Muudatuse eesmärk on parandada lepinguosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist laevade põhjustatud ebaseaduslike õhku eralduvate saasteainete vastu võitlemisel, et piirata suure väävli- või lämmastikusisaldusega laevakütuste põletamise negatiivseid tagajärgi inimeste tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja kogu merekeskkonnale. Lepinguosalised kavatsevad saavutada eeltoodu Bonni lepingu sätete (artiklid 1, 5, 6 ja 15 ning lepingu pealkiri ja preambul) muutmise kaudu, et laiendada selle kohaldamisala laevade tekitatud õhusaastele, nagu on ette nähtud MARPOLi konventsiooni VI lisas.
 1.2.2
 Hispaania muudatus, millega muudetakse lepingu geograafilist kohaldamisala
 Lepinguosalised on kutsunud Hispaania Kuningriiki lepinguga ühinema, muutes artiklit 2 ja täpsustades Põhjamere piirkonna piiri Atlandi ookeaniga, mis on oluline lepingu ja selle lisa eesmärgi jaoks, ning vaadates läbi erinevate järelevalvetsoonide piirid lepingu artikli 6 seisukohast. Täpsemalt on kindlaks määratud lepinguga hõlmatud läbivaadatud piirkonna uus määratlus. Prantsusmaa on nõustunud sellega, et kehtestatakse Prantsusmaa uus vastutustsoon, mis piirneb vahetult Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooniga. See hõlmab Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooni ning Hispaania uue vastutustsooni vahelist ala, et täita tühimikud Bonni lepingu vana piiri ja Hispaania uue vastutustsooni vahel.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Menetlusõiguslik alus
 Põhimõtted
 Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikes 6 on sätestatud, et „[n]õukogu võtab läbirääkija ettepaneku põhjal vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta“. Selles artiklis on ka sätestatud, et välja arvatud juhul, kui leping on seotud eranditult ühise välis- ja julgeolekupoliitikaga, võtab nõukogu vastu otsuse lepingu sõlmimise kohta pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist lepingute puhul, mis hõlmavad valdkondi, mille suhtes kohaldatakse kas seadusandlikku tavamenetlust või seadusandlikku erimenetlust, mille puhul on nõutav Euroopa Parlamendi nõusolek.
 Kohaldamine käesoleval juhtumil
 Kuna lepinguosalised on leppinud kokku Bonni lepingu geograafilise ja sisulise kohaldamisala muutmises, on asjakohane, et liit teeks vastavad muudatused.
 Seega on kavandatava otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 6.
 Materiaalõiguslik alus
 Põhimõtted
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava õigusakti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse. Kui kavandatava õigusaktiga taotletakse kahte eesmärki või reguleeritakse kahte valdkonda ning üht neist võib pidada peamiseks või ülekaalukaks ja teine on kõrvalise tähtsusega, saab ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 kohasel otsusel olla üksainus materiaalõiguslik alus, mis oleneb peamisest või domineerivast eesmärgist või valdkonnast.
 Kohaldamine käesoleval juhtumil
 Bonni lepingu sisulise kohaldamisala laiendamisega seotud kavandatava sisulise muudatuse (edaspidi „MARPOLi muudatus“) puhul taotletakse korraga mitut eesmärki kodanikukaitse ja keskkonna valdkonnas, mida käsitlevad vastavalt ELi toimimise lepingu artiklid 196 ja 191 ning mis on lahutamatult seotud, ilma et ükski neist oleks teise suhtes kõrvalise tähtsusega. ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 6 alusel tehtava otsuse materiaalõiguslik alus peab seega erandkorras sisaldama vastavaid eri materiaalõiguslikke aluseid.
 Järeldus
 Ettepanekus esitatud otsuse õiguslik alus peaks seega olema ELi toimimise lepingu artiklid 191 ja 196 koostoimes artikli 218 lõikega 6.
 3.JÄRELHINDAMISE, SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 •Praegu kehtivate õigusaktide järelhindamine või toimivuse kontroll
 Ei kohaldata
 •Konsulteerimine sidusrühmadega
 Muudatuste üle vaidlusi ei ole ja neid toetavad kõik lepinguosalised, kaasa arvatud kõik liikmesriigid, kes on lepinguosalised.
 •Eksperdiarvamuste kogumine ja kasutamine
 Ei kohaldata
 •Mõjuhinnang
 Poliitilise kohustuse tõttu tegutseda kiiresti, et EL saaks Bonni lepingu osalisena pidada läbirääkimisi ja hääletada Bonni lepingu muudatuste üle lepinguosaliste kohtumisel 9.–11. oktoobril 2019 ning kinnitada need ministrite kohtumisel 11. oktoobril 2019, on ametlikust mõjuhindamisprotsessist loobutud. See proportsionaalne lähenemisviis on põhjendatud, kuna eeldatakse, et Bonni lepingu muudatustel on ainult positiivne majanduslik, sotsiaalne ja keskkonnamõju.
 •Õigusnormide toimivus ja lihtsustamine
 Ei kohaldata
 •Põhiõigused
 Ettepanek on kooskõlas ELi aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga.
 4.MÕJU EELARVELE
 Bonni lepingu muudatused ei avalda liidu eelarvele negatiivset mõju.
 5.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Ei kohaldata
 •Selgitavad dokumendid (direktiivide puhul)
 Ei kohaldata Vt allolev jaotis.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Ettepaneku ainuke sisuline artikkel näeb ette nõukogu volituse komisjonile teha liidu nimel Bonni lepingu kavandatud muudatused lepingu sisulise kohaldamisala laiendamiseks seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga ja Hispaania Kuningriigi lepinguga ühinemisega.
 Kavandatud muudatuste viimane versioon esitatakse otsuse lisades ja selle saab kokku võtta järgmiselt.
 MARPOLi muudatus
 Bonni lepingu osalised soovivad kasu saada lepinguga kehtestatud naftareostuse õhuseire korralisest tööst ja süsteemidest, nii et need hõlmaksid laevadelt pärinevate heitkoguste vastavusseirega seotud järelevalvet. Seda tehes on lepinguosalistel võimalik täiel määral ära kasutada ressursse, mida juba kasutatakse naftalekete õhuseireks ja järelevalveks ning mis moodustavad Põhjamere keskkonnaseire tervikliku süsteemi ja selle lähenemisviiside aluse.
 Otsus teha muudatus Bonni lepingu mandaadi laiendamiseks seoses MARPOLi konventsiooni VI lisaga parandaks laevadelt pärinevate heitkoguste ühist järelevalvet, seiret ja aruandlust Põhjamere piirkonnas. Selline lepingu raames kooskõlastatud lähenemine aitaks vähendada ohte merekeskkonnale ning rannikuriikide ja liidu huvidele.
 Hispaania muudatus
 Muudatusega laiendatakse lepingu geograafilist kohaldamisala nii, et see hõlmaks Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsooni ning Hispaania uue vastutustsooni vahelist ala, et täita tühimikud Bonni lepingu vana piiri ja Hispaania uue vastutustsooni vahel. Prantsusmaa on nõustunud sellega, et kehtestatakse Prantsusmaa uus vastutustsoon. Biskaia lahe lisamisega Bonni lepingu kohaldamisalasse tagavad lepinguosalised, et Põhja- ja Vahemerd ühendav peamine liiklustee Euroopas on kaetud ühiselt koordineeritud valmisoleku- ja reageerimissüsteemiga.
 2020/0205 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS,
 millega kiidetakse heaks naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) muudatused seoses selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamisega
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 191 lõiget 4 ja artikli 196 lõike 1 punkti c koostoimes artikli 218 lõike 6 punktiga a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles saanud Euroopa Parlamendi nõusoleku
 ning arvestades järgmist:
 (1) Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „Bonni leping“)
 4
 sõlmis Euroopa Majandusühendus nõukogu otsusega 84/358/EMÜ
 5
 ja see jõustus 1. septembril 1989. Bonni lepingut muudeti 1989. aastal. Need muudatused kiideti heaks nõukogu otsusega 93/540/EMÜ
 6
 ja need jõustusid 1. aprillil 1994.
 (2) 7. oktoobril 2019 andis nõukogu komisjonile volituse pidada liidu nimel läbirääkimisi seoses Bonni lepingu sisulise ja geograafilise kohaldamisala muutmisega.
 (3) Lepinguosalised kaalusid kooskõlas Bonni lepingu artikli 16 lõikega 1, kas teha ettepanek Bonni lepingu kohaldamisala laiendamiseks, et parandada koostööd seoses rahvusvahelise laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsiooni (edaspidi „MARPOLi konventsioon“)
 7
 VI lisa nõuete täitmise järelevalvega. Lisaks sellele kaalusid lepinguosalised ka Bonni lepingu ja selle lisa muutmist tulenevalt Hispaania ühinemisest kõnealuse lepinguga kooskõlas lepingu artikliga 20.
 (4) Komisjon on kooskõlas nõukogu otsusega pidanud läbirääkimisi Bonni lepingu nende muudatuste üle, mis on võetud ühehäälselt vastu kahe otsusega Bonni lepingu osaliste 31. kohtumisel Bonnis 9.–11. oktoobrini 2019.
 (5) Need Bonni lepingu muudatused tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liit kiidab heaks naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitlevasse koostöölepingusse (Bonni lepingusse) tehtavad muudatused seoses selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamisega, mis võeti lepinguosaliste poolt vastu nende 31. kohtumisel, mis toimus 9.–11. oktoobril 2019 Bonnis.
 Muudatuste tekst on sätestatud lepinguosaliste vastu võetud kahes otsuses, mis on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Euroopa Komisjonil on volitus anda Euroopa Liidu nimel hoiule lepingu artiklis 16 ettenähtud heakskiitmiskiri, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end nende muudatustega siduda.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval
 8
 .
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 EÜT L 188, 16.7.1984
 (2)
 Nõukogu 28. juuni 1984. aasta otsus 84/358/EMÜ naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 7).
 (3)
 Nõukogu 18. oktoobri 1993. aasta otsus 93/540/EMÜ, millega kiidetakse heaks teatavad naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitlevasse koostöölepingusse tehtavad muudatused (EÜT L 263, 22.10.1993, lk 51).
 (4)
 Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (Bonni leping) (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 9).
 (5)
 Nõukogu 28. juuni 1984. aasta otsus 84/358/EMÜ naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu sõlmimise kohta (EÜT L 188, 16.7.1984, lk 7).
 (6)
 Nõukogu 18. oktoobri 1993. aasta otsus 93/540/EMÜ, millega kiidetakse heaks teatavad naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere saaste vastu võitlemist käsitlevasse koostöölepingusse (Bonni lepingusse) tehtavad muudatused (EÜT L 263, 22.10.1993, lk 51).
 (7)
 Rahvusvaheline laevade põhjustatava merereostuse vältimise konventsioon, mis allkirjastati Londonis 2. novembril 1973, nagu seda täiendab 17. veebruari 1978. aasta protokoll.
 (8)
 Nõukogu peasekretariaat avaldab muudatuste jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus,
 millega kiidetakse Euroopa Liidu poolt sõlmimiseks heaks naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) muudatused seoses selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamisega
 Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu osaliste otsus, mis käsitleb lepingu kohaldamisala laiendamist, et teha järelevalvealast koostööd seoses MARPOLi konventsiooni VI lisa nõuetega
 Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „leping“) osalised,
 tuletades meelde lepingu artiklit 16, milles sätestatakse, et lepinguosaline võib teha ettepanekuid lepingu muutmiseks ja et need võib vastu võtta ühehäälse otsusega lepinguosaliste kohtumisel,
 kavatsusega tagada, et hoiulevõtja valitsus saab võimalikult kiiresti kõikidelt lepinguosalistelt kinnitamisteate, et võimaldada muudatuste kiiret jõustumist, nagu on ette nähtud lepingu artikli 16 lõikes 2,
 eesmärgiga parandada lepinguosaliste vahelist koostööd ja koordineerimist laevade tekitatud ebaseaduslike õhku eralduvate saasteainetega võitlemisel, et piirata suure väävli- või lämmastikusisaldusega laevakütuste põletamise negatiivseid tagajärgi inimeste tervisele, bioloogilisele mitmekesisusele ja kogu merekeskkonnale,
 võtavad ühehäälselt vastu järgmise otsuse:
 Punkt 1. Lepingu pealkirja muudatus
 Lepingu pealkirja muudetakse järgmiselt:
 „Naftast ja muudest kahjulikest ainetest, kaasa arvatud laevade tekitatud õhusaastest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping“
 Punkt 2. Lepingu preambuli muudatus
 Lepingu preambulit muudetakse järgmiselt:
 enne sõnu „Madalmaade Kuningriigi“ lisatakse sõna „Iirimaa“.
 Preambuli punktid 2–6 asendatakse järgmisega:
 „tõdedes, et naftast ja muudest kahjulikest ainetest, kaasa arvatud laevade tekitatud õhusaastest tulenev Põhjamere reostus võib ohustada merekeskkonda, bioloogilist mitmekesisust, inimeste tervist ja rannikuriikide huve,
 märkides, et sellisel reostusel on palju allikaid ning et õnnetused ja muud vahejuhtumid merel teevad suurt muret,
 olles veendunud, et suutlikkus võidelda seda liiki reostuse vastu ning aktiivne koostöö ja vastastikune abi riikide vahel on vajalikud riikide rannikute ja nendega seotud huvide kaitseks,
 tervitades edusamme, mis juba on tehtud 9. juunil 1969 Bonnis allakirjutatud naftast tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu raames,
 soovides arendada edasist vastastikust abi ja koostööd eri liiki reostuse seirel ja selle vastu võitlemisel,“.
 Punkt 3. Artikli 1 muudatus
 Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 1
 Käesolevat lepingut kohaldatakse artiklis 2 määratletud Põhjamere piirkonnas:
 1)
 kui seal esineb või võib esineda naftat või muid kahjulikke aineid, mis reostavad või ähvardavad reostada merd ning mis kujutavad tõsist ja otsest ohtu ühe või mitme lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele, või
 2)
 kui seal esineb või võib esineda laevade tekitatud heitkoguseid MARPOLi konventsiooni VI lisa tähenduses, mis reostavad või ähvardavad reostada merekeskkonda ja soodustada mere eutrofeerumist ning mis ohustavad rannikul elavate inimeste või mere elusolendite tervist, ning
 3)
 järelevalvele, et aidata reostust avastada ja seda tõkestada, nagu sätestatud käesoleva artikli lõigetes 1 ja 2, ning hoida ära reostusevastaste eeskirjade rikkumised.“
 Punkt 4. Artikli 5 muudatus
 Artiklit 5 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 5
 1)
 Kui lepinguosaline on teadlik Põhjamere piirkonnas juhtunud õnnetusest või nafta või muude kahjulike ainete, kaasa arvatud laevadelt pärinevate heitkoguste esinemisest, mis kujutavad tõenäoliselt tõsist ohtu mõne teise lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele, teatab lepinguosaline sellest viivitamata asjaomasele lepinguosalisele oma pädeva asutuse kaudu.
 2)
 Lepinguosalised kohustuvad nõudma, et kõikide nende lipu all sõitvate laevade kaptenid ja nende riigis registreeritud õhusõidukite piloodid teataksid viivitamata asjaolusid arvestades kõige praktilisemate ja asjakohasemate vahendite abil järgmisest:
 a)
 kõikidest õnnetustest, mis põhjustavad või võivad põhjustada merereostust;
 b)
 ühe või mitme lepinguosalise rannikule ja sellega seotud huvidele tõenäoliselt tõsist ohtu kujutavate nafta või muude kahjulike ainete esinemisest, laadist ja hulgast.
 3)
 Lepinguosalised kehtestavad tüüpvormi reostusest teatamiseks selle artikli lõike 1 kohaselt.“
 Punkt 5. Artikli 6 muudatus
 Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 6
 1)
 Põhjamere piirkond on ainult käesoleva lepingu eesmärgil jaotatud lepingu lisas kirjeldatud tsoonideks.
 2)
 Lepinguosaline, kelle tsoonis leiab aset käesoleva lepingu artikli 1 lõikes 1 kirjeldatud olukord, annab vajalikud hinnangud õnnetuse laadi ja ulatuse kohta või vastavalt olukorrale nafta või muude kahjulike ainete liigi ja ligikaudse koguse ning nende liikumissuuna ja -kiiruse kohta.
 3)
 Asjaomane lepinguosaline teatab viivitamata kõigile teistele lepinguosalistele nende pädevate asutuste kaudu oma hinnangutest ja kõikidest nafta või muude kahjulike ainete vastu võitlemiseks võetud meetmetest ning jälgib neid aineid niikaua, kui need tema tsoonis esinevad.
 4)
 Lepinguosalistele käesoleva artikli alusel kuuluvaid kohustusi seoses ühise vastutuse tsoonidega reguleeritakse eraldi tehniliste kokkulepetega asjaomaste lepinguosaliste vahel. Nendest kokkulepetest teatatakse teistele lepinguosalistele.“
 Punkt 6. Artikli 15 muudatus
 Artiklit 15 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 15
 1)
 Lepinguosalised näevad ette käesoleva lepinguga seotud sekretariaadi kohustuste täitmise, võttes arvesse olemasolevat korda teistes käesoleva lepingu kohaldamispiirkonnas kehtivates rahvusvahelistes kokkulepetes merereostuse ja õhusaaste vältimiseks.
 2)
 Iga lepinguosaline maksab 2,5 % iga-aastastest lepinguga seotud kuludest. Lepingu ülejäänud kulusumma jaotatakse lepinguosaliste vahel, Euroopa Majandusühendus välja arvatud, proportsionaalselt nende rahvamajanduse kogutoodanguga hindamisskaala kohaselt, mille ÜRO Peaassamblee regulaarselt vastu võtab. Mingil juhul ei või lepinguosalise osamaks ületada 20 % ülejäänud kulusummast.“
 Punkt 7. Jõustumine
 Otsus jõustub teise kuu esimesel päeval pärast kuupäeva, mil hoiulevõtja valitsus on saanud kõigilt lepinguosalistelt kinnitamisteate.
 LISA [...]
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,28.8.2020
 COM(2020) 434 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus,
 millega kiidetakse heaks naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (Bonni leping) muudatused seoses selle sisulise ja geograafilise kohaldamisala laiendamisega
 Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu osaliste otsus Hispaania Kuningriigi lepinguga ühinemise kohta
 Naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitleva koostöölepingu (edaspidi „leping“) osalised,
 TULETADES MEELDE lepingu artiklit 20, milles sätestatakse, et lepinguosalised võivad ühehäälselt kutsuda teisi Atlandi ookeani kirdeosa rannikuriike lepinguga ühinema ning et sellisel juhul muudetakse vajaduse korral lepingu artiklit 2 ja lepingu lisa,
 OLLES VÄLJENDANUD ühehäälset kavatsust kutsuda Hispaania lepinguga ühinema,
 TERVITADES Hispaania soovi lepinguga ühineda,
 otsustavad ühehäälselt, et
 Punkt 1. Lepingu preambuli muudatus
 Lepingu preambulit muudetakse järgmiselt: enne sõnu „Rootsi Kuningriigi“ lisatakse sõnad „Hispaania Kuningriigi“.
 Punkt 2. Kutse Hispaaniale kooskõlas artikliga 20
 Kooskõlas artikliga 20 kutsuvad lepinguosalised Hispaaniat ühehäälselt Bonni lepinguga ühinema. Kõnealuse kutsega seoses võetakse vastu käesoleva lepingu artikli 2 ja lisa järgmised muudatused.
 Punkt 3. Artikli 2 muudatus
 Lepingu artiklit 2 muudetakse järgmiselt:
 „Artikkel 2
 Käesolevas lepingus tähendab Põhjamere piirkond järgmistest aladest koosnevat merepiirkonda:
 a)
 Põhjameri, mis asub 61°0'00.00" põhjalaiusest lõuna pool,
 b)
 Skagerrak, mille lõunapiir kulgeb Grenenist ida poole piki 57°44'43.00" põhjalaiust,
 c)
 Biskaia laht, mida lõunas ja läänes piiritleb käesoleva lepingu lisa I osas määratletud joon,
 d)
 muud veealad, mis hõlmavad Iiri merd, Keldi merd, Malini merd, Great Minchi väina, Little Minchi väina, osa Norra merest ja Atlandi ookeani kirdeosa, mida piiritleb läänes ja põhjas käesoleva lepingu lisa II osas määratletud joon.“
 Punkt 4. Lepingu lisa muudatus
 Lepingu lisa muudetakse nii, et see vastab käesoleva otsuse liitele.
 Punkt 5. Jõustumine
 Käesolevas otsuses sisalduvad muudatused jõustuvad Hispaania ühinemiskirja hoiuleandmise kuupäevale järgneva teise kuu esimesel päeval.
 Liide
 „NAFTAST JA MUUDEST KAHJULIKEST AINETEST TULENEVA PÕHJAMERE REOSTUSE VASTU VÕITLEMIST KÄSITLEVA
 KOOSTÖÖLEPINGU LISA
 1983
 Põhjamere piirkonna Atlandi ookeani piiri ja käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud tsoonide kirjeldus
 Põhjamere piirkonna Atlandi ookeani piir
 I osa. Põhjamere piirkonda lõunas ja edelas piiritlev joon
 La Manche'i väina ja selle ümbrust edelas ning Biskaia lahte lõunas ja läänes piiritlev joon on järgmine:
 i)algab Hispaania ranniku läänepunktis 42° 30' 04.25" põhjalaiust ja 8° 52' 18.22" läänepikkust;
 ii)alates sellest punktist kulgeb mööda loksodroomi kuni punktini 42° 30' 04.32" põhjalaiust ja 10° 24' 55.16" läänepikkust;
 iii)alates sellest punktist kulgeb mööda loksodroomi kuni punktini 46° 00' 04.07" põhjalaiust ja 10° 24' 54.86" läänepikkust;
 iv)alates sellest punktist kulgeb mööda loksodroomi kuni punktini 46° 00' 04.06" põhjalaiust ja 9° 59' 54.88" läänepikkust;
 v)alates sellest punktist kulgeb mööda joont kuni lõikumispunktini paralleeliga 48° 27' 00.00" põhjalaiust ja joonega (edaspidi „1983. aasta Bonni lepingu joon“), mis on tõmmatud 50 meremiili lääne pool Scilly saari ja d'Ouessanti saart ühendavast joonest;
 vi)vi)alates sellest lõikumispunktist kulgeb mööda 1983. aasta Bonni lepingu joont põhja poole kuni lõikumiseni joonega, mis tähistab Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahelise mandrilava piiri, nagu on määratletud 30. juuni 1977. aasta vahekohtuotsuses;
 vii)vii)alates sellest lõikumispunktist kulgeb mööda seda piiri lääne poole kuni punktini 48° 10' 00.00" põhjalaiust ja 9° 22' 15.91" läänepikkust ning
 viii)viii)alates sellest punktist kulgeb mööda paralleeli 48° 10' 00.00" põhjalaiust lääne poole kuni punktini 48° 10' 00.00" põhjalaiust ja 10° 0' 00.00" läänepikkust.
 II osa. Muid lepinguga hõlmatud veealasid läänes ja põhjas piiritlev joon
 Muid lepinguga hõlmatud veealasid, mis hõlmavad Iiri merd, Keldi merd, Malini merd, Great Minchi väina, Little Minchi väina, osa Norra merest ja Atlandi ookeani kirdeosa, läänes ja põhjas piiritlev joon on järgmine:
 i)
 algab punktis 48° 10' 00.00" põhjalaiust ja 0° 00' 00.00" läänepikkust;
 ii)
 alates sellest punktist kulgeb mööda Iirimaa merereostuse vastutustsooni läänepiiri (st joon, mis on igas punktis 200 meremiili kaugusel lähimast punktist lähtejoontel, mis on kehtestatud Iirimaa merealade jurisdiktsiooni käsitlevate seadustega aastatel 1959–1988) kuni punktini 56° 42' 00.00” põhjalaiust ja 14° 00' 00.00" läänepikkust;
 iii)
 alates sellest punktist kulgeb mööda Ühendkuningriigi 1996. aasta kaubandusliku meresõidu (reostuse ennetamine) (piirmäärad) eeskirjadega, mida on muudetud 1997. aasta kaubandusliku meresõidu (reostuse ennetamine) (piirmäärad) eeskirjadega, kehtestatud tsooni läänepiiri (st allpool tabelis 1 loetletud punkte ühendavad jooned nende loetlemise järjekorras) kuni punktini 63°38'10.68" põhjalaiust ja 0°30'00.00" läänepikkust ning
 iv)
 alates sellest punktist kulgeb mööda paralleeli 63°38'10.68" põhjalaiust ida suunas Norra rannikuni.
 Tabel 1. Ühendkuningriigi 1996. aasta kaubandusliku meresõidu (reostuse ennetamine) (piirmäärad) eeskirjade muudetud versiooniga kehtestatud tsooni läänepiiri punktid ja jooned
 Ühendkuningriigi eeskirjade muudetud versioonis osutatud punktid ja nende koordinaadid
 Punktidevahelise joone lõik
 27.
 56° 42' 00.00" N
 14° 0' 00.00" W
 27-28 meridiaan
 28.
 56° 49' 00.00" N
 14° 0' 00.00" W
 28-29 paralleel
 29.
 56° 49' 00.00" N
 14° 30' 34.00" W
 29-30 kaar mõõdetud 200 meremiili St Kildal asuvatest lähtepunktidest, millest mõõdetakse territoriaalmere laiust
 30.
 57° 52' 22.00" N
 14° 53' 22.00" W
 30-31 kaar mõõdetud 200 meremiili St Kildal asuvatest lähtepunktidest, millest mõõdetakse territoriaalmere laiust
 31.
 58°30' 00.00" N
 14° 48' 58.00" W
 31-32 kaar mõõdetud 200 meremiili St Kildal asuvatest lähtepunktidest, millest mõõdetakse territoriaalmere laiust
 32.
 59° 0' 00.00" N
 14° 35' 07.00" W
 32-33 kaar mõõdetud 200 meremiili St Kildal asuvatest lähtepunktidest, millest mõõdetakse territoriaalmere laiust
 33.
 59° 40' 54.00" N
 13° 58' 10.00" W
 33-34 kaar mõõdetud 200 meremiili St Kildal asuvatest lähtepunktidest, millest mõõdetakse territoriaalmere laiust
 34.
 59° 50' 00.00" N
 13° 46' 24.00" W
 34-35 paralleel
 35.
 59° 50' 00.00" N
 5° 0' 00.00" W
 35-36 meridiaan
 36.
 60° 10' 00.00" N
 5° 0' 00.00" W
 36-37 paralleel
 37.
 60° 10' 00.00" N
 4° 48' 00.00" W
 37-38 meridiaan
 38.
 60° 20' 00.00" N
 4° 48' 00.00" W
 38-39 paralleel
 39.
 60° 20' 00.00" N
 4° 24' 00.00" W
 39-40 meridiaan
 40.
 60° 40' 00.00" N
 4° 24' 00.00" W
 40-41 paralleel
 41.
 60° 40' 00.00" N
 4° 0' 00.00" W
 41-42 meridiaan
 42.
 61° 0' 00.00" N
 4° 0' 00.00" W
 42-43 paralleel
 43.
 61° 0' 00.00" N
 3° 36' 00.00" W
 43-44 meridiaan
 44.
 61° 30' 00.00" N
 3° 36' 00.00" W
 44-45 paralleel
 45.
 61° 30' 00.00" N
 3° 0' 00.00" W
 45-46 meridiaan
 46.
 61° 45' 00.00" N
 3° 0' 00.00" W
 46-47 paralleel
 47.
 61° 45' 00.00" N
 2° 48' 00.00" W
 47-48 meridiaan
 48.
 62° 0' 00.00" N
 2° 48' 00.00" W
 48-49 paralleel
 49.
 62° 0' 00.00" N
 2° 0' 00.00" W
 49-50 meridiaan
 50.
 62° 30' 00.00" N
 2° 0' 00.00" W
 50-51 paralleel
 51.
 62° 30' 00.00" N
 1° 36' 00.00" W
 51-52 meridiaan
 52.
 62° 40' 00.00" N
 1° 36' 00.00" W
 52-53 paralleel
 53.
 62° 40' 00.00" N
 1° 0' 00.00" W
 53-54 meridiaan
 54.
 63° 20' 00.00" N
 1° 0' 00.00" W
 54-55 paralleel
 55.
 63° 20' 00.00" N
 0° 30' 00.00" W
 55-56 meridiaan
 56.
 63° 38' 10.68" N
 0° 30' 00.00" W
 Käesoleva lepingu artiklis 6 osutatud vastutustsoonide piirid
 III osa.
 Riikide vastutustsoonide piirid
 1)
 Üldine.
 Kui vastutustsooni piirid on kindlaks määratud mitme joonega, mis ühendavad nimekirjas olevaid punkte, on kõnealuste joonte laad iga punkti suhtes selle joone laad, mis ühendab seda järgmise punktiga.
 2)
 Taani. Taani riikliku vastutuse tsoon on määratud järgmiste joontega:
 a)
 joon, mis algab IV osas kirjeldatud Taani ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiri lõikumispunktis joonega, mis asub punkti 55° 10' 03.40" põhjalaiust ja 7° 33' 09.60" idapikkust ning esimese punkti DE1/DK1 vahel ja kulgeb mööda seda joont kuni punktini DE1/DK1;
 b)
 mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 DK1
 55° 30' 40.30" N
 5° 45' 00.00" E
 Geodeetiline
 DE1
 DK2
 55° 15' 00.00" N
 5° 24' 12.00" E
 Geodeetiline
 DE2
 DK3
 55° 15' 00.00" N
 5° 9' 00.00" E
 Geodeetiline
 DE3
 DK4
 55° 24' 15.00" N
 4° 45' 00.00" E
 Geodeetiline
 DE4
 DK5
 55° 46' 21.80" N
 4° 15' 00.00" E
 Geodeetiline
 DE5
 DK6
 55° 55' 09.40" N
 3° 21' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE6
 DK7
 56° 5' 12.00" N
 3° 15' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK23, NO23
 DK8
 56° 35' 30.00" N
 5° 2' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO24
 DK9
 57° 10' 30.00" N
 6° 56' 12.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO25
 DK10
 57° 29' 54.00" N
 7° 59' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO26
 DK11
 57° 37' 06.00" N
 8° 27' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO27
 DK12
 57° 41' 48.00" N
 8° 53' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO28
 DK13
 57° 59' 18.00" N
 9° 23' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO29
 DK14
 58° 15' 41.20" N
 10° 1' 48.10" E
 Suurringjoone kaar
 NO30, SE4
 DK15
 58° 8' 00.10" N
 10° 32' 32.80" E
 Geodeetiline
 SE3
 DK16
 57° 49' 00.60" N
 11° 2' 55.60" E
 Geodeetiline
 SE2
 DK17
 57° 44' 43.00" N
 11° 7' 04.00" E
 SE1
 3)
 Saksamaa. Saksamaa riikliku vastutuse tsoon on määratud järgmiste joontega:
 a)
 joon, mis algab IV osas kirjeldatud Taani ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiri lõikumispunktis joonega, mis asub punkti 55° 10' 03.40" põhjalaiust ja 7° 33' 09.60" idapikkust ning esimese punkti DE1/DK1 vahel ja kulgeb mööda seda joont kuni punktini DE1/DK1;
 b)
 mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 DE1
 55° 30' 40.30" N
 5° 45' 00.00" E
 Geodeetiline
 DK1
 DE2
 55° 15' 00.00" N
 5° 24' 12.00" E
 Geodeetiline
 DK2
 DE3
 55° 15' 00.00" N
 5° 9' 00.00" E
 Geodeetiline
 DK3
 DE4
 55° 24' 15.00" N
 4° 45' 00.00" E
 Geodeetiline
 DK4
 DE5
 55° 46' 21.80" N
 4° 15' 00.00" E
 Geodeetiline
 DK5
 DE6
 55° 55' 09.40" N
 3° 21' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK6
 DE7
 55° 50' 06.00" N
 3° 24' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK24
 DE8
 55° 45' 54.00" N
 3° 22' 13.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL19
 DE9
 55° 20' 00.00" N
 4° 20' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL20
 DE10
 55° 0' 00.00" N
 5° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL21
 DE11
 54° 37' 12.00" N
 5° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL22
 DE12
 54° 11' 12.00" N
 6° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL23
 DE13
 53° 59' 56.80" N
 6° 6' 28.20" E
 NL24
 c)
 punktist DE12 maismaa suunas joon punkti DE13 suunas (see on järgmine kokkulepitud koordinaat 53° 59' 56.80" põhjalaiust ja 6° 6' 28.20" idapikkust) kuni selle joone lõikumispunktini IV osas kirjeldatud Madalmaade ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiriga.
 4)
 Iirimaa. Iirimaa riikliku vastutuse tsoon on määratud järgmiste joontega:
 a)
 põhja suunas mitu joont, mis ühendavad tabelis 3 toodud punkte nende loetlemise järjekorras;
 b)
 lääne suunas Põhjamere läänepiir;
 c)
 ida ja lõuna suunas mitu joont, mis ühendavad tabelis 2 toodud punkte nende loetlemise järjekorras.
 5)
 Madalmaad. Madalmaade riikliku vastutuse tsoon on lõunas kindlaks määratud paralleeliga 51°51' 52.1267" põhjalaiust ning sellest paralleelist põhja suunas järgmiste joontega:
 a)
 mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 NL1
 51° 51' 52.1267" N
 2° 31' 48.0975" E
 Suurringjoone kaar
 UK42
 NL2
 51° 59' 00.00" N
 2° 37' 36.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK41
 NL3
 52° 1' 00.00" N
 2° 39' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK40
 NL4
 52° 5' 18.00" N
 2° 42' 12.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK39
 NL5
 52° 6' 00.00" N
 2° 42' 54.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK38
 NL6
 52° 12’ 24.00" N
 2° 50' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK37
 NL7
 52° 17' 24.00" N
 2° 56' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK36
 NL8
 52° 25' 00.00" N
 3° 3' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK35
 NL9
 52° 37' 18.00" N
 3° 11' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK34
 NL10
 52° 47' 00.00" N
 3° 12' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK33
 NL11
 52° 53' 00.00" N
 3° 10' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK32
 NL12
 53° 18' 06.00" N
 3° 3' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK31
 NL13
 53° 28' 12.00" N
 3° 1' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK30
 NL14
 53° 35' 06.00" N
 2° 59' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK29
 NL15
 53° 40' 06.00" N
 2° 57' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK28
 NL16
 53° 57' 48.00" N
 2° 52' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK27
 NL17
 54° 22' 48.00" N
 2° 45' 48.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK26
 NL18
 54° 37' 18.00" N
 2° 53' 54.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK25
 NL19
 55° 45' 54.00" N
 3° 22' 13.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE8
 NL20
 55° 20' 00.00" N
 4° 20' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE9
 NL21
 55° 0' 00.00" N
 5° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE10
 NL22
 54° 37' 12.00" N
 5° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE11
 NL23
 54° 11' 12.00" N
 6° 0' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE12
 NL24
 53° 59' 56.80" N
 6° 6' 28.20" E
 DE13
 b)
 punktist NL23 maismaa suunas joon punkti NL24 suunas (see on järgmine kokkulepitud koordinaat 53° 59' 56.80" põhjalaiust ja 6° 6' 28.20" idapikkust) kuni selle joone lõikumispunktini IV osas kirjeldatud Madalmaade ja Saksamaa ühise vastutustsooni piiriga.
 6)
 Norra. Norra riikliku vastutuse tsoon piirneb põhjas paralleeliga 63° 38' 10.68" põhjalaiust ning läänes, lõunas ja idas järgmiste joontega:
 a)
 mitu joont, mis ühendavad tabelis 4 toodud punkte nende loetlemise järjekorras;
 b)
 tabelis nimetatud viimasest punktist lõuna suunas mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 NO23
 56° 5' 12.00" N
 3° 15' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 UK23, DK7
 NO24
 56° 35' 30.00" N
 5° 2' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK8
 NO25
 57° 10' 30.00" N
 6° 56' 12.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK9
 NO26
 57° 29' 54.00" N
 7° 59' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK10
 NO27
 57° 37' 06.00" N
 8° 27' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK11
 NO28
 57° 41' 48.00" N
 8° 53' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK12
 NO29
 57° 59' 18.00" N
 9° 23' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DK13
 NO30
 58° 15' 41.20" N
 10° 1' 48.10" E (punkt A)
 Suurringjoone kaar
 SE4, DK14
 NO31
 58° 30' 41.20" N
 10° 8' 46.90" E (punkt B)
 Suurringjoone kaar
 SE5
 NO32
 58° 45' 41.30" N
 10° 35' 40.00" E (punkt C)
 Loksodroom
 SE6
 NO33
 58° 53' 34.00" N
 10° 38' 25.00" E (punkt D)
 SE7
 c)
 joon, mis järgib Norra-Rootsi piiri.
 7)
 Rootsi. Rootsi riikliku vastutuse tsoon on lõunas kindlaks määratud paralleeliga 57° 44' 43.00" põhjalaiust ning sellest paralleelist põhja suunas järgmiste joontega:
 a) mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 SE1
 57° 44' 43.00" N
 11° 7' 04.00" E
 Geodeetiline
 DK17
 SE2
 57° 49' 00.60" N
 11° 2' 55.60" E
 Geodeetiline
 DK16
 SE3
 58° 8' 00.10" N
 10° 32' 32.80" E
 Geodeetiline
 DK15
 SE4
 58° 15' 41.20" N
 10° 1' 48.10" E (punkt A)
 Suurringjoone kaar
 DK14, NO30
 SE5
 58° 30' 41.20" N
 10° 8' 46.90" E (punkt B)
 Suurringjoone kaar
 NO31
 SE6
 58° 45' 41.30" N
 10° 35' 40.00" E (punkt C)
 Loksodroom
 NO32
 SE7
 58° 53' 34.00" N
 10° 38' 25.00" E (punkt D)
 NO33
 b)
 joon, mis järgib Rootsi-Norra piiri.
 8)
 Ühendkuningriik. Ühendkuningriigi riikliku vastutuse tsoon on piiratud
 a)
 ida suunas mitme joonega, mis hõlmavad järgmist:
 i)
 mitu joont, mis ühendavad tabelis 4 toodud punkte nende loetlemise järjekorras;
 ii)
 mitu joont, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 UK23
 56° 5' 12.00" N
 3° 15' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO23, DK7
 UK24
 55° 50' 06.00" N
 3° 24' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 DE7
 UK25
 54° 37' 18.00" N
 2° 53' 54.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL18
 UK26
 54° 22' 48.00" N
 2° 45' 48.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL17
 UK27
 53° 57' 48.00" N
 2° 52' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL16
 UK28
 53° 40' 06.00" N
 2° 57' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL15
 UK29
 53° 35' 06.00" N
 2° 59' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL14
 UK30
 53° 28' 12.00" N
 3° 1' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL13
 UK31
 53° 18' 06.00" N
 3° 3' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL12
 UK32
 52° 53' 00.00" N
 3° 10' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL11
 UK33
 52° 47' 00.00" N
 3° 12' 18.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL10
 UK34
 52° 37' 18.00" N
 3° 11' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL9
 UK35
 52° 25' 00.00" N
 3° 3' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL8
 UK36
 52° 17' 24.00" N
 2° 56' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL7
 UK37
 52° 12' 24.00" N
 2° 50' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL6
 UK38
 52° 6' 00.00" N
 2° 42' 54.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL5
 UK39
 52° 5' 18.00" N
 2° 42' 12.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL4
 UK40
 52° 1' 00.00" N
 2° 39' 30.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL3
 UK41
 51° 59' 00.00" N
 2° 37' 36.00" E
 Suurringjoone kaar
 NL2
 UK42
 51° 51' 52.1267" N
 2° 31' 48.0975" E
 Suurringjoone kaar
 NL1
 b)
 lõuna ja lääne suunas järgmised jooned:
 i)
 joon, mis algab Scilly saarte kõige läänepoolsemast punktist ning ühendab selle punkti punktiga 49° 52' 00.00" põhjalaiust ja 7° 44' 00.00" läänepikkust;
 ii)
 alates sellest punktist joon, mis kulgeb mööda 1983. aasta Bonni lepingu joont (nagu määratletud I osas) lõuna poole kuni lõikumiseni Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi vahelise mandrilava piiriga, nagu on määratletud 30. juuni 1977. aasta vahekohtuotsuses;
 iii)
 alates sellest lõikumispunktist selle piiri läänesuunaline joon kuni punktini 48° 10' 00.00" põhjalaiust ja 9° 22' 15.91" läänepikkust ning
 iv)
 alates sellest punktist mitu joont, mis ühendavad tabelis 2 toodud punktid nende loetlemise järjekorras Põhja-Iirimaaga piirneva territoriaalmere välispiiriga punktis 54° 0' 00.00" põhjalaiust ja 05° 36' 20.00" läänepikkust;
 c)
 lääne ja põhja suunas järgmised jooned:
 i)
 joon, mis ühendab Põhja-Iirimaaga piirnevas territoriaalmeres asuva punkti, mis on kõige lähemal punktile 55° 31' 13.36" põhjalaiust ja 6° 45' 00.00" läänepikkust, selle punktiga;
 ii)
 alates sellest punktist mitu joont, mis ühendavad tabelis 3 loetletud punktid nende loetlemise järjekorras kuni punktini 56° 42' 00.00” põhjalaiust ja 14° 00' 00.00" läänepikkust;
 iii)
 alates sellest punktist joon, mis kulgeb mööda Põhjamere lääne- ja põhjapiiri kuni punktini 63° 38' 10.68” põhjalaiust ja 0° 30' 00.00" läänepikkust.
 Tabel 2. Iirimaa ja Ühendkuningriigi vastutustsoonide vahelise piiri punktid ja jooned – ida ja lõuna
 Tsoonide piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 IR1/UK50
 48° 10' 00.00" N
 10° 0' 00.00" W
 Meridiaan
 IR2/UK51
 48° 20' 00.00" N
 10° 0' 00.00" W
 Paralleel
 IR3/UK52
 48° 20' 00.00" N
 9° 48' 00.00" W
 Meridiaan
 IR4/UK53
 48° 30' 00.00" N
 9° 48' 00.00" W
 Paralleel
 IR5/UK54
 48° 30' 00.00" N
 9° 36' 00.00" W
 Meridiaan
 IR6/UK55
 48° 50' 00.00" N
 9° 36' 00.00" W
 Paralleel
 IR7/UK56
 48° 50' 00.00" N
 9° 24' 00.00" W
 Meridiaan
 IR8/UK57
 49° 0' 00.00" N
 9° 24' 00.00" W
 Paralleel
 IR9/UK58
 49° 0' 00.00" N
 9° 17' 00.00" W
 Meridiaan
 IR10/UK59
 49° 10' 00.00" N
 9° 17' 00.00" W
 Paralleel
 IR11/UK60
 49° 10' 00.00" N
 9° 12' 00.00" W
 Meridiaan
 IR12/UK61
 49° 20' 00.00" N
 9° 12' 00.00" W
 Paralleel
 IR13/UK62
 49° 20' 00.00" N
 9° 3' 00.00" W
 Meridiaan
 IR14/UK63
 49° 30' 00.00" N
 9° 3' 00.00" W
 Paralleel
 IR15/UK64
 49° 30' 00.00" N
 8° 54' 00.00" W
 Meridiaan
 IR16/UK65
 49° 40' 00.00" N
 8° 54' 00.00" W
 Paralleel
 IR17/UK66
 49° 40' 00.00" N
 8° 45' 00.00" W
 Meridiaan
 IR18/UK67
 49° 50' 00.00" N
 8° 45' 00.00" W
 Paralleel
 IR19/UK68
 49° 50' 00.00" N
 8° 36' 00.00" W
 Meridiaan
 IR20/UK69
 50° 0' 00.00" N
 8° 36' 00.00" W
 Paralleel
 IR21/UK70
 50° 0' 00.00" N
 8° 24' 00.00" W
 Meridiaan
 IR22/UK71
 50° 10' 00.00" N
 8° 24' 00.00" W
 Paralleel
 IR23/UK72
 50° 10' 00.00" N
 8° 12' 00.00" W
 Meridiaan
 IR24/UK73
 50° 20' 00.00" N
 8° 12' 00.00" W
 Paralleel
 IR25/UK74
 50° 20' 00.00" N
 8° 0' 00.00" W
 Meridiaan
 IR26/UK75
 50° 30' 00.00" N
 8° 0' 00.00" W
 Paralleel
 IR27/UK76
 50° 30' 00.00" N
 7° 36' 00.00" W
 Meridiaan
 IR28/UK77
 50° 40' 00.00" N
 7° 36' 00.00" W
 Paralleel
 IR29/UK78
 50° 40' 00.00" N
 7° 12' 00.00" W
 Meridiaan
 IR30/UK79
 50° 50' 00.00" N
 7° 12' 00.00" W
 Paralleel
 IR31/UK80
 50° 50' 00.00" N
 7° 3' 00.00" W
 Meridiaan
 IR32/UK81
 51° 0' 00.00" N
 7° 3' 00.00" W
 Paralleel
 IR33/UK82
 51° 0' 00.00" N
 6° 48' 00.00" W
 Meridiaan
 IR34/UK83
 51° 10' 00.00" N
 6° 48' 00.00" W
 Paralleel
 IR35/UK84
 51° 10' 00.00" N
 6° 42' 00.00" W
 Meridiaan
 IR36/UK85
 51° 20' 00.00" N
 6° 42' 00.00" W
 Paralleel
 IR37/UK86
 51° 20' 00.00" N
 6° 33' 00.00" W
 Meridiaan
 IR38/UK87
 51° 30' 00.00" N
 6° 33' 00.00" W
 Paralleel
 IR39/UK88
 51° 30' 00.00" N
 6° 18' 00.00" W
 Meridiaan
 IR40/UK89
 51° 40' 00.00" N
 6° 18' 00.00" W
 Paralleel
 IR41/UK90
 51° 40' 00.00" N
 6° 6' 00.00" W
 Meridiaan
 IR42/UK91
 51° 50' 00.00" N
 6° 6' 00.00" W
 Paralleel
 IR43/UK92
 51° 50' 00.00" N
 6° 0' 00.00" W
 Meridiaan
 IR44/UK93
 51° 54' 00.00" N
 6° 0' 00.00" W
 Paralleel
 IR45/UK94
 51° 54' 00.00" N
 5° 57' 00.00" W
 Meridiaan
 IR46/UK95
 51° 58' 00.00" N
 5° 57' 00.00" W
 Paralleel
 IR47/UK96
 51° 58' 00.00" N
 5° 54' 00.00" W
 Meridiaan
 IR48/UK97
 52° 0' 00.00" N
 5° 54' 00.00" W
 Paralleel
 IR49/UK98
 52° 0' 00.00" N
 5° 50' 00.00" W
 Meridiaan
 IR50/UK99
 52° 4' 00.00" N
 5° 50' 00.00" W
 Paralleel
 IR51/UK100
 52° 4' 00.00" N
 5° 46' 00.00" W
 Meridiaan
 IR52/UK101
 52° 8' 00.00" N
 5° 46' 00.00" W
 Paralleel
 IR53/UK102
 52° 8' 00.00" N
 5° 42' 00.00" W
 Meridiaan
 IR54/UK103
 52° 12' 00.00" N
 5° 42' 00.00" W
 Paralleel
 IR55/UK104
 52° 12' 00.00" N
 5° 39' 00.00" W
 Meridiaan
 IR56/UK105
 52° 16' 00.00" N
 5° 39' 00.00" W
 Paralleel
 IR57/UK106
 52° 16' 00.00" N
 5° 35' 00.00" W
 Meridiaan
 IR58/UK107
 52° 24' 00.00" N
 5° 35' 00.00" W
 Paralleel
 IR59/UK108
 52° 24' 00.00" N
 5° 22' 48.00" W
 Meridiaan
 IR60/UK109
 52° 32' 00.00" N
 5° 22' 48.00" W
 Paralleel
 IR61/UK110
 52° 32' 00.00" N
 5° 28' 00.00" W
 Meridiaan
 IR62/UK111
 52° 44' 00.00" N
 5° 28' 00.00" W
 Paralleel
 IR63/UK112
 52° 44' 00.00" N
 5° 24' 30.00" W
 Meridiaan
 IR64/UK113
 52° 52' 00.00" N
 5° 24' 30.00" W
 Paralleel
 IR65/UK114
 52° 52' 00.00" N
 5° 22' 30.00" W
 Meridiaan
 IR66/UK115
 52° 59' 00.00" N
 5° 22' 30.00" W
 Paralleel
 IR67/UK116
 52° 59' 00.00" N
 5° 19' 00.00" W
 Meridiaan
 IR68/UK117
 53° 9' 00.00" N
 5° 19' 00.00" W
 Paralleel
 IR69/UK118
 53° 9' 00.00" N
 5° 20' 00.00" W
 Meridiaan
 IR70/UK119
 53° 26' 00.00" N
 5° 20' 00.00" W
 Paralleel
 IR71/UK120
 53° 26' 00.00" N
 5° 19' 00.00" W
 Meridiaan
 IR72/UK121
 53° 32' 00.00" N
 5° 19' 00.00" W
 Paralleel
 IR73/UK122
 53° 32' 00.00" N
 5° 17' 00.00" W
 Meridiaan
 IR74/UK123
 53° 39' 00.00" N
 5° 17' 00.00" W
 Paralleel
 IR75/UK124
 53° 39' 00.00" N
 5° 16' 20.40" W
 Meridiaan
 IR76/UK125
 53° 42' 08.40" N
 5° 16' 20.40" W
 Paralleel
 IR77/UK126
 53° 42' 08.40" N
 5° 17' 51.00" W
 Meridiaan
 IR78/UK127
 53° 44' 24.00" N
 5° 17' 51.00" W
 Paralleel
 IR79/UK128
 53° 44' 24.00" N
 5° 19' 19.80" W
 Meridiaan
 IR80/UK129
 53° 45' 48.00" N
 5° 19' 19.80" W
 Paralleel
 IR81/UK130
 53° 45' 48.00" N
 5° 22' 00.00" W
 Meridiaan
 IR82/UK131
 53° 46' 00.00" N
 5° 22' 00.00" W
 Paralleel
 IR83/UK132
 53° 46' 00.00" N
 5° 19' 00.00" W
 Meridiaan
 IR84/UK133
 53° 59' 56.95" N
 5° 19' 00.00" W
 Tabel 3. Iirimaa ja Ühendkuningriigi vastutustsoonide vahelise piiri punktid ja jooned – põhi
 Tsoonide piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 IR85/UK134
 55° 31' 13.36" N
 6° 45' 00.00" W
 Meridiaan
 IR86/UK135
 55° 28' 00.00" N
 6° 45' 00.00" W
 Paralleel
 IR87/UK136
 55° 28' 00.00" N
 6° 48' 00.00" W
 Meridiaan
 IR88/UK137
 55° 30' 00.00" N
 6° 48' 00.00" W
 Paralleel
 IR89/UK138
 55° 30' 00.00" N
 6° 51' 00.00" W
 Meridiaan
 IR90/UK139
 55° 35' 00.00" N
 6° 51' 00.00" W
 Paralleel
 IR91/UK140
 55° 35' 00.00" N
 6° 57' 00.00" W
 Meridiaan
 IR92/UK141
 55° 40' 00.00" N
 6° 57' 00.00" W
 Paralleel
 IR93/UK142
 55° 40' 00.00" N
 7° 2' 00.00" W
 Meridiaan
 IR94/UK143
 55° 45' 00.00" N
 7° 2' 00.00" W
 Paralleel
 IR95/UK144
 55° 45' 00.00" N
 7° 8' 00.00" W
 Meridiaan
 IR96/UK145
 55° 50' 00.00" N
 7° 8' 00.00" W
 Paralleel
 IR97/UK146
 55° 50' 00.00" N
 7° 15' 00.00" W
 Meridiaan
 IR98/UK147
 55° 55' 00.00" N
 7° 15' 00.00" W
 Paralleel
 IR99/UK148
 55° 55' 00.00" N
 7° 23' 00.00" W
 Meridiaan
 IR100/UK149
 56° 0' 00.00" N
 7° 23' 00.00" W
 Paralleel
 IR101/UK150
 56° 0' 00.00" N
 8° 13' 00.00" W
 Meridiaan
 IR102/UK151
 56° 5' 00.00" N
 8° 13' 00.00" W
 Paralleel
 IR103/UK152
 56° 5' 00.00" N
 8° 39' 30.00" W
 Meridiaan
 IR104/UK153
 56° 10' 00.00" N
 8° 39' 30.00" W
 Paralleel
 IR105/UK154
 56° 10' 00.00" N
 9° 7' 00.00" W
 Meridiaan
 IR106/UK155
 56° 21' 30.00" N
 9° 7' 00.00" W
 Paralleel
 IR107/UK156
 56° 21' 30.00" N
 10° 30' 00.00" W
 Meridiaan
 IR108/UK157
 56° 32' 30.00" N
 10° 30' 00.00" W
 Paralleel
 IR109/UK158
 56° 32' 30.00" N
 12° 12' 00.00" W
 Meridiaan
 IR110/UK159
 56° 42' 00.00" N
 12° 12' 00.00" W
 Paralleel
 IR111/UK160
 56° 42' 00.00" N
 14° 0' 00.00" W
 Tabel 4. Norra ja Ühendkuningriigi vastutustsoonide vahelise piiri punktid ja jooned
 Tsoonide piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 NO1/UK1
 63° 38' 10.68" N
 0° 10' 59.31" W
 Geodeetiline
 NO2/UK2
 63° 03' 20.71" N
 0° 28' 12.51" E
 Geodeetiline
 NO3/UK3
 62° 58' 21.06" N
 0° 33' 31.01" E
 Geodeetiline
 NO4/UK4
 62° 53' 29.49" N
 0° 38' 27.91" E
 Geodeetiline
 NO5/UK5
 62° 44' 16.31" N
 0° 47' 27.69" E
 Geodeetiline
 NO6/UK6
 62° 39' 57.99" N
 0° 51' 29.48" E
 Geodeetiline
 NO7/UK7
 62° 36' 20.75" N
 0° 54' 44.78" E
 Geodeetiline
 NO8/UK8
 62° 32' 47.29" N
 0° 57' 48.32" E
 Geodeetiline
 NO9/UK9
 62° 30' 09.83" N
 1° 0' 05.92" E
 Geodeetiline
 NO10/UK10
 62° 27' 32.82" N
 1° 2' 17.70" E
 Geodeetiline
 NO11/UK11
 62° 24' 56.68" N
 1° 4' 25.86" E
 Geodeetiline
 NO12/UK12
 62° 22' 21.00" N
 1° 6' 28.21" E
 Geodeetiline
 NO13/UK13
 62° 19' 40.72" N
 1° 8' 30.96" E
 Geodeetiline
 NO14/UK14
 62° 16' 43.93" N
 1° 10' 40.66" E
 Geodeetiline
 NO15/UK15
 61° 44' 12.00" N
 1° 33' 13.44" E
 Geodeetiline
 NO16/UK16
 61° 44' 12.00" N
 1° 33' 36.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO17/UK17
 61° 21' 24.00" N
 1° 47' 24.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO18/UK18
 59° 53' 48.00" N
 2° 4' 36.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO19/UK19
 59° 17' 24.00" N
 1° 42' 42.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO20/UK20
 58° 25' 48.00" N
 1° 29' 00.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO21/UK21
 57° 54' 18.00" N
 1° 57' 54.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO22/UK22
 56° 35' 42.00" N
 2° 36' 48.00" E
 Suurringjoone kaar
 NO23/UK23
 56° 5' 12.00" N
 3° 15' 00.00" E
 9)
 Prantsusmaa. Prantsusmaa riikliku vastutuse tsoon on piiratud põhjast lõuna suunas mitme joonega, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 FR01
 48° 19' 56.52" N
 4° 46' 23.67" W
 Loksodroom
 FR02
 48° 27' 00.00" N
 5° 08' 23.63" W
 Paralleel
 FR03
 48° 27' 00.00" N
 6° 34' 40.90" W
 Loksodroom
 FR04
 46° 00' 04.06" N
 9° 59' 54.88" W
 Loksodroom
 SP4
 FR05
 45° 00' 04.04" N
 7° 59' 55.08" W
 Loksodroom
 SP5
 FR06
 44° 20' 03.93" N
 3° 59' 55.37" W
 Loksodroom
 SP6
 FR07
 43° 23' 20.71" N
 1° 46' 13.58" W
 Loksodroom
 SP7
 FR08
 43° 22' 50.11" N
 1° 47' 11.18" W
 SP8
 10)
 Hispaania. Hispaania riikliku vastutuse tsoon on piiratud mitme joonega, mis ühendavad järgmisi punkte nende loetlemise järjekorras:
 Tsooni piiri määratlevad punktid
 Joone laad, mis ühendab punkti järgmise punktiga
 Muud samade koordinaatidega punktid
 SP1
 42o 30’ 04.25”N
 008° 52’ 18.22” W
 Loksodroom
 SP2
 42o 30’ 04.32” N
 010° 24’ 55.16” W
 Loksodroom
 SP3
 46o 00’ 04.07” N
 010° 24’ 54.86” W
 Loksodroom
 SP4
 46o 00’ 04.06” N
 009° 59’ 54.88” W
 Loksodroom
 FR4
 SP5
 45° 00' 04.04" N
 007° 59' 55.08" W
 Loksodroom
 FR5
 SP6
 44° 20' 03.93" N
 003° 59' 55.37" W
 Loksodroom
 FR6
 SP7
 43° 23' 20.71" N
 001° 46' 13.58" W
 Loksodroom
 FR7
 SP8
 43° 22' 50.11" N
 001° 47' 11.18" W
 FR8
 IV osa.
 Ühise vastutuse tsoonide piirid
 Ühise vastutuse tsoonid on järgmised:
 1.
 Belgia, Prantsusmaa, Madalmaade ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsoon
 Merepiirkond paralleelide 51°51' 52.1267" põhjalaiust ja 51° 6' 00.00" põhjalaiust vahel.
 2.
 Prantsusmaa ja Ühendkuningriigi ühise vastutuse tsoon
 La Manche'i väin paralleelist 51° 32' 00.00" põhjalaiust edelas jooneni, mis
 a)
 algab Scilly saarte kõige läänepoolsemast punktist ja ühendab selle punkti punktiga 49° 52' 00.00" põhjalaiust ja 7° 44' 00.00" läänepikkust;
 b)
 alates sellest punktist kulgeb mööda joont 50 meremiili lääne pool Scilly saari ja d'Ouessanti saart ühendavast joonest lõuna suunas kuni lõikumiseni paralleeliga 48° 27' 00.00" põhjalaiust ning
 c)
 kulgeb mööda seda paralleeli ida suunas kuni d'Ouessanti saare kõige lõunapoolsema punktini.
 3.
 Taani ja Saksamaa ühise vastutuse tsoon
 Merepiirkond, mida piiritleb
 a)
 lõunas paralleel 54° 30' 00.00" põhjalaiust Saksamaa rannikust lääne suunas;
 b)
 läänes meridiaan 6° 30' 00.00" idapikkust;
 c)
 põhjas paralleel 55° 50' 00.00" põhjalaiust Taani rannikust lääne suunas ning
 d)
 idas madalvee joon (põhineb madalaima astronoomilise mõõna nulltasemel), sealhulgas Waddenzee piirkond.
 4.
 Saksamaa ja Madalmaade ühise vastutuse tsoon
 Merepiirkond, mida piiritleb
 a)
 läänes meridiaan 6° 0' 00.00" idapikkust (ED50) Madalmaade rannikust põhjas;
 b)
 põhjas paralleel 54° 0' 00.00" põhjalaiust (ED50);
 c)
 idas meridiaan 7° 15' 00.00" idapikkust (ED50) Saksamaa rannikust põhjas ning
 d)
 lõunas madalvee joon (põhineb madalaima astronoomilise mõõna nulltasemel), sealhulgas Waddenzee piirkond.
 V osa. Tõlgendus
 Käesolevas lisas osutatud punktide positsioonid määratakse kindlaks kooskõlas Euroopa geodeetilise süsteemiga (1950. aasta versioon).“
 LISA [...]


text:
 28.7.2005
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 198/15
 AFGØRELSE TRUFFET AF DET BLANDEDE EØS-UDVALG nr. 29/2005
 den 11. marts 2005
 om ændring af bilag I (dyre- og plantesundhed) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som ændret ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt »aftalen«, særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Bilag I til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 2/2005 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 8. februar 2005 (1).
 (2)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1289/2004 af 14. juli 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Deccox®, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (2), bør indarbejdes i aftalen.
 (3)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2004 af 26. juli 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Elancoban«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (3), bør indarbejdes i aftalen.
 (4)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1455/2004 af 16. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Avatec 15 %«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (4), bør indarbejdes i aftalen.
 (5)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1463/2004 af 17. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Sacox 120 microGranulate«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (5), bør indarbejdes i aftalen.
 (6)
 Kommissionens forordning (EF) nr. 1464/2004 af 17. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Monteban«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (6), bør indarbejdes i aftalen —
 TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende punkter indsættes efter punkt 1zx (Kommissionens forordning (EF) nr. 1465/2004) i kapitel II i bilag I til aftalen:
 »1zy.
 32004 R 1289: Kommissionens forordning (EF) nr. 1289/2004 af 14. juli 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet Deccox®, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EUT L 243 af 15.7.2004, s. 15).
 1zz.
 32004 R 1356: Kommissionens forordning (EF) nr. 1356/2004 af 26. juli 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Elancoban«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EUT L 251 af 27.7.2004, s. 6).
 1zza.
 32004 R 1455: Kommissionens forordning (EF) nr. 1455/2004 af 16. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Avatec 15 %«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EUT L 269 af 17.8.2004, s. 14).
 1zzb.
 32004 R 1463: Kommissionens forordning (EF) nr. 1463/2004 af 17. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Sacox 120 microGranulate«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EUT L 270 af 18.8.2004, s. 5).
 1zzc.
 32004 R 1464: Kommissionens forordning (EF) nr. 1464/2004 af 17. august 2004 om en 10-årig tilladelse til anvendelse i foderstoffer af tilsætningsstoffet »Monteban«, som tilhører gruppen af coccidiostatika og andre lægemidler (EUT L 270 af 18.8.2004, s. 8).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af forordning (EF) nr. 1289/2004, (EF) nr. 1356/2004, (EF) nr. 1455/2004, (EF) nr. 1463/2004 og (EF) nr. 1464/2004, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-tillæg, er autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 12. marts 2005, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1 (7).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 11. marts 2005.
 På vegne af Det Blandede EØS-udvalg
 Richard WRIGHT
 Formand
 (1) EUT L 161 af 23.6.2005, s. 3.
 (2) EUT L 243 af 15.7.2004, s. 15.
 (3) EUT L 251 af 27.7.2004, s. 6.
 (4) EUT L 269 af 17.8.2004, s. 14.
 (5) EUT L 270 af 18.8.2004, s. 5.
 (6) EUT L 270 af 18.8.2004, s. 8.
 (7) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


type: wikipedia

text:
Johannes William Zipperer ([], * 27. Dezember 1884 in Dresden; † 12. Januar 1945 ebenda) war ein deutscher Kommunist und Widerstandskämpfer gegen den Nationalsozialismus.
 Leben
 Der gelernte Reliefgraveur William Zipperer war seit 1906 Mitglied der SPD und wurde 1914 zu deren Stadtverordneten gewählt. Während des Ersten Weltkriegs engagierte er sich für die Spartakusgruppe, wurde 1917 in den USPD-Bezirksvorstand und 1918 in den Arbeiter- und Soldatenrat in Leipzig gewählt. Am 4. Januar 1919 wurde er auf der Gründungsversammlung der Leipziger Ortsgruppe zum ersten Vorsitzenden der KPD-Ortsgruppe gewählt, die er mitbegründete. Von 1923 bis 1925 arbeitete er als Redakteur der „Sächsischen Arbeiterzeitung“ in Leipzig und leitete die UNS-Bücherstube. Noch vor 1933 wurde er als „Ultralinker“ aus der KPD ausgeschlossen.
 Nach der Machtübernahme der Nationalsozialisten wurde William Zipperer im kommunistischen Widerstand aktiv. Im gleichen Jahr wurde er vorübergehend inhaftiert. Seine Graveurwerkstatt in Leipzig wurde zum Treffpunkt für Widerstandskämpfer und Arbeiter der Leipziger Rüstungsbetriebe. Mit dem Ausbruch des Zweiten Weltkrieges im September 1939 versuchte er als Dienstverpflichteter gemeinsam mit dem Optiker Karl Jungbluth (1903–1945) und dem Zimmerer Arthur Hoffmann (1900–1945), die Arbeit in Rüstungsbetrieben zu sabotieren, indem sie Produktionsstörungen hervorriefen und Ausschuss produzierten.
 Nach der Gründung der Leipziger Widerstandsgruppe um die Antifaschisten Georg Schumann, Otto Engert, Kurt Kresse und Georg Schwarz (siehe: Schumann-Engert-Kresse-Gruppe) im Jahr 1941 schloss sich auch William Zipperer dieser an. Die Gruppe, die eine der größten kommunistischen Widerstandsgruppen im Deutschen Reich war, nannte sich später selbst „Nationalkomitee Freies Deutschland Leipzig“, die sich am Nationalkomitee Freies Deutschland orientierte.
 Verhaftung und Hinrichtung
 Auf Grund der intensiven Arbeit der Widerstandsgruppe wurde die Fahndung der Gestapo besonders in Berlin und Leipzig verstärkt. Es gelang, einen Spitzel in die Reihen der Leipziger Antifaschisten einzuschleusen. Am 18. und 19. Juli 1944 wurden in Leipzig 59 Antifaschisten verhaftet.
 Am 22. und 23. November 1944 fand vor dem zweiten Senat des Volksgerichtshofes in Dresden der Prozess gegen Arthur Hoffmann, Georg Schwarz, William Zipperer, Karl Jungbluth und Alfred Frank statt. Sie wurden wegen „Wehrkraftzersetzung, Vorbereitung zum Hochverrat und Feindbegünstigung zum Tode und dauerndem Ehrverlust“ verurteilt und am 11. und 12. Januar 1945 im Dresdner Landgericht am Münchner Platz hingerichtet. Zipperers Grab befindet sich auf dem Leipziger Südfriedhof.
 Ehrungen
 Am 1. August 1945 wurde eine Straße in den Leipziger Stadtteilen Lindenau und Leutzsch, in der William Zipperer mit seiner Familie gelebt hatte, nach ihm benannt.
 Am 21. März 2015 verlegte der Künstler Gunter Demnig einen Stolperstein zur Erinnerung an Zipperer in der heutigen William-Zipperer-Straße 13. An der Mauer vor dem Grundstück befindet sich eine Gedenkplakette für die gesamte Familie Zipperer, die dort wohnte.
 Belege
 Literatur
 Ilse Krause: Die Schumann-Engert-Kresse-Gruppe. Dokumente und Materialien des illegalen antifaschistischen Kampfes (Leipzig 1943 bis 1945). Dietz, Berlin 1960.
 Luise Kraushaar et al.: Deutsche Widerstandskämpfer 1933–1945. Biographien und Briefe. Band 2. Dietz, Berlin 1970, Seite 454–456.
 Zipperer, William. In: Hermann Weber, Andreas Herbst: Deutsche Kommunisten. Biographisches Handbuch 1918 bis 1945. 2., überarbeitete und stark erweiterte Auflage. Dietz, Berlin 2008, ISBN 978-3-320-02130-6.
 Horst Riedel: Stadtlexikon Leipzig von A bis Z. 2., überarbeitete und erweiterte Auflage, herausgegeben von PRO LEIPZIG, Leipzig 2012, ISBN 978-3936508031, S. 662.
 Weblinks
 Eintrag im Leipzig-Lexikon
 SPD-Mitglied
 USPD-Mitglied
 Schumann-Engert-Kresse-Gruppe
 Hingerichtete Person (NS-Opfer)
 Person (Dresden)
 Person, für die in Leipzig ein Stolperstein verlegt wurde
 Deutscher
 Geboren 1884
 Gestorben 1945
 Mann


text:
 3.3.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 58/74
 DECYZJA WSPÓLNEGO KOMITETU EOG
 NR 117/2010
 z dnia 10 listopada 2010 r.
 zmieniająca załącznik II (Przepisy techniczne, normy, badania i certyfikacja) do Porozumienia EOG
 WSPÓLNY KOMITET EOG,
 uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zmienione Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej „Porozumieniem”, w szczególności jego art. 98,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Załącznik II do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 138/2009 z dnia 4 grudnia 2009 r. (1).
 (2)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2007/231/WE z dnia 12 kwietnia 2007 r. zmieniającą decyzję 2006/502/WE zobowiązującą państwa członkowskie do podjęcia środków w celu zapewnienia, by na rynek wprowadzane były wyłącznie zapalniczki zabezpieczone przed uruchomieniem przez dzieci, oraz w celu zakazania wprowadzania na rynek zapalniczek-gadżetów (2).
 (3)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2008/322/WE z dnia 18 kwietnia 2008 r. przedłużającą okres ważności decyzji 2006/502/WE zobowiązującej państwa członkowskie do podjęcia środków w celu zapewnienia, by na rynek wprowadzane były wyłącznie zapalniczki zabezpieczone przed uruchomieniem przez dzieci, oraz w celu zakazania wprowadzania na rynek zapalniczek-gadżetów (3).
 (4)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2009/298/WE z dnia 26 marca 2009 r. przedłużającą obowiązywanie decyzji 2006/502/WE zobowiązującej państwa członkowskie do podjęcia środków w celu zapewnienia, by na rynek wprowadzane były wyłącznie zapalniczki zabezpieczone przed uruchomieniem przez dzieci, oraz w celu zakazania wprowadzania na rynek zapalniczek-gadżetów (4).
 (5)
 W Porozumieniu należy uwzględnić decyzję Komisji 2010/157/UE z dnia 12 marca 2010 r. przedłużającą obowiązywanie decyzji 2006/502/WE zobowiązującej państwa członkowskie do podjęcia środków w celu zapewnienia, by na rynek wprowadzane były wyłącznie zapalniczki zabezpieczone przed uruchomieniem przez dzieci, oraz w celu zakazania wprowadzania na rynek zapalniczek-gadżetów (5),
 STANOWI, CO NASTĘPUJE:
 Artykuł 1
 W pkt 3k (decyzja Komisji 2006/502/WE) rozdziału XIX załącznika II do Porozumienia dodaje się, co następuje:
 „ , zmieniona:
 —
 32007 D 0231: decyzją Komisji 2007/231/WE z dnia 12 kwietnia 2007 r. (Dz.U. L 99 z 14.4.2007, s. 16),
 —
 32008 D 0322: decyzją Komisji 2008/322/WE z dnia 18 kwietnia 2008 r. (Dz.U. L 109 z 19.4.2008, s. 40),
 —
 32009 D 0298: decyzją Komisji 2009/298/WE z dnia 26 marca 2009 r. (Dz.U. L 81 z 27.3.2009, s. 23),
 —
 32010 D 0157: decyzją Komisji 2010/157/UE z dnia 12 marca 2010 r. (Dz.U. L 67 z 17.3.2010, s. 9).”.
 Artykuł 2
 Teksty decyzji 2007/231/WE, 2008/322/WE, 2009/298/WE i 2010/157/UE w językach islandzkim i norweskim, które zostaną opublikowane w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej, są autentyczne.
 Artykuł 3
 Niniejsza decyzja wchodzi w życie z dniem 11 listopada 2010 r., pod warunkiem że Wspólny Komitet EOG otrzyma wszystkie notyfikacje przewidziane w art. 103 ust. 1 Porozumienia (6).
 Artykuł 4
 Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w sekcji EOG i w Suplemencie EOG do Dziennika Urzędowego Unii Europejskiej.
 Sporządzono w Brukseli dnia 10 listopada 2010 r.
 W imieniu Wspólnego Komitetu EOG
 Stefán Haukur JÓHANNESSON
 Przewodniczący
 (1) Dz.U. L 62 z 11.3.2010, s. 31.
 (2) Dz.U. L 99 z 14.4.2007, s. 16.
 (3) Dz.U. L 109 z 19.4.2008, s. 40.
 (4) Dz.U. L 81 z 27.3.2009, s. 23.
 (5) Dz.U. L 67 z 17.3.2010, s. 9.
 (6) Nie wskazano wymogów konstytucyjnych.


text:
Ostravský kraj byl správní celek v Československu, který existoval v letech 1948–1960. Jeho centrem bylo město Ostrava. Kraj měl rozlohu 4 520 km2.
 Geografie a historický vývoj
 Ostravský kraj vznikl dne 24. prosince 1948 na základě správní reformy, při níž bylo k 31. prosinci 1948 zrušeno zemské zřízení. Krajský národní výbor byl zřízen k 1. lednu 1949.
 Kraj byl vytvořen převážně na většině území bývalé Slezské expozitury země Moravskoslezské, ale patřila k němu i některá okrajová moravská území, která k ní nikdy nepatřila. Z moravské části expozitury k němu patřila území celých bývalých politických okresů Místek (již za druhé světové války zrušeného politického okresu Moravská Ostrava, poté až do 31. prosince 1948 rozdělený mezi politický okres Nový Jičín a statutární město Ostravu) a Nový Jičín; ze slezské části pak Bílovec, Český Těšín, Frýdek (již za druhé světové války začleněn do politického okresu Místek), Fryštát, Hlučín, Krnov, Opava-venkov, Ostrava, a Statutární město Opava. Dále pak k němu patřila obec Heřmanovice (původně součást slezského politického okresu Jeseník) a severovýchodní část bývalého slezského politického okresu Bruntál. Z území mimo expozituru k němu patřila východní část bývalého moravského politického okresu Moravský Beroun (město Budišov nad Budišovkou s okolím) a severní část bývalého moravského politického okresu Hranice (obce Spálov a Luboměř).
 Na západě a jihozápadě sousedil s krajem Olomouckým, na jihu s krajem Gottwaldovským, na jihovýchodě se slovenským Žilinským krajem, na severovýchodě a severu s Polskem.
 Dne 1. července 1960 byl na základě další správní reformy Ostravský kraj zrušen a celé jeho území bylo začleněno do kraje Severomoravského, v jehož rámci bylo rozděleno mezi moderní okresy Bruntál, Frýdek-Místek, Karviná, Nový Jičín, Opava a Ostrava-město. V současné době je celé území někdejšího Ostravského kraje součástí kraje Moravskoslezského (jenž se do 30. května 2001 také nazýval Ostravský kraj), který je výrazně větší než někdejší Ostravský kraj (zasahuje i do území někdejšího Olomouckého kraje z období 1948–1960).
 Administrativní členění
 Kraj se členil na města Opava a Ostrava a 11 okresů: Bílovec, Český Těšín, Frenštát pod Radhoštěm, Fryštát (Karviná), Hlučín, Krnov, Místek, Nový Jičín, Opava, Ostrava a Vítkov.
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Kraje v Česku (1948–1960)