type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 30.11.2015
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 398/68
 Recurso interpuesto el 24 de septiembre de 2015 — Morgese y otros/OAMI — All Star
 (Asunto T-568/15)
 (2015/C 398/82)
 Lengua en la que ha sido redactado el recurso: inglés
 Partes
 Demandantes: Giuseppe Morgese (Barletta, Italia), Pasquale Morgese (Barletta, Italia), Felice D’Onofrio (Barletta, Italia) (representante: D. Russo, abogado)
 Demandada: Oficina de Armonización del Mercado Interior (Marcas, Dibujos y Modelos) (OAMI)
 Otra parte en el procedimiento ante la Sala de Recurso: All Star CV (Hilversum, Países Bajos)
 Datos relativos al procedimiento ante la OAMI
 Solicitante de la marca controvertida: Partes demandantes
 Marca controvertida: Marca comunitaria figurativa que incluye el elemento denominativo «2 STAR 2S» — Solicitud de registro no 1 0 1 61 065
 Procedimiento ante la OAMI: Procedimiento de oposición
 Resolución impugnada: Resolución de la Quinta Sala de Recurso de la OAMI de 1 de julio de 2015 en el asunto R 1906/2014-5
 Pretensiones
 Las partes demandantes solicitan al Tribunal General que:
 —
 Anule la resolución impugnada.
 —
 Las partes demandantes solicitan que se les reembolsen las costas del presente recurso y del procedimiento ante la Quinta Sala de Recurso además de cualquier compensación adicional y/o disposición que el Tribunal estime adecuada.
 Motivo invocado
 —
 La resolución impugnada llegó a una conclusión errónea respecto a la naturaleza de las marcas y de sus elementos, lo que podría tener un impacto significativo sobre los consumidores pertinentes.


type: wikipedia

text:
Kālija cianīds (KCN, ciānkālijs) ir ciānūdeņražskābes kālija sāls. Tā ir balta, kristāliska, indīga viela, kas labi šķīst ūdenī. KCN kristāli pēc izskata ļoti atgādina parasto cukuru. Etanolā ciānkālijs šķīst slikti, ogļūdeņražos nešķīst.
 Iegūšana
 Kālija cianīdu var iegūt zilskābes reakcijā ar kālija sārmu:
 HCN + KOH → KCN + H2O
 Eksistē arī tiešāka metode, no oglekļa monoksīda, amonjaka un kālija karbonāta dzelzs katalizatora klātienē pie ~600 °C:
 CO + NH3 + K2CO3 → 2KCN + 2H2O + 2CO2
 Var iegūt arī, reducējot cianātus; laižot amonjaku pāri izkausētam kālijam un karsējot iegūto kālija amīdu kopā ar ogli; tieši fiksējot slāpekli ar ogles un kālija karbonāta maisījumu.
 Īpašības
 Ciānūdeņražskābe ir ļoti vāja skābe, tāpēc, stāvot gaisā, ciānkālijs un tā šķīdumi reaģē ar gaisa ogļskābo gāzi, izdalot gaisā zilskābi un pārvēršoties par kālija karbonātu. Šī iemesla dēļ ciānkālijs, piekļūstot gaisam, pamazām zaudē toksiskumu.
 2KCN + CO2 + H2O → K2CO3 + 2HCN
 Ciānkālija šķīdumiem ir sārmaina reakcija.
 KCN viegli reaģē ar ūdeņraža peroksīdu. Šo reakciju izmanto cianīda ātrai neitralizēšanai, jo radies kālija cianāts ir daudz nekaitīgāka viela.
 KCN + H2O2 → KOCN + H2O
 Šķīstošos cianīdus var oksidēt arī ar kālija permanganāta šķīdumu.
 Kālija cianīda indīgums pamatā ir saistīts ar cianīdjona kompleksēšanas spēju. Cianīdjons viegli veido stabilus kompleksus, kas nobremzē vielmaiņu. Hemoglobīna cianīdkomplekss ir ~100 reizes stabilāks par hemoglobīna kompleksu ar skābekli, tāpēc pēc saindēšanās ar cianīdu asinis vairs nespēj pārnest skābekli. Cianīdi deaktivē arī citus fermentus, piemēram, citohromus, tādēļ šūnas nespēj uzņemt skābekli no asinīm un organisms iet bojā no audu hipoksijas.
 Iekļūstot organismā caur gremošanas traktu, cilvēkam nāvējoša deva ir 0,12 g. Ja kuņģis ir piepildīts ar barību, cilvēks var pārciest lielākas devas. Ciānkālijs var iekļūt organismā arī caur ādu, sevišķi, ja tā ir bojāta. Iegremdējot truša ausi 1% KCN šķīdumā, tas iet bojā pēc stundas.
 Ilgstošs kontakts ar šķīstošajiem cianīdiem var novest pie hroniskas saindēšanās. Tā izpaužas kā galvassāpes, vispārējs vājums, garšas un ožas traucējumi, aizdusa, nelaba dūša; var būt pastiprināta siekalu un asaru izdalīšanās, akomodācijas traucējumi, potences un dzimumdziņas pavājināšanās, asins sastāva patoloģiskas izmaiņas. Var tikt bojātas nieres, sirds miokards, palielināties vairogdziedzeris; ir novērotas arī paralīzes un psihiski traucējumi. Uzskata, ka cianīdi, ko satur tabakas dūmi, ir smēķējošu sieviešu jaundzimušo bērnu mazāku izmēru un masas cēlonis.
 Izmantošana
 Kālija cianīds ir ļoti stipra inde, tāpēc to agrāk lietoja indēšanai (piemēram, par žurku indi un kukaiņu indēšanai zinātniskiem eksperimentiem, jo tas ātri iedarbojas uz kukaiņiem, un tie nobeidzas bez mehāniskiem bojājumiem).
 Cianīdjonu kompleksēšanas spēju lieto arī zelta ieguves rūpniecībā, jo cianīda (tur gan parasti lieto nātrija cianīdu) šķīdums gaisa klātienē šķīdina zeltu. Šādā veidā var izskalot zeltu no zelta rūdas.
 4 Au + 8 KCN + O2 + 2 H2O → 4 K[Au(CN)2] + 4 KOH
 Cianīdus lieto arī dažādu metāla izstrādājumu apzeltīšanā, zelta izstrādājumu tīrīšanai un sudraba spoguļu ražošanā.
 Ar ciānkālija šķīdumu var iztīrīt traipus no sudraba nitrāta.
 Cianīdus lieto organiskajā sintēzē un farmācijas preparātu ražošanā.
 Atsauces
 Ārējās saites
 Kālijs
 Cianīdi


text:
Tirynthe (, , ) est une ancienne cité mycénienne du Péloponnèse, au sud d'Argos, sur le golfe Argolique.
 La cité se limitait à une colline calcaire de 30 m de haut, environ 300 m de long et 40 à 100 mètres de large. Initialement, la côte était très proche de la colline. Le lieu a été peuplé à partir du Néolithique. Puis, à partir du III millénaire , Tirynthe devint l'un des principaux centres de l'âge du bronze en Europe.
 Temps légendaires
 Tirynthe, à l'instar de nombreuses villes antique égéennes, est un lieu fort en mythologie. Les créatures et héros mythiques foulent son sol de sa création (mur cyclopéen) à son effondrement (retour des Héraclides).
 D'après la légende, Tirynthe a été fondée par Proétos. On dit que le héros grec Persée a régné sur la ville. Héraclès est censé y avoir servi Eurysthée, roi de Tirynthe pour qui il accomplit ses Douze Travaux.
 Recherches archéologiques
 En 1831, Friedrich Thiersch entame les premières fouilles sur le site de Tirynthe. Toutefois, celles-ci ne fournissent que peu de résultats. Très vite le site est délaissé, et Thiersch oublié de l'histoire du lieu. De 1876 à 1885, les archéologues allemands Heinrich Schliemann et Wilhelm Dörpfeld mènent des fouilles au cours desquelles ils mettent au jour, dans la partie haute de la butte, que l'on appelle la citadelle, un palais mycénien. Néanmoins, le travail de Schliemann est aussi source de destructions, particulièrement dans la citadelle moyenne du site, où aujourd'hui il ne nous reste plus aucune trace archéologique. Les fouilles ultérieures, effectuées sous la direction de Wilhelm Dörpfeld, Kurt Müller et Georg Karo, entre 1905 et 1929, ont livré de nouvelles informations sur l'importance exceptionnelle de la ville dans les temps préhistoriques. Depuis 1976, les fouilles ont repris de manière systématique, sous la direction des archéologues allemands, d'abord Klaus Kilian, jusqu'en 1986, puis d'autres chercheurs de l'université de Heidelberg et de l'Institut archéologique allemand. Les recherches ont été menées par J. Maran à partir de 1997.
 La citadelle
 Helladique ancien et moyen
 La cité s'étend en longueur en trois sections : la citadelle, la section centrale et la section basse. Les vestiges, sur la citadelle, d'une imposante construction circulaire entourée d'autres bâtiments de la même époque ont montré qu'une importante communauté s'était établie sur la colline dès le premier âge du bronze (Helladique) : les vestiges datent de l'Helladique II, environ 2500-2200 av J.-C., mais Tirynthe semble avoir été occupée aussi bien durant l'Helladique II que pendant l'Helladique moyen qui lui fait suite.
 Helladique récent
 Durant l'Helladique récent (période mycénienne, environ 1600-1050 av. J.-C.), Tirynthe comptait parmi les plus importants centres de la culture créto-mycénienne, au même titre que Mycènes, Thèbes, Pylos ou Knossos. À cette époque, il y avait également une large ville basse qui entourait la citadelle.
 C'est à cette période que le site se dote d'un palais (HRIII, environ 1350 av. J.-C.) et affirme ainsi sa puissance de par son importance.
 De l'ancienne splendeur de la ville témoignent les ruines très bien conservées d'une résidence royale sur la partie haute, dont les murs étaient décorés de précieuses fresques, ainsi que les vestiges de l'enceinte de construction cyclopéenne : les pierres du rempart peuvent atteindre trois mètres de long et un mètre d'épaisseur, sans utilisation d'un liant ou d'un mortier quelconque ; l'enceinte pouvait comporter des murs faisant 8 mètres d'épaisseur et 18 mètres de haut.
 La muraille a été construite en plusieurs étapes : tout d'abord (au plus tard à partir du ), tout autour la citadelle haute. Vers le milieu du , apparaissent ensemble les parties moyenne et basse. Enfin, vers -1200, des citernes sont intégrées à la construction.
 En dépit de leur aspect indestructible, les fortifications de Tirynthe ont été détruites par un incendie au début du Les archéologues en tiennent pour responsable un tremblement de terre majeur, dont l'effet a également été constaté à d'autres endroits de l'Argolide. Les dégâts sur le mur ont été par la suite réparés et la ville haute reconstruite.
 Le palais haut a été partiellement refait : un nouveau bâtiment a été construit dans les ruines de l'ancien palais et habité par les dirigeants. Après la catastrophe, la ville semble avoir été systématiquement développée. Ce constat est en contradiction avec le dépeuplement des autres centres mycéniens au cours du
 Architecture et système palatial
 Les sites de Tirynthe et de Pylos, de par leur bonne conservation, sont ceux qui nous offrent les meilleures conditions pour interpréter l’architecture palatiale mycénienne. Le palais de Tirynthe est le siège de la résidence royale, autour de lui s’organisent sur divers niveaux de terrasses des édifices publics (greniers, citernes et magasins, sanctuaires et lieux de culte) et privés (maisons des seigneurs et des marchands). Non loin du palais, se trouvaient le temple, les magasins, et les dépendances.
 Le palais de Tirynthe est situé au point le plus élevé de la citadelle haute. D’une cour irrégulière à laquelle on arrivait par une longue rampe et un double propylée, une autre porte donnait accès à une cour de forme rectangulaire entourée sur 3 côtés de portiques à colonnes. Exactement au centre de son côté nord se trouvait l’unité principale. On y pénétrait par un porche à 2 degrés ; un vestibule, séparé du porche par 3 doubles portes, ouvrait sur la pièce principale. Celle-ci comportait un grand foyer central circulaire, entouré de 4 colonnes sur bases de pierre. Immédiatement à l’est, une autre aile, contemporaine de la principale, présentait un second ensemble de type « mégaron », plus simple, avec cour à portiques et un porche précédant une salle rectangulaire décorée. Les deux ensembles étaient encadrés, à l’ouest et à l’est, par toute une série de pièces secondaires desservies par des corridors multiples. Des vestiges d’escalier indiquent la présence d’un étage dont rien n’a survécu.
 À Tirynthe, le palais se présente en un bloc asymétrique, rappelant l’absence d’unification géométrique des palais minoens. Cependant, il comporte une distribution axiale que ne possédaient pas les palais crétois. Les éléments centraux sont : les propylées d’entrée, cour intérieure à colonnes d’attente et de distribution, « mégaron » (lieu des réunions officielles, des banquets et du cultes). Les palais de Tirynthe présentent la même distribution des pièces que ceux de la civilisation minoenne — apparat, archives, culte, stockage —, mais le principe d’organisation diffère. Les dégagement et circulations sont assurés par de petites cours ou des couloirs. Les aménagements les plus fréquents sont les foyers, les banquettes ainsi que les baignoires et les vases de stockage. Le système palatial est à l’instar de celui minoen, un centre d’une intense activité économique et le lieu où se concentrent les richesses produites sur place ou importées des lointaines régions où s’aventurent les navires mycéniens. Les palais sont des entrepôts d’objets manufacturés et de denrées diverses : huile, vin, blés, légumineux, aromates... Ils abritent aussi parfois des ateliers d’or, d’orfèvrerie ou d’ivoiriers, par exemple. Ils peuvent également servir à loger le bénéficiaire en titre des biens stockés, quels que soient le statut et l’origine de cette fonction. Les comptes, transactions financières, archives et autres documents administratifs étaient tous mis par écrit en linéaire B, l’écriture mycénienne dérivée de l’écriture crétoise, le linéaire A. Les supports sont multiples, comportant notamment des tablettes et nodules en argile crue qui nous sont parvenus grâce à des incendies. Ces écrits nous informent sur le système palatial et la centralisation du pouvoir qu’il suppose : prélèvement, stockage, redistribution et très probablement leur exportation. Malheureusement, rares sont les traces écrites à Tirynthe — toutefois des sceaux et scellés ont été retrouvés, signe d’une activité administrative —, non pas car elles étaient inexistantes, mais plutôt car elles n’ont pas pu être conservées. Le palais est donc le siège du pouvoir économique, politique mais aussi religieux puisqu’il comporte des espaces de cultes et loge des membres éminents de la religion.
 Après la période mycénienne
 Durant la période submycénienne et protogéométrique (1050-900 ) on peut seulement constater un peuplement réparti sur la partie basse de la citadelle et la ville basse. Cela vaut aussi pour la période géométrique.
 À l'appui d'objets cultuels et d'inscriptions préarchaïques, on a pu démontrer l'existence d'un culte de Zeus, et d'Athéna durant les périodes archaïque et classique. Le palais mycénien de Tirynthe est notamment restauré et voué au culte d'Héra. La ville survit jusqu'à la bataille de Platées, à laquelle ils envoient un contingent. En 468 , la ville est détruite par les habitants d'Argos.
 On a les preuves d'une occupation sporadique de Tirynthe plus tard dans l'hellénisme, à l'époque romaine et même à l'époque byzantine, du au s
 Dans son traité intitulé De la Comédie (De la poésie), le philosophe Théophraste rapporte que les Tirynthiens aimaient passionnément rire, et qu'étant incapables de s'occuper d'affaires sérieuses, ils eurent recours à l'oracle de Delphes, y demandant d'être délivrés de ce penchant. L'oracle leur répondit qu'ils en seraient réellement guéris s'ils parvenaient à sacrifier, sans rire, un taureau à Poséidon, et à le jeter à la mer. Dans la crainte de manquer à la condition prescrite par l'oracle, ils défendirent de laisser venir les enfants au sacrifice.
 En mars 1829, dans le cadre de l’expédition scientifique en Morée de l'armée française, les vestiges servent à l'ingénieur cartographe Pierre Peytier et au géographe Émile Le Puillon de Boblaye : point de départ d'une base de 3,5 km jusqu'au village en ruines d'Aria (à 2 km à l’est de Nauplie), point de départ de la triangulation pour les relevés topographiques et géodésiques en Morée.
 Références
 Bibliographie
 Poursat Jean-Claude, L’art égéen 2, Mycènes et le monde mycénien, Paris, éd. Picard, 2014.
 Henri Stierlin, Grèce : de Mycènes au Parthénon, Paris, Taschen, 2009.
 UNESCO, Dossier d’inscription des sites archéologiques de Mycènes et Tirynthe, 1999.
 Voir aussi
 Civilisation mycénienne
 Achéens
 Mycènes
 Mur cyclopéen
 Nouvelle-Tyrinthe
 Liens externes
 Tirynthe, Odysseus.
 Tirynthe, la Cyclopéenne.
 Site archéologique dans le Péloponnèse
 Patrimoine mondial en Grèce
 Civilisation mycénienne
 Nauplie


text:
 11.9.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 246/43
 Acțiune introdusă la 9 iulie 2010 — Moschonaki/Comisia
 (Cauza F-55/10)
 ()
 2010/C 246/76
 Limba de procedură: franceza
 Părțile
 Reclamant: Chrysanthe Moschonaki (Bruxelles, Belgia) (reprezentant: N. Lhoëst)
 Pârâtă: Comisia Europeană
 Obiectul și descrierea litigiului
 Anulare a deciziei prin care se refuză luarea în considerare a candidaturii reclamantei pentru un post de asistent bibliotecar și obligarea Comisiei la plata către aceasta a unei sume drept reparare a prejudiciului material și moral.
 Concluziile reclamantei
 —
 Anularea deciziei AIPN din 30 septembrie 2009 prin care aceasta refuză luarea în considerare a candidaturii reclamantei în urma publicării anunțului pentru ocuparea unui post vacant COM/2009/1379 pentru postul de asistent bibliotecar în cadrul DGT.D3;
 —
 dacă este cazul, anularea deciziei AIPN din 31 martie 2010 de respingere a reclamației introduse de reclamantă la 28 decembrie 2009 în temeiul articolului 90 alineatul (2) din Statut;
 —
 acordarea către reclamantă a unei despăgubiri de 30 000 de euro pentru prejudiciul material și moral suferit;
 —
 obligarea Comisiei Europene la plata cheltuielilor de judecată.


type: contracts

text:
 7.9.2006
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 245/9
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 62/2006 HATÁROZATA
 (2006. június 2.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás XIII. mellékletének (Közlekedés) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás XIII. mellékletét a 2006. március 10-i 35/2006 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A HL L 201., 2004.6.7., 1. o. szerint helyesbített, a transzeurópai közlekedési hálózat fejlesztésére vonatkozó közösségi iránymutatásokról szóló 1692/96/EK határozat módosításáról szóló, 2004. április 29-i 884/2004/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba.
 (3)
 A 884/2004/EK határozat hivatkozik a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EK tanácsi irányelvre (3), a Kohéziós Alap létrehozásáról szóló, 1994. május 16-i 1164/94/EK tanácsi rendeletre (4), valamint az Előcsatlakozási Strukturális Politikák Eszközének létrehozásáról szóló, 1999. június 21-i 1267/1999/EK tanácsi rendeletre (5), amelyeket nem emeltek be a megállapodásba.
 (4)
 A 884/2004/EK határozat hivatkozik a közösségi pénzügyi támogatás a transzeurópai hálózatok terén történő nyújtásának általános szabályairól szóló, 1995. szeptember 18-i 2236/95/EK tanácsi rendeletre (6), amely vonatkozásában a szerződő felek együttműködése a transzeurópai távközlési hálózatok területére korlátozódik,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás XIII. mellékletének 5. pontja (1692/96/EK európai parlamenti és tanácsi határozat) a következőképpen módosul:
 1.
 A következő francia bekezdéssel egészül ki:
 „–
 32004 D 0884: Az Európai Parlament és a Tanács 884/2004/EK határozata (2004. április 29.) (HL L 167., 2004.4.30., 1. o.), a HL L 201., 2004.6.7., 1. o. szerinti helyesbítéssel.”
 2.
 A h) kiigazítás szövege helyébe a következő szöveg lép:
 „a 8. cikk (1) bekezdésében szereplő »és a vadon élő madarak védelméről szóló, 1979. április 2-i 79/409/EGK, valamint a 92/43/EGK tanácsi irányelv alkalmazásával« szavak nem alkalmazandók;”
 3.
 Az i) kiigazításban szereplő „2.26. Izland” helyébe „2.16. Izland” és a „2.27. Norvégia” helyébe „2.17. Norvégia” lép.
 4.
 A j) kiigazításban szereplő „3.24. Norvégia” helyébe „3.16. Norvégia” lép.
 5.
 A k) kiigazításban szereplő „(Repülőterek)” helyébe „(Repülőtér-hálózatok)”, a „6.18. Izland” helyébe „6.8. Izland” és a „6.19. Norvégia” helyébe „6.9. Norvégia” lép.
 2. cikk
 A 884/2004/EK határozat izlandi és norvég nyelvű szövegei, amelyeket az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-kiegészítésében közzé kell tenni, hitelesek.
 3. cikk
 Ez a határozat 2006. június 3-án lép hatályba, amennyiben a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz (7)
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2006. június 2-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 R. WRIGHT
 (1) HL L 147., 2006.6.1., 53. o.
 (2) HL L 167., 2004.4.30., 1. o.
 (3) HL L 103., 1979.4.25., 1. o.
 (4) HL L 130., 1994.5.25., 1. o.
 (5) HL L 161., 1999.6.26., 73. o.
 (6) HL L 228., 1995.9.23., 1. o.
 (7) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 12.9.2016
 COM(2016) 574 final
 2016/0271(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om bemyndigande av undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 MOTIVERING
 BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Motiv och syfte med förslaget
 Detta förslag till rådets beslut syftar till att, i enlighet med artikel 218.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget), bemyndiga undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (nedan kallad ASECNA)
 1
 , å andra sidan, om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde. Det är förenligt med förordning (EU) nr 1285/2013 som är grundakt för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen och som i artikel 29 föreskriver att EU får ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen.
 Satellitnavigering är en del av samarbetet mellan EU och Afrika sedan åtgärdsplanen 2011–2013 för genomförandet av det strategiska partnerskapet Afrika–EU antogs vid det tredje toppmötet mellan Afrika och EU i Tripoli i november 2010. I den färdplan för 2014–2017 som antogs vid toppmötet mellan Afrika och EU i april 2014 bekräftade man att ett samarbete på detta område är nödvändigt.
 Undersökningar har visat på viktiga socio-ekonomiska fördelar för Afrika. Samarbetet innebär också fördelar för den europeiska rymdindustrin som får en större marknad, eftersom den även kommer att omfatta Afrika, för den teknik som utvecklas, den nya infrastrukturen och de tjänster som är knutna till satellitnavigering
 2
 .
 På grundval av kommissionens rekommendation (COM(2014) 260) bemyndigade rådet (konkurrenskraft) kommissionen den 25 september 2014 att på unionens vägnar förhandla fram ett internationellt avtal med ASECNA om villkoren för tillhandahållande av ett satellitbaserat förstärkningssystem (nedan kallat SBAS) i Afrika byggt på det europeiska satellitnavigeringsprogrammet Egnos. Förhandlingarna började i mars 2015. I april 2016 utmynnade de i ett förslag till avtal om den samarbetsram som krävs för att bygga och driva ett SBAS-system, som ska vara fristående men baserat på det europeiska Egnossystemet, i ASECNA:s behörighetsområde. I överensstämmelse med rådets mandat innehåller avtalet en teknisk del och omfattar därutöver finansierings- och styrningsfrågor.
 Förenlighet med befintliga bestämmelser på handlingsområdet och med unionens övriga politikområden
 De europeiska satellitnavigeringsprogrammen är en viktig del av Europeiska unionens transportpolitik, särskilt den del som rör flyget. De ger både bättre säkerhet och driftskontinuitet för flygtrafiktjänster samt lönsamhets- och miljövinster. De har fått genomslag internationellt, särskilt tack vare samarbetsavtal med USA, Kina, Sydkorea och Israel.
 Eftersom EU och Afrika har ett gemensamt intresse av att satellitnavigering utvecklas i Afrika, pågår ett aktivt samarbete i den riktningen sedan flera år mellan EU och Afrika. Följande (politiska) initiativ kan nämnas:
 Referensgruppens förklaring om infrastruktur inom det strategiska partnerskapet Afrika-EU inför högnivåmötet mellan Europeiska kommissionen och Afrikanska unionens kommission (Addis-Abeba, 25–26 februari 2016).
 Färdplanen (2014–2017) som antogs vid det fjärde toppmötet mellan Afrika och EU (Bryssel, 2–3 april 2014).
 Företagens gemensamma förklaring vid det femte företagarforumet EU-Afrika (Bryssel, 1 april 2014).
 Gemensam ståndpunkt antagen av EU:s ministerkonferens om transporter för medelhavsområdet (Bryssel, 14 november 2013).
 Gemensamt meddelande till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén av den 8 mars 2011 om ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet, KOM(2011) 200 slutlig.
 Meddelande från kommissionen – Åtgärdsplan för tillämpningar för det globala systemet för satellitnavigering (GNSS), KOM(2010) 308 slutlig, 14.6.2010.
 Slutsatser om rymden för afrikanska medborgare, från det högnivågruppmöte som det belgiska ordförandeskapet organiserade den 16 september 2010.
 Sjunde rymdrådets resolution Globala utmaningar: hur man drar full nytta av europeiska rymdsystem, Bryssel, 25.11.2010.
 Åtgärdsplan 2011–2013 för genomförandet av det strategiska partnerskapet Afrika–EU, antagen vid det tredje toppmötet mellan Afrika och EU (Tripoli, 29–30 november 2010).
 Företagens gemensamma förklaring vid det fjärde företagarforumet EU-Afrika (Tripoli, 26–28 november 2010).
 Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet och rådet av den 24 juni 2009 – Partnerskapet EU–Afrika – Länka samman Afrika och Europa – Stärkt samarbete på transportområdet, KOM(2009) 301 slutlig, 24.6.2009.
 RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 Rättslig grund
 Förslagets rättsliga grund är artikel 172 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt jämförd med artikel 218.5.
 Subsidiaritetsprincipen
 Subsidiaritetsprincipen går inte att tillämpa eftersom det europeiska satellitnavigeringssystemet tillhör Europeiska unionen.
 Proportionalitetsprincipen
 Avtalets innehåll svarar mot det eftersträvade syftet, nämligen att ge ASECNA möjlighet att utveckla sitt eget satellitbaserade förstärkningssystem baserat på det europeiska satellitnavigeringsprogrammet Egnos. Det svarar också mot Europeiska unionens strävan att exportera sitt kunnande på området satellitnavigering till Afrika.
 Val av instrument
 Genom ett internationellt avtal skapas en bindande samarbetsram. I artikel 29 i förordning (EU) nr 1285/2013 anges uttryckligen möjligheten att ingå avtal med internationella organisationer inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen.
 RESULTAT AV SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER
 Kommissionen har rapporterat regelbundet muntligt och skriftligt om hur förhandlingarna har framskridit till den särskilda kommitté som rådet har utsett. Vidare har Europeiska unionens medlemsstater hållits informerade om innehållet i diskussionerna och de har beretts tillträde till förhandlingsmötena. Slutligen har rådets arbetsgrupp för intermodala transporter och transportnät kunnat lämna synpunkter på förslaget till avtal innan förhandlingarna avslutades, och synpunkterna togs med i beräkningen i det slutliga förslaget.
 Användningen i Afrika av satellitnavigeringstjänster på grundval av Egnos har varit föremål för en (både) socioekonomisk och teknisk analys. Resultaten av analysen har redovisats och diskuterats vid flera tillfällen med de deltagande afrikanska parterna vid seminarier, workshoppar och internationella möten, t.ex. den regionala planerings- och genomförandegruppen AFI (AFI Planning and Implementation Regional Group – APIRG) i Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao).
 BUDGETKONSEKVENSER
 Det planerade avtalet påverkar inte budgeten för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen enligt förordning (EU) nr 1285/2013.
 Enligt avtalet kommer kostnaden för att bygga och driva infrastrukturen, som tillhör ASECNA, att bäras av ASECNA, av dess medlemsstater eller finansieras genom medel, antingen lån eller gåvor, från Europeiska unionens medlemsländer eller internationella finansinstitut (Europeiska investeringsbanken, Afrikanska utvecklingsbanken, etc.).
 ÖVRIGA INSLAG
 I avtalet föreskrivs att en gemensam kommitté ska vaka över förvaltning och korrekt tillämpning. För övrigt fastställs om ett skiljeförfarande i händelse av tvist mellan de två parterna i avtalet.
 2016/0271 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om bemyndigande av undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 172 jämförd med artikel 218.5,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Den 25 september 2014 bemyndigade rådet kommissionen att på unionens vägnar förhandla fram ett internationellt avtal med byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (nedan kallad ASECNA) om villkoren för tillhandahållande av ett satellitbaserat förstärkningssystem (nedan kallat SBAS) i Afrika byggt på det europeiska satellitnavigeringsprogrammet Egnos.
 (2)Efter förhandlingarna paraferades avtalet mellan Europeiska unionen och ASECNA om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde den 12 maj 2016.
 (3)Avtalet bör undertecknas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Härmed bemyndigas undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen, å ena sidan, och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA), å andra sidan, om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde.
 Texten till avtalet åtföljer detta beslut.
 Artikel 2
 Rådets generalsekretariat ska utfärda det instrument som bemyndigar den eller de personer som anges av avtalets förhandlare att underteckna avtalet, med förbehåll för att det ingås.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft samma dag som det antas.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 ASECNA är en internationell organisation som har sitt säte i Dakar, Senegal, och vars uppgift det är att borga för flygtrafiksäkerhet i de 18 stater som är medlemmar: Benin, Burkina Faso, Kamerun, Centralafrikanska republiken, Tchad, Komorerna, Kongo, Elfenbenskusten, Gabon, Guinea-Bissau, Ekvatorialguinea, Madagaskar, Mali, Mauretanien, Niger, Senegal, Togo och Frankrike.
 (2)
 På grundval av kostnads-nyttoanalyser har de socioekonomiska fördelarna för hela den afrikanska kontinenten uppskattats till över 4,8 miljarder euro. Siffran tar inte ökad ekonomisk utveckling och regional integration med i beräkningen eftersom de fördelarna inte gick att mäta.
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 12.9.2016
 COM(2016) 574 final
 BILAGA
 SAMARBETSAVTAL (UTKAST)mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 till
 RÅDETS BESLUT
 om bemyndigande av undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 BILAGA
 SAMARBETSAVTAL (UTKAST)
 mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 till
 RÅDETS BESLUT
 om bemyndigande av undertecknandet på Europeiska unionens vägnar av samarbetsavtalet mellan Europeiska unionen och byrån för flygtrafiksäkerhet i Afrika och Madagaskar (ASECNA) om utveckling av satellitnavigering och tillhandahållande av tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde
 EUROPEISKA UNIONEN, å ena sidan,
 och
 BYRÅN FÖR FLYGTRAFIKSÄKERHET I AFRIKA OCH MADAGASKAR, nedan kallad ASECNA, å andra sidan,
 nedan tillsammans kallade parterna,
 SOM BEAKTAR den allt snabbare utvecklingen av tillämpningar för de globala systemen för satellitnavigering i Europeiska unionen, Afrika och andra delar av världen, särskilt på området civil flygtrafik,
 SOM BEAKTAR att ASECNA främst har i uppdrag att tillhandahålla navigeringstjänster i sitt luftrum, att organisera det luftrummet, att offentliggöra information om flygtrafiken samt att göra väderprognoser och förmedla information på området meteorologi för flygtrafiken,
 SOM ÄR MEDVETNA OM omfattningen av Europeiska unionens satellitnavigeringsprogram Galileo och Egnos, särskilt framtagna för civilt bruk, fördelarna med att genomföra dem och ASECNA:s intresse för satellitnavigeringstjänster,
 SOM ÄR MEDVETNA OM att Egnossystemet, en regional infrastruktur inriktad på Europa som kontrollerar och korrigerar de öppna signalerna från de globala satellitnavigeringssystemen och särskilt tillhandahåller bättre precision och en integritetsfunktion, erbjuder tjänster som är särskilt anpassade för civil flygtrafik,
 SOM BEAKTAR att tjänster som bygger på Egnossystemets teknik kan täcka hela Afrika, dels på grund av synergin mellan markstationerna som parterna kommer att ansvara för, dels på grund av att Egnossystemets transpondrar finns på satelliter som är geostationära över Afrika,
 SOM BEAKTAR resolutionen Globala utmaningar: hur man drar full nytta av europeiska rymdsystem som Europeiska unionens rymdråd antog den 25 november 2010 och där Europeiska kommissionen uppmanas att samarbeta med Afrikanska unionens kommission för att stärka den tillgängliga kapaciteten på området och fastställa hur en Egnosliknande infrastruktur kan genomföras i Afrika,
 SOM BEAKTAR Europeiska kommissionens meddelande av den 26 april 2007 om den europeiska rymdpolitiken där särskild vikt läggs vid samarbetet mellan Europa och Afrika på rymdområdet och kommissionens meddelande En rymdstrategi för europeiska unionen i allmänhetens tjänst av den 4 april 2011 där det betonas att Europeiska unionen önskar ställa expertis och infrastruktur till förfogande för Afrika samt stärka samarbetet med Afrika,
 SOM BEAKTAR resolution nr 2005 CM 44-11 av ASECNA:s ministerkommitté från den 7 juli 2005 om genomförandet av GNSS-satellitnavigeringssystemet hos ASECNA, i vilken hjälp från europeiska organ med uppbyggnad av Egnos, även Galileo, efterfrågas till stöd för byråns verksamhet,
 SOM BEAKTAR resolution nr 2011 CA 120-18 av ASECNA:s styrelse från den 7 juli 2011 om byråns faktiska deltagande i uppbyggnaden av Egnos/Galileo i regionen Afrika och Indiska oceanen, där generaldirektören bemyndigas att fortsätta insatserna vid lämpliga europeiska organ i detta syfte,
 SOM BEAKTAR att ASECNA, som en del av genomförandet av resolutionen, har utvecklat ett SBAS-ASECNA-program i syfte att tillhanda SBAS-tjänster baserade på Egnos-tekniken inom sitt behörighetsområde,
 SOM BEAKTAR att ett långsiktigt samarbete mellan Europeiska unionen och ASECNA på området satellitnavigering faller inom den allmänna ramen för det strategiska partnerskapet mellan Europeiska unionen och Afrika, eftersom den färdplan, som antogs vid det fjärde toppmötet mellan Afrika och EU i Bryssel den 2–3 april 2014 för att besluta om samarbetet mellan de båda kontinenterna för perioden 2014–2017, innehåller planer på kontinuerliga och tillräckliga mänskliga och finansiella resurser för att bygga upp ett satellitnavigeringssystem baserat på Egnos och för att etablera system för styrning och finansiering av utgifter för att investera i och driva Egnos i Afrika för de berörda länderna,
 SOM BEAKTAR att ASECNA och Europeiska unionen genom tillämpningen av det strategiska partnerskapet mellan Afrika och Europeiska unionen redan samarbetar inom ramen för stödprogrammet för flygtrafik och satellittjänster i Afrika, som finansieras genom den tionde Europeiska utvecklingsfonden, och inom ramen för det panafrikanska stödprogrammet för Egnos i Afrika, som finansieras genom instrumentet för utvecklingssamarbete, särskilt via etableringen av det gemensamma förvaltningskontoret (JPO) Egnos-Afrika,
 SOM BEAKTAR Europeiska unionens och ASECNA:s gemensamma intresse av ett långsiktigt samarbete på området utveckling av satellitnavigering för den civila flygtrafiken och SOM ÖNSKAR etablera det samarbetet formellt,
 SOM BEAKTAR nödvändigheten av att säkerställa en hög skyddsnivå för satellitnavigeringstjänsterna på parternas territorier,
 SOM BEAKTAR att Europeiska unionen har inrättat sina egna byråer för understöd på vissa särskilda områden, däribland Europeiska byrån för GNSS för de europeiska satellitnavigeringsprogrammen och Europeiska unionens byrå för luftfartssäkerhet för civil flygtrafik samt att driften av Egnossystemet 2014–2021 regleras i ett delegeringsavtal mellan Europeiska unionen och Europeiska byrån för GNSS,
 SOM ÄR MEDVETNA OM att det i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 av den 11 december 2013 om uppbyggnad och drift av de europeiska satellitnavigeringssystemen (1) anges att Europeiska unionen äger samtliga materiella och immateriella tillgångar som skapas eller utvecklas inom ramen för Galileo- och Egnosprogrammen, att Europeiska unionen får ingå avtal med tredjeländer och internationella organisationer inom ramen för programmen samt att kostnaden för en eventuell utsträckning av Egnossystemets täckning till utanför Europa inte får betalas med budgetanslag enligt den förordningen,
 SOM BEAKTAR Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 912/2010 av den 22 september 2010 om inrättande av Europeiska byrån för GNSS (2),
 SOM ÄR MEDVETNA OM värdet av ett samordnat förhållningssätt till standardisering och certifiering samt till alla frågor om satellitnavigeringssystem och därmed sammanhängande tjänster i internationella standardiserings- och certifieringsforum, särskilt för att verka för att breddad och innovativ användning av Galileo-, Egnos- och SBAS-ASECNA-tjänsterna blir internationell standard för satellitnavigering och för driftskompatibilitet i civil flygtrafik,
 HAR ENATS OM FÖLJANDE.
 DEL I
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 1
 Mål
 Målen för detta avtal är att utveckla satellitnavigering och tillhandahålla tilläggstjänster för civil flygtrafik inom ASECNA:s behörighetsområde genom att tillåta ASECNA att dra nytta av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen.
 Detta avtal är en del av främjandet i Afrika av de tjänster som bygger på de europeiska satellitnavigeringsprogrammen.
 I detta avtal fastställs formen och villkoren för det samarbete mellan parterna som ska leda till de mål som anges i punkt 1.
 Artikel 2
 Definitioner
 I detta avtal gäller följande definitioner:
 GNSS eller globala system för satellitnavigering: infrastruktur bestående av en konstellation
 satelliter
 och ett nätverk av markcentrum och markstationer som med hjälp av radiosignaler gör det möjligt att tillhandahålla en tjänst som kan mäta tid och geografisk position mycket exakt för användare som har en lämplig mottagare.
 europeiskt satellitnavigeringssystem: det globala satellitnavigeringssystem som upprättats genom Galileoprogrammet och Egnossystemet, vilka är Europeiska unionens egendom.
 ASECNA:s behörighetsområde: det geografiska område där ASECNA tillhandahåller flygtrafiktjänster, oberoende av om det rör sig om dess medlemsstaters luftrum eller ej.
 Egnos förkortning för European Geostationary Navigation Overlay Service (Europeiskt system för navigering genom geostationär överlappning), är en regional infrastruktur för satellitnavigeringssystem som kontrollerar och korrigerar de öppna signalerna från de globala satellitnavigeringssystemen, huvudsakligen GPS och Galileo, och därigenom ger användarna av de globala systemen bättre prestanda när det gäller precision och integritet. Egnos består av markstationer och flera transpondrar installerade i geostationära satelliter. Markstationerna består av kontrollcentrum, RIMS-stationer, NLES-stationer, ett tjänstecentrum och en EDAS-server. Egnos regionala täckning är främst det geografiska territorium som medlemsstaterna i Europeiska unionen har i Europa.
 SBAS-ASECNA: ASECNA:s satellitnavigeringssystem som kontrollerar och korrigerar de öppna signalerna från de globala satellitnavigeringssystemen, huvudsakligen GPS och Galileo, och därigenom ger användarna av de globala systemen bättre prestanda, särskilt när det gäller precision och integritet. SBAS-ASECNA är ASECNA:s egendom. Det består av en infrastruktur på marken och flera transpondrar installerade i geostationära satelliter. Infrastrukturen på marken kommer att bestå av RIMS-stationer, ett eller flera kontrollcentrum och NLES-stationer. SBAS-ASECNA:s täckning är främst ASECNA:s behörighetsområde. Med SBAS-ASECNA-systemet förstås både den ursprungliga versionen av systemet och alla därpå följande vidareutvecklingar, även versioner med tvåfrekvens och flerkonstellation. Uppbyggnaden av systemet inbegriper särskilt momenten utformning, konstruktion, framtagning och anläggning samt godkännande och certifiering. Därpå följer driftsfasen.
 täckningsområde för Egnos eller täckningsområde för SBAS-ASECNA: det område där det är möjligt att ta emot signaler sända av systemet i fråga (t.ex. geostationära satelliters täckningsområde).
 försörjningsområde för SBAS-ASECNA: det område inom täckningsområdet för SBAS-ASECNA där SBAS-ASECNA-systemet tillhandahåller en tjänst som svarar mot krav som är fastställda av ASECNA och förenliga med Icaos standardbestämmelser och rekommendationer (Standards and Recommended Practices, SARP) samt utför de godkända motsvarande uppgifterna.
 SoL-försörjningsområde för Egnos: det område inom täckningsområdet för Egnos där Egnos-systemet tillhandahåller en tjänst som svarar mot Icaos standardbestämmelser och rekommendationer (SARP) samt utför de godkända motsvarande uppgifterna.
 RIMS-stationer: stationer som tillhör Egnos- eller SBAS-ASECNA-systemen och har till uppgift att i realtid samla in geolokaliseringsdata från signaler sända av de globala satellitnavigeringssystemen.
 NLES-stationer: stationer som tillhör Egnos- eller SBAS-ASECNA-systemen och skickar korrigerade data till transpondrar installerade i geostationära satelliter, varigenom mottagarna av GNSS-signaler i det ena eller det andra systemets täckningsområde kan korrigera sina positionsbestämningar.
 Galileo: ett civilt, fristående, europeiskt system med global täckning för satellitnavigering och tidsbestämning under civil kontroll för tillhandahållande av GNSS-tjänster, utformat och utvecklat av Europeiska unionen, Europeiska rymdorganisationen och deras respektive medlemsstater. Driften av Galileo får överlåtas på en privat aktör. Galileo är inriktat på att erbjuda öppna tjänster, kommersiella tjänster, en offentligt reglerad tjänst och en sök- och räddningstjänst samt på att bidra till integritetsövervakningstjänster avsedda för användare av tillämpningar inom tjänsten för skydd av människoliv.
 driftskompatibilitet: förmåga hos två eller flera satellitnavigeringssystem och hos de tjänster som de erbjuder att fungera tillsammans och därigenom ge användaren bättre prestanda än vad endast ett system hade kunnat ge.
 immateriell rättighet: det begrepp som definieras i artikel 2 viii i konventionen om upprättande av Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten, som undertecknades i Stockholm den 14 juli 1967.
 säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter: information, oberoende av form, som kräver skydd mot obehörigt röjande och som i olika grad kan skada parternas eller enskilda medlemsstaters väsentliga intressen, inklusive den nationella säkerheten. Skyddsklassen ska anges genom en säkerhetsskyddsklassmärkning. Sådana uppgifter ska säkerhetsskyddsklassas av parterna i enlighet med tillämpliga lagar och andra författningar och ska skyddas mot varje förlust av konfidentialitet, integritet och tillgänglighet.
 Artikel 3
 Principer för samarbetet
 Parterna ska tillämpa följande principer för det samarbete som omfattas av detta avtal:
 1. Ömsesidig nytta på grundval av en allmän avvägning mellan rättigheter och skyldigheter, inklusive bidrag och tillgång till alla tjänster.
 2. Ömsesidiga möjligheter att delta i samarbete i Europeiska unionens och ASECNA:s program för satellitnavigering.
 3. Utbyte utan dröjsmål av all information som har betydelse för genomförandet av detta avtal.
 4. Lämpligt och verksamt skydd av immateriella rättigheter.
 Artikel 4
 Europeiska unionens byråer
 Europeiska unionen kan överlåta en del eller alla uppgifter som åligger den enligt detta avtal till Europeiska byrån för GNSS eller Europeiska byrån för luftfartssäkerhet. I så fall ska Europeiska unionen behålla sitt ansvar gentemot ASECNA för att de skyldigheter som åligger den enligt detta avtal fullföljs riktigt och i sin helhet.
 Artikel 5
 Förhållande till tredjeparter
 Europeiska unionen ska underlätta och stödja varje försök till samarbete eller partnerskap mellan ASECNA och andra enheter som deltar i de europeiska satellitnavigeringsprogrammen Galileo och Egnos, särskilt Europeiska rymdorganisationen, som kan hjälpa ASECNA att utveckla och tillhandahålla satellitnavigeringstjänster baserade på dessa två program.
 DEL II
 BESTÄMMELSER OM SAMARBETET
 Artikel 6
 Samarbete
 Samarbetet i detta avtal gäller främst uppbyggnad och drift av SBAS-ASECNA-systemet som bygger på Egnos-systemets teknik. Det gäller också användningen i Afrika av det system som upprättats genom Galileoprogrammet, dvs. radiospektrum, standarder, certifiering och internationella organisationer, säkerhetsskydd, forskning och utveckling, mänskliga resurser, kommunikation och synlighet, utbyten mellan anställda och publicitet i Afrika för satellitnavigeringstjänster.
 Parterna får ändra denna förteckning i enlighet med artikel 33 i detta avtal.
 Detta avtal påverkar inte Europeiska unionens institutionella oberoende när det gäller att reglera de europeiska satellitnavigeringsprogrammen eller den struktur Europeiska unionen har upprättat för att bedriva verksamheten inom de programmen. Avtalet påverkar inte heller regleringsåtgärder för genomförande av icke-spridningsåtaganden, exportkontroll och kontroll av immateriell tekniköverföring. Avtalet påverkar inte heller nationella säkerhetsåtgärder.
 Detta avtal påverkar inte heller ASECNA:s institutionella oberoende.
 Inom ramen för sina respektive regleringsåtgärder ska parterna så långt det är möjligt främja samarbetet enligt detta avtal.
 AVSNITT I
 Artikel 7
 Uppbyggnad och drift av SBAS-ASECNA-systemet
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA att bygga upp och driva SBAS-ASECNA-systemet. Förutom vad som anges i de särskilda bestämmelserna i artiklarna 8–16 nedan ska Europeiska unionen generellt hjälpa till att bygga upp och driva SBAS-ASECNA-systemet, särskilt genom att kostnadsfritt förse ASECNA med all behövlig information, ge råd till ASECNA om programförvaltning och i tekniska frågor och organisationsfrågor samt bidra till utvärdering och övervakning av SBAS-ASECNA-programmet.
 När kopplingar mellan Egnos- och SBAS-ASECNA-systemen etableras ska vardera parten ansvara för ändringar i det egna systemet och för investerings- och driftskostnader knutna till dem. Vardera parten ska ge den andra parten nödvändig information och samverka kring ändringar i den andra partens system. En process för närmande och övervakning av resultaten, med ömsesidiga skyldigheter, ska inrättas.
 Artikel 8
 Utformning och konstruktion av SBAS-ASECNA-systemet
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA med utformningen av SBAS-ASECNA-systemet, särskilt när det gäller systemets uppbyggnad, platser för markstationerna och planläggningen av arbetet. För detta ändamål ska studier göras som klarlägger kopplingarna mellan systemen SBAS-ASECNA och Egnos.
 Artikel 9
 Utveckling och anläggning av RIMS-stationerna
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA med utveckling och anläggning av RIMS-stationer i SBAS-ASECNA-systemet, särskilt när det gäller utrustning, arbetsmetoder, utbildning av medarbetare och validering av platser för infrastrukturen på marken, bland annat genom att upprätta och kontrollera säkerhetsskyddet.
 För att optimera Egnos- och SBAS-ASECNA-systemens resultat och försörjningsområden ska parterna samordna anläggningen av sina respektive RIMS-stationer, särskild de i de två systemens gemensamma randområden, så att stationerna är jämnt fördelade och kan samverka genom utbyte av data genererade av nämnda RIMS-stationer allt under det att säkerhetsskyddet och de säkerhetsskyddskrav som vardera parten är underkastad upprätthålls.
 Artikel 10
 Utveckling och anläggning av kontrollcentrum
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA med utveckling och anläggning av kontrollcentrum i SBAS-ASECNA-systemet, särskilt när det gäller utrustning, arbetsmetoder, utbildning av medarbetare och validering av platser för infrastrukturen på marken, bland annat genom att upprätta och kontrollera säkerhetsskyddet.
 Artikel 11
 Utveckling och anläggning av NLES-stationerna och transpondrarna
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA med utveckling och anläggning av datasändningstjänster baserade på SBAS-ASECNA-systemets transpondrar installerade i geostationära satelliter och på markstationer för sändning av motsvarande data. Vidare ska Europeiska unionen hjälpa ASECNA med de förfaranden och åtgärder som är nödvändiga för att erhålla de PRN-koder som krävs för att driva SBAS-ASECNA-systemet, eftersom driften är omöjlig om koderna saknas.
 Artikel 12
 Godkännande och certifiering av SBAS-ASECNA-systemet
 Europeiska unionen ska på begäran från ASECNA hjälpa till med
 – certifiering av SBAS-ASECNA-systemet,
 – godkännande av SBAS-ASECNA-systemets säkerhetsskydd, även för anläggningsplatser och markinfrastruktur, samt
 – certifiering av SBAS-ASECNA-systemets tjänsteutbud.
 Europeiska unionen kan också på begäran av ASECNA hjälpa till att utveckla metoder och processer inriktade på
 – godkännande av förfaranden knutna till SBAS-ASECNA-systemet vid flygplanens start, flygning och landning innan de offentliggörs i underlagen till Aeronautical Information Publication (luftfartspublikation, AIP),
 – certifiering av den utrustning ombord på flygplanen som ska ta emot och bearbeta satellitnavigeringssignaler samt godkännande av flygbolag och besättningar.
 Artikel 13
 Drift av SBAS-ASECNA-systemet
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA att driva SBAS-ASECNA-systemet.
 Under förberedelserna för driftsstart ska Europeiska unionen särskilt hjälpa ASECNA att
 – upprätta en plan för styrningen av tjänsteutbudet,
 – anpassa arbetsmetoder och utbildningsmaterial för Egnos-systemet till SBAS-ASECNA-systemet,
 – inrätta ett integrerat förvaltningssystem avsett för utbud av tjänster, vilket särskilt ska omfatta frågor om kvalitet, säkerhet, säkerhetsskydd och miljö,
 – analysera och genomföra planer på utkontraktering,
 – utbilda medarbetare, och
 – formulera tjänsteåtagandet.
 Europeiska unionen ska också hjälpa ASECNA att lösa driftsproblem som uppstår efter tjänsteåtagandet, särskilt genom att tillhandahålla förfaranden och verktyg för analys av prestanda, stöd för utbildning och personal närvarande på plats under en inledningsfas.
 Europeiska unionen ska också hjälpa ASECNA med uppdateringar av systemet i drift.
 Parterna ska hjälpa varandra att främja användarupptag av Egnos- och SBAS-ASECNA-systemens tjänsteutbud och utvecklingen av de motsvarande marknaderna.
 Artikel 14
 Försörjningsområden
 För att undvika driftsproblem, särskilt när det gäller driftskompatibilitet och ansvarsfördelning, ska parterna samråda om definitionerna av Egnos SoL-försörjningsområde och av SBAS-ASECNA:s försörjningsområde. I detta hänseende ska parterna söka samförståndslösningar.
 Om Egnos SoL-försörjningsområde täcker en del av ASECNA:s ansvarsområde eller om SBAS-ASECNA:s försörjningsområde täcker en del av territoriet för Europeiska unionens medlemsstater ska en process för närmande och övervakning av resultaten, med ömsesidiga skyldigheter, inrättas.
 Om Egnos SoL-försörjningsområde och SBAS-ASECNA:s försörjningsområde täcker ett område utanför territoriet för Europeiska unionens medlemsstater och ASECNA:s ansvarsområde – eller överlappar ett annat system än Egnos och SBAS-ASECNA – ska parterna informera varandra och samordna sina insatser hos det berörda territoriets eller de berörda territoriernas myndigheter så att de problem som uppstår, särskilt när det gäller driftskompatibilitet och ansvarsfördelning, får en gemensam lösning.
 Artikel 15
 Offentlig upphandling
 Europeiska unionen ska på begäran av ASECNA hjälpa till med utformning av handlingar för anbudsinfordringar och granskning av anbud vid kontraktstilldelning när det gäller uppbyggnad och drift av SBAS-ASECNA-systemet.
 Utan hinder av artikel XXIII i avtalet om offentlig upphandling som ingåtts inom ramen för Världshandelsorganisationen (artikel III i det omarbetade avtalet) har offentliga organ och företag i Europeiska unionens medlemsstater rätt att delta i anbudsinfordringar om uppbyggnad och drift av SBAS-ASECNA-systemet, såvida det inte föreligger någon intressekonflikt.
 Inköp för uppbyggnaden och driften av Egnos- och SBAS-ASECNA-systemen kan vara föremål för gemensam offentlig upphandling från Europeiska unionens och ASECNA:s sida beroende på vardera partens intressen, särskilt när det gäller markstationer och transpondrar.
 Artikel 16
 Immateriella rättigheter
 Vardera parten ställer kostnadsfritt alla immaterialrättigheter till de av sina verk eller uppfinningar som behövs för uppbyggnaden och driften av Egnos- och SBAS-ASECNA till den andra partens förfogande. Detta avtal gäller som licens att använda rättigheterna.
 Om endera parten skapar eller utvecklar nya immateriella rättigheter baserade på de immaterialrättigheter som ställdes till förfogande av den andra parten tillfaller dessa nyskapade eller nyutvecklade rättigheter den sistnämnda parten som kostnadsfritt ger en licens att använda dessa nya rättigheter till den part som skapade eller utvecklade dem. Dock får den part som innehar de nya rättigheterna inte ge någon licens till en tredje part annat än efter uttryckligt medgivande från den andra parten.
 Användningsvillkor för den licens som åsyftas i första och andra stycket fastställs i punkterna 2 och 3.
 Den licens som åsyftas i punkt 1 är personlig, icke-exklusiv och icke överförbar, utan hinder av vad som sägs i punkt 1 andra stycket. Den omfattar, alltefter omständigheterna, rätten att använda, upplåta för användning, ändra, kopiera och tillverka i enda syfte att bygga och driva Egnos- och SBAS-ASECNA-systemen.
 En part får varken till en tredje part upplåta eller i något som helst avseende avyttra de immateriella rättigheter som ställts till partens förfogande av den andra parten genom tillämpning av punkt 1 utan den andra partens uttryckliga samtycke, utom om överföringen till en tredje part sker inom ramen för endera partens upphandling eller kontraktstilldelning för uppbyggnad och drift av Egnos-systemet, systemet som upprättats genom Galileoprogrammet och SBAS-ASECNA-systemet.
 Vardera parten ska föra ett aktuellt register över de immaterialrättigheter som har ställts till den andra partens förfogande genom tillämpning av punkt 1. Vardera parten ska ge den andra parten en kopia av sitt register. För varje upplåten rättighet ska det i registret anges
 – rättighetens föremål, t.ex. uppfinning, programvara, databas etc.,
 – typ av rättighet, t.ex. upphovsrätt, patent etc.,
 – tillåten användning, t.ex. rätt att kopiera, ändra, tillverka etc.,
 – på vilket territorium rätten får användas samt
 – hur länge rätten får användas.
 En part som ger den andra parten en licens genom tillämpning av punkt 1 kan återkalla licensen om den konstaterar att användningsvillkoren enligt punkterna 2 och 3 inte följs.
 Parterna ska tillhandahålla och säkerställa adekvat och effektivt skydd av immateriella rättigheter inom de områden och sektorer som är av betydelse för uppbyggnad och drift av Egnos- och SBAS-ASECNA-systemen i enlighet med de högsta internationella kraven i WTO-avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter (Tripsavtalet), inbegripet verkningsfulla metoder för att säkerställa tillämpningen av dessa krav.
 AVSNITT II
 Annan verksamhet
 Artikel 17
 Galileo
 Parterna ska tillsammans främja användningen av det system som upprättats genom Galileoprogrammet i Afrika, i synnerhet genom att utveckla tillämpningar och använda tjänster baserade på systemet, särskilt på områdena tidsbestämning, navigering, övervakning, sök- och räddningsinsatser, samt framhäva fördelarna med de tillämpningar och tjänster som bygger på systemet.
 ASECNA ska avstå från varje åtgärd eller initiativ som kan skada Europeiska unionens intressen när det gäller immaterialrättigheter knutna till Galileoprogrammet.
 Artikel 18
 Radiospektrum
 Parterna ska samarbeta och hjälpa varandra i frågor om radiospektrum i Internationella teleunionen (nedan kallad ITU), särskilt för att skydda frekvensband reserverade för satellitnavigering och flygkommunikation.
 Parterna ska utbyta information och hjälpa varandra när ITU behandlar frågor om delning och allokering av frekvensband. De ska verka för och vaka över att lämpliga frekvensband tilldelas Egnos- och SBAS-ASECNA-systemen, liksom även det system som upprättats genom Galileoprogrammet, för att säkerställa åtkomst till systemens tjänsteutbud i Europeiska unionen och Afrika.
 I syfte att skydda radionavigeringsspektrumet mot störningar, t.ex. störsändningar, avsiktliga eller ej, och vilseledning, ska parterna lokalisera störningskällor och söka ömsesidigt godtagbara lösningar.
 Inget i detta avtal ska tolkas så att det avviker från ITU:s tillämpliga bestämmelser, särskilt dem i ITU:s radioreglemente.
 Artikel 19
 Standarder, certifiering och internationella organisationer
 Parterna ska sträva efter ett gemensamt förhållningsätt till standardisering och till alla de frågor om satellitnavigeringssystem som behandlas av internationella organisationer, särskilt Icao, Radio Technical Commission for Aeronautics (nedan kallad RTCA) och den europeiska organisationen för civil luftfartsutrustning (nedan kallad Eurocae), och av organ eller grupperingar verksamma på standardiseringsområdet.
 Parterna ska tillsammans stödja utvecklingen av standarder för satellitnavigering i internationella organisationer, särskilt de standarder och den praxis som rekommenderas av Icao (SARP) och de minimikrav på driftsprestanda som RTCA och Eurocae tillämpar (Minimum Operational Performance Specifications, MOPS). Inom denna ram ska de gemensamt verka för erkännande av Galileo-, Egnos- och SBAS-ASECNA-standarderna hos de internationella organisationerna, och de åtar sig att främja tillämpningen av dem i hela världen, dock med betoning på driftskompatibilitet med andra satellitnavigeringssystem.
 Artikel 20
 Säkerhetsskydd
 För att skydda de europeiska satellitnavigeringssystemen och SBAB-ASECNA-systemet mot hot och fientliga handlingar, t.ex. avsiktliga störsändningar och vilseledning, ska parterna vidta alla görbara åtgärder för att säkerställa kontinuiteten, skyddet och säkerheten avseende satellitnavigeringstjänsterna och därtill hörande infrastruktur och motsvarande kritiska anläggningar, dock utan att det påverkar tillämpningen av artikel 6.2.
 Artikel 21
 Forskning och utveckling
 Parterna ska sträva efter att agera samfällt inom forskning och utveckling på området satellitnavigering, särskilt för att utveckla och planlägga kommande teknisk vidareutveckling av satellitnavigeringssystemen.
 Vardera parten ska gynna deltagande av den andra parten i de egna forsknings- och utvecklingsprogrammen.
 Europeiska unionen ska underlätta tillträde för ASECNA till sina forsknings- och utvecklingsramprogram.
 Artikel 22
 Mänskliga resurser
 På grundval av egen erfarenhet ska Europeiska unionen förse ASECNA med all användbar information om förvaltning av de mänskliga resurser som behövs för att genomföra SBAS-ASECNA-programmet.
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA med att utveckla de funktioner och de kvalifikationer som behövs för att bygga upp och driva SBAS-ASECNA-systemet.
 Europeiska unionen ska underlätta varje initiativ till samarbete och partnerskap mellan ASECNA och de enheter som sysslar med att stärka kapaciteten på områden med koppling till de europeiska satellitnavigeringsprogrammen. Europeiska unionen ska också underlätta tillgång för ASECNA till finansiering från de europeiska utbildningsprogrammen.
 Gemensam utbildningsverksamhet skulle kunna bedrivas för att svara mot behoven avseende uppbyggnaden och driften av Egnos-, SBAS-ASECNA- och Galileosystemen samt beredningen av systemens tekniska vidareutveckling.
 Artikel 23
 Kommunikation och synlighet
 Parterna ska sträva efter att bedriva gemensam kommunikations- och publicitetsverksamhet för sina respektive satellitnavigeringssystem.
 Europeiska unionen ska hjälpa ASECNA att utforma och genomföra kommunikationsstrategier inriktade både på enheter berörda av uppbyggnaden och driften av SBAS-ASECNA-systemet och på allmänheten.
 Artikel 24
 Utbyten mellan anställda
 Parterna ska genomföra utbyten mellan anställda inom ramen för samarbetet enligt detta avtal.
 Artikel 25
 Främjande av satellitnavigering i Afrika
 Parterna ska hjälpa varandra med att främja satellitnavigering i Afrika och ska samråda närhelst det behövs för att enas om gemensamma insatser på området. De ska i synnerhet stötta initiativ som kan gynna användarupptag av satellitnavigering och utvecklingen av marknader förknippade med den tekniken.
 DEL III
 FINANSIELLA BESTÄMMELSER
 Artikel 26
 Finansiering
 ASECNA ska finansiera uppbyggnaden och driften av SBAS-ASECNA-systemet med egna medel, stöd eller subventioner, särskild dem som avses i punkt 3, lån upptagna vid finansiella institutioner eller på vilket annat finansieringssätt som helst, dock med förbehåll för bestämmelserna i punkt 2.
 Uppbyggnaden och driften av SBAS-ASECNA-systemet får på inga villkor finansieras med de budgetbidrag som är avsedda för de europeiska satellitnavigeringssystemen och som avses i kapitel II i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1285/2013 av den 11 december 2013.
 Europeiska unionen ska, för uppbyggnaden och driften av SBAS-ASECNA-systemet, underlätta tillgång för ASECNA till medel avsedda för samarbete och utveckling, som ASECNA kan dra nytta av både för pågående och kommande program. De pågående programmen är det panafrikanska programmet, som inrättades genom artikel 9 och bilaga III i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 233/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett finansieringsinstrument för utvecklingssamarbete för perioden 2014–2020, och de som hör till EU:s förvaltningsfond för infrastruktur i Afrika enligt kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 13 juli 2006 – Att knyta samman Afrika: Partnerskapet mellan EU och Afrika om infrastruktur (KOM(2006) 376 slutlig.
 DEL IV
 SLUTBESTÄMMELSER
 Artikel 27
 Rättsligt ansvar
 Eftersom ASECNA inte är ägare av de europeiska satellitnavigeringssystemen ska organisationen inte att ha något ansvar till följd av ägarskap.
 Eftersom Europeiska unionen inte är ägare av SBAS-ASECNA-systemet ska unionen inte att ha något ansvar till följd av ägarskap.
 Ingendera part kan hållas ansvarig för skada förorsakad av att den andra parten använder teknik som avses i detta avtal, och ingendera kan heller garantera att tekniken fungerar väl.
 Artikel 28
 Utbyte av säkerhetsskyddsklassade uppgifter
 Parterna ska endast utbyta säkerhetsskyddsklassade uppgifter om de sluter ett avtal om detta. De ska sträva efter att upprätta ett heltäckande och enhetligt regelverk som gör det möjligt att sluta ett sådant avtal.
 Artikel 29
 Gemensam kommitté
 En gemensam kommitté med benämningen GNSS-kommittén EU/ASECNA ska inrättas. Den ska bestå av företrädare för parterna och ska ansvara för förvaltningen och den korrekta tillämpningen av avtalet. Kommittén ska fatta beslut i de fall som anges i detta avtal. Parterna ska genomföra dessa beslut i enlighet med sina egna regler. Kommittén ska fatta enhälliga beslut. Kommittén ska också ge rekommendationer i frågor där den inte har behörighet att besluta.
 Kommittén ska fastställa de villkor och former som inte klargörs i detta avtal.
 Kommittén ska själv fastställa sin arbetsordning, som bland annat ska innehålla bestämmelser om kallelse till sammanträden, utnämning av ordförande, fastställande av ordförandens mandat och kontakter mellan parterna.
 Kommittén ska sammanträda om och när det är nödvändigt. Europeiska unionen eller ASECNA får begära att kommittén kallas till sammanträde. Kommittén ska sammanträda inom 15 dagar efter en sådan begäran.
 Kommittén får besluta att inrätta de arbetsgrupper eller expertgrupper den anser vara ändamålsenliga för att bistå med fullgörandet av kommitténs uppgifter.
 Kommittén får besluta om ändringar av bilaga I.
 Artikel 30
 Samråd
 För att säkerställa ett tillfredsställande genomförande av detta avtal ska parterna regelbundet utbyta information och, på endera partens begäran, hålla möte i den gemensamma kommittén.
 Parterna ska på begäran av endera parten omgående samråda om frågor som uppstår till följd av tolkningen eller tillämpningen av detta avtal.
 Parterna ska informera varandra regelbundet och ge varandra ömsesidig insyn i hur deras respektive satellitnavigeringsprogram förvaltas och utvecklas. När en part planerar ett beslut som kan påverka ett eller flera av den andra partens satellitnavigeringssystem ska den sistnämnda parten rådfrågas i förväg och ges tillfälle att ge uttryck för en åsikt som inte ska vara tvingande. Om de krav på tystnadsplikt som parterna är underkastade tillåter ska vardera parten godta att företrädare för den andra parten deltar i egenskap av observatör i de egna arbetsgrupperna, organen och förvaltningskommittéerna.
 Artikel 31
 Skyddsåtgärder
 Vardera parten får, efter samråd i den gemensamma kommittén, vidta lämpliga skyddsåtgärder, inklusive tillfälligt inställande av en eller flera samarbetsverksamheter, om den finner att en likvärdig grad av exportkontroll eller säkerhet inte längre garanteras mellan parterna. Om ett dröjsmål skulle kunna äventyra de europeiska satellitnavigeringssystemens eller SBAS-ASECNA-systemets goda funktionssätt får provisoriska skyddsåtgärder vidtas utan föregående samråd, under förutsättning att samråd sker omedelbart efter det att åtgärderna har vidtagits.
 Räckvidden för och varaktigheten av sådana åtgärder som avses i punkt 1 ska begränsas till vad som är nödvändigt för att lösa situationen och trygga en rimlig avvägning mellan rättigheter och skyldigheter enligt detta avtal. Den andra parten får begära att den gemensamma kommittén samråder om åtgärdernas proportionalitet. Om tvisten inte kan lösas inom sex månader får endera parten hänskjuta den till ett bindande skiljeförfarande enligt förfarandet i bilaga I. Ingen fråga om tolkning av de bestämmelser i avtalet som är identiska med motsvarande bestämmelser i EU-rätten får lösas vid förfarandet i fråga.
 Artikel 32
 Tvistlösning
 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 31 ska alla tvister som rör tolkningen eller tillämpningen av detta avtal lösas genom samråd i den gemensamma kommittén.
 Om tvisten inte har gått att lösa inom tre månader efter det att den lämnats till den gemensamma kommittén ska skiljeförfarandet i bilaga I tillämpas.
 Artikel 33
 Bilagor
 Bilagorna till detta avtal ska utgöra en integrerad del av avtalet.
 Artikel 34
 Översyn
 Detta avtal får när som helst ändras och utvecklas genom ett tilläggsavtal undertecknat av parterna i enlighet med deras respektive interna förfaranden.
 Artikel 35
 Uppsägning
 Europeiska unionen eller ASECNA får säga upp detta avtal genom anmälan till den andra parten. Avtalet ska upphöra att gälla sex månader efter mottagandet av en sådan anmälan.
 Det faktum att detta avtal sägs upp ska inte påverka giltigheten eller varaktigheten av överenskommelser som träffats inom ramen för avtalet. Uppsägningen påverkar inte heller några särskilda rättigheter eller skyldigheter som uppkommit i fråga om immateriella rättigheter. En part som har beviljat den andra parten en licens har efter uppsägning av avtalet rätt att återkalla licensen, om den konstaterar att kraven för att använda licensen inte följs.
 Om detta avtal sägs upp ska den gemensamma kommittén lägga fram ett förslag för att parterna ska kunna lösa eventuella återstående frågor, inklusive finansiella konsekvenser med beaktande av principen om tidsproportionalitet, om det är lämpligt.
 Artikel 36
 Ikraftträdande
 Detta avtal ska godkännas av parterna i enlighet med deras egna interna förfaranden. Det träder i kraft den första dagen i den månad som följer efter det att den sista parten har undertecknat det.
 Detta avtal är upprättat i två exemplar på franska och ingås på obestämd tid.
 För Europeiska unionen
 För ASECNA
 1 EUT L 347, 20.12.2013, s. 1.
 2 EUT L 276, 20.10.2010, s. 11.
 BILAGA I
 SKILJEFÖRFARANDE
 Om en tvist har hänskjutits till skiljeförfarande ska domstolen bestå av tre skiljedomare, om inte parterna beslutar annorlunda.
 Vardera parten ska utse en skiljedomare inom 30 dagar efter det att en oenighet har konstaterats i den gemensamma kommittén.
 De två skiljedomare som utses på detta sätt ska gemensamt utse skiljedomstolens ordförande, som inte får vara medborgare i någon av parternas medlemsstater. Om de skiljedomare som utsetts av parterna inte kan enas om att utse en ordförande inom två månader efter det att den sista av dem utsågs ska de utse skiljedomstolens ordförande bland sju personer från en förteckning som fastställts av den gemensamma kommittén. Den gemensamma kommittén ska upprätta och se över förteckningen i enlighet med sin arbetsordning.
 Om inte parterna beslutar om annat ska skiljedomstolen själv fastställa sin arbetsordning. Den ska fatta majoritetsbeslut.


text:
 22.6.2017
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 L 161/66
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUT
 nr 278/2015
 av den 30 oktober 2015
 om ändring av bilaga XIII (Transport) till EES-avtalet [2017/1067]
 GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet), särskilt artikel 98, och
 av följande skäl:
 (1)
 Kommissionens förordning (EU) 2015/1536 av den 16 september 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1321/2014 vad gäller anpassning av bestämmelser om fortsatt luftvärdighet till förordning (EG) nr 216/2008, kritiska underhållsuppgifter och övervakning av luftfartygs fortsatta luftvärdighet (1) bör införlivas med EES-avtalet.
 (2)
 Bilaga XIII till EES-avtalet bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Följande ska läggas till i punkt 66q (kommissionens förordning (EU) nr 1321/2014) i bilaga XIII till EES-avtalet:
 ”, ändrad genom
 —
 32015 R 1536: Kommissionens förordning (EU) 2015/1536 av den 16 september 2015 (EUT L 241, 17.9.2015, s. 16)”.
 Artikel 2
 Texten till förordning (EU) 2015/1536 på isländska och norska, som ska offentliggöras i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, ska vara giltig.
 Artikel 3
 Detta beslut träder i kraft den 1 november 2015 under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i EES-avtalet har gjorts (*1).
 Artikel 4
 Detta beslut ska offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den 30 oktober 2015.
 På gemensamma EES-kommitténs vägnar
 Oda SLETNES
 Ordförande
 (1) EUT L 241, 17.9.2015, s. 16.
 (*1) Inga konstitutionella krav angivna.


text:
 11.7.2017
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 178/15
 DÉCISION (UE) 2017/1246 DE LA COMMISSION
 du 7 juin 2017
 approuvant le dispositif de résolution à l'égard de Banco Popular Español SA
 [notifiée sous le numéro C(2017) 4038]
 (Le texte en langue anglaise est le seul faisant foi)
 LA COMMISSION EUROPÉENNE,
 vu le traité sur le fonctionnement de l'Union européenne,
 vu le règlement (UE) no 806/2014 du Parlement européen et du Conseil du 15 juillet 2014 établissant des règles et une procédure uniformes pour la résolution des établissements de crédit et de certaines entreprises d'investissement dans le cadre d'un mécanisme de résolution unique et d'un Fonds de résolution bancaire unique, et modifiant le règlement (UE) no 1093/2010 (1), et notamment son article 18, paragraphe 7, deuxième alinéa,
 considérant ce qui suit:
 (1)
 Le 7 juin 2017 à 5 h 13, le Conseil de résolution unique (CRU) a transmis à la Commission un dispositif de résolution à l'égard de Banco Popular Español SA conformément à l'article 18, paragraphe 7, du règlement (UE) no 806/2014.
 (2)
 Le CRU indique, dans le dispositif de résolution, que toutes les conditions de déclenchement d'une procédure de résolution énoncées à l'article 18, paragraphe 1, premier alinéa, du règlement (UE) no 806/2014 sont remplies en ce qui concerne Banco Popular Español SA, et évalue les raisons pour lesquelles une mesure de résolution est nécessaire dans l'intérêt public.
 (3)
 Le dispositif de résolution, conformément à l'article 18, paragraphe 6, du règlement (UE) no 806/2014, soumet Banco Popular Español SA à une procédure de résolution et détermine l'application de l'instrument de cession des activités à l'établissement soumis à la procédure de résolution. Le dispositif de résolution énonce également les raisons pour lesquelles tous ces éléments sont suffisants.
 (4)
 La Commission est d'accord avec le dispositif de résolution. Elle est notamment d'accord avec les raisons que le CRU avance pour justifier la nécessité d'une mesure de résolution dans l'intérêt public conformément à l'article 5 du règlement (UE) no 806/2014.
 (5)
 Le dispositif de résolution présenté par le CRU devrait par conséquent être approuvé,
 A ADOPTÉ LA PRÉSENTE DÉCISION:
 Article premier
 Le dispositif de résolution à l'égard de Banco Popular Español SA est approuvé.
 Article 2
 Le Conseil de résolution unique est destinataire de la présente décision.
 Fait à Bruxelles, le 7 juin 2017.
 Par la Commission
 Valdis DOMBROVSKIS
 Vice-président
 (1) JO L 225 du 30.7.2014, p. 1.


type: other

text:
Artigo 33 trafico Redação - Ajuda
 Conforme dispõe o artigo 55 da lei no11 situação incursa nas penas do artigo 33 certeza da configuração do crime de tráfico de. Além do tráfico de drogas, existe o instituto do tráfico privilegiado, estabelecido no artigo 33, § 4o, da lei 11343/06, e nesse texto buscarei. Excelentíssimo senhor doutor juíz de direito da vara criminal do fórum da comarca de itapevi - sp processo no. Em se tratando de tráfico de drogas leonardo schmitt de bem, ao discorrer sobre a aplicação do § 4o do artigo 33 da lei no 11343/06.
 Art 59 nos crimes previstos nos arts 33, caput e § 1 o, e 34 a 37 desta lei, o réu não poderá apelar sem recolher-se à prisão. Além do tráfico de drogas, existe o instituto do tráfico privilegiado, estabelecido no artigo 33, § 4o, da lei 11343/06, e nesse texto buscarei responder. Modelo de alegações finais - tráfico de drogas art 33. Os limites da aplicabilidade do artigo 33 da lei no 11343/06 e suas causas de redução de pena nos crimes de tráfico ilícito de entorpecentes praticados sob a.
 Resumo: o presente trabalho tem como vertente principal analisar a aplicaã§ã£o da pena do crime previsto no art 33, caput, da â€œnova lei de drogasâ€ (lei. Resumo: objetiva-se com o presente artigo identificar os requisitos para considerar o tráfico de drogas privilegiado, previsto no art 33, §4o da lei n 8072/90. Dispõe a lei de drogas ( 11343/2006): art 33 importar, exportar, remeter, preparar, produzir, fabricar, adquirir, vender, expor à venda, oferecer, ter em. Trafico é crime hediondo segundo artigo 33, “caput”, da lei no 11343/2006 muito obrigada aguardo sua resposta continuar lendo 1 responder.
 De acordo com a lei de drogas, a lei 11343/06, qualquer réu condenado pelo delito configurado no artigo 33 (tráfico de entorpecentes) poderá ter sua pena r. Contudo, o stj possui o entendimento de que o crime de “tráfico privilegiado” (§ 4o do art 33, da ld) o artigo 33, da ld traz os seguintes verbos. Como é sabido, há, outrossim, a fortificação de provas ante a imputação delitiva prevista no artigo 33 o acusado, que imputam-lhe trafico de drogas.
 Modelo de denúncia, do ministério publico, na qual o réu é acusado de portar droga para comercialização - tráfico de drogas (art 33, lei 11343.
 A causa de diminuição de pena, prevista no art 33, § 4o, exige que o agente seja primário [4].
 Dispõe o § 4o do art 33 da lei de drogas: “nos delitos definidos no caput e no § 1o deste artigo, as penas poderão ser reduzidas de um sexto a dois terços.
 Decisão do tribunal de justiça de minas gerais sobre: apelaÇÃo criminal - condenaÇÃo - trÁfico ilÍcito de entorpecentes, artigo 33, da lei nÚmero 11343/20. Issuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online easily share your publications and get. Alegações finais criminais apresentar alegaÇÕes finais o que faz nos termos que seguem: a acusada foi denunciada por suposta violação ao art 33, caput, e 35. Art 33 um conhecido é réu confesso, foi usado como mula, mas é reincidente no mesmo delito, apesar de o advogado afirmar que ele é réu primário. Alegações finais no tráfico de drogas artigo 33 da lei 11343/06. Art 33, § 1o, ii – a planta não precisa apresentar o princípio ativo a lei diz que essa planta é matéria-prima, então, pode ser acrescentado à planta o.


text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52007SC1005
 Utkast till gemensamma EES-kommitténs beslut ändring av protokoll 23 till EES-avtalet om samarbetet mellan övervakningsmyndigheterna (artikel 58) - Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt /* SEK/2007/1005 slutlig */
 [pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 18.7.2007SEK(2007) 1005 slutligUtkast tillGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUTändring av protokoll 23 till EES-avtalet om samarbetet mellan övervakningsmyndigheterna (artikel 58)- Utkast till gemenskapens gemensamma ståndpunkt -(framlagt av kommissionen)MOTIVERING1. EES-kommittén har till uppgift att säkerställa enhetlighet på den inre marknaden och den rättsliga säkerheten för företagen. Detta innebär att främja en konsekvent och sammanhängande tolkning samt tillämpning av konkurrensreglerna.2. Gemensamma EES-kommittén bör därför anta det bifogade beslutet om ändring av protokoll 23 (konkurrens) i EES-avtalet.3. Genom utkastet till beslut av den gemensamma kommittén införs en möjlighet för kommissionen att bjuda in nationella konkurrensmyndigheter i Eftastaterna i EES och EFTA:s övervakningsmyndighet att delta i Europeiska konkurrensnätverket tillsammans med medlemsstaternas konkurrensmyndigheter.4. Enligt artikel 1.3 a i rådets förordning (EG) nr 2894/94 rörande formerna för genomförandet av EES-avtalet skall rådet när det gäller denna typ av beslut av gemensamma EES-kommittén fastställa gemenskapens ståndpunkt för gemensamma kommitténs beslut av det slaget.5. Utkastet till gemensamma EES-kommitténs beslut överlämnas till rådet för godkännande. Kommissionen har för avsikt att lägga fram gemenskapens ståndpunkt i gemensamma EES-kommittén så snart som möjligt efter det att den antagits av rådet.Utkast tillGEMENSAMMA EES-KOMMITTÉNS BESLUTändring av protokoll 23 till EES-avtalet om samarbetet mellan övervakningsmyndigheterna (artikel 58)GEMENSAMMA EES-KOMMITTÉN HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, ändrat genom protokollet med justeringar av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, nedan kallat ”avtalet”, särskilt artikel 98, ochav följande skäl:(1) Protokoll 23 till avtalet ändrades genom gemensamma EES-kommitténs beslut nr ... av den ....[1](2) För att EFTA:s övervakningsmyndighet och Eftastaterna skall kunna samarbeta i politiska diskussioner i Europeiska konkurrensnätverket som innebär utbyte av konfidentiell information enligt artiklarna 81 och 82 i EG-fördraget, krävs en rättslig ram för att möjliggöra utbyte av konfidentiell information som inte redan täcks av avtalet. Därför skall en ny artikel 1a införlivas i protokoll 23 till avtalet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Följande skall läggas till efter artikel 1 i protokoll 23 till avtalet:”Artikel 1aFör att EFTA:s övervakningsmyndighet och Europeiska gemenskapernas kommission skall nå en enhetlig tolkning av artiklarna 53 och 54 i avtalet samt av artiklarna 81 och 82 i fördraget, kan EFTA:s övervakningsmyndighet och de behöriga myndigheterna i Eftastaterna också tillåtas att delta i nätverket av offentliga myndigheters möten som avses i punkt 15 i rådets förordning 1/2003 för att endast diskutera allmänna politiska frågor. EFTA:s övervakningsmyndighet, Europeiska gemenskapernas kommission samt den behöriga myndigheten i Eftastaterna och EU:s medlemsstater skall ha befogenhet att ställa all information till förfogande som är nödvändig för diskussionen om allmänna politiska frågor i nätverket. Information som gjorts tillgänglig i detta sammanhang skall inte användas i fråga om verkställighet. Deltagandet skall inte påverka tillämpningen av rättigheterna för Eftastaterna och EFTA:s övervakningsmyndighet att delta som beviljats enligt EES-avtalet.”Artikel 2Detta beslut träder i kraft den [...] under förutsättning att alla anmälningar enligt artikel 103.1 i avtalet har gjorts till gemensamma EES-kommittén*Artikel 3Detta beslut skall offentliggöras i EES-delen av och EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning.Utfärdat i Bryssel den [...].På gemensamma EES-kommitténs vägnarOrdförande [...]Sekreterarna för gemensamma EES-kommittén [...] [1] EUT L ...* [Inga konstitutionella krav angivna.] [konstitutionella krav finns angivna.]


text:
BGH, 26.06.2014 - 2 ARs 114/14 - Maßgeblichkeit des faktischen Aufenthaltsortes und nicht der Meldeanschrift eines Jugendlichen für die Zuständigkeit des Gerichts | Urteile auf anwalt24.de
 BGH, 30.06.2014 - AnwZ (Brfg) 7/14 - Anhörungsrüge eines Rechtsanwalts bei Verwe......BGH, 26.06.2014 - 2 ARs 114/14 - Maßgeblichkeit des faktischen Aufenthaltsortes ...BGH, 26.06.2014 - X ZR 112/12 - Patent betreffend eine Vorrichtung und ein Verfa...BGH, 26.06.2014 - 2 AR 81/14 - Maßgeblichkeit des faktischen Aufenthaltsortes un...BGH, 26.06.2014 - V ZB 31/14 - Haft zur Sicherung von Überstellungsverfahren auf...BGH, 26.06.2014 - 2 StR 110/14 - Unrechtsgehalt einer Bedrohung in unmittelbarem...BGH, 25.06.2014 - VIII ZR 169/13 - EEG-Umlage als verfassungswidrige Sonderabgab...BGH, 25.06.2014 - 1 StR 106/13 - Statthaftigkeit einer Gegenvorstellung gegen ei...BGH, 25.06.2014 - II ZR 68/13 - Streitwert im Zusammenhang mit Schadensersatz ge...BGH, 25.06.2014 - VII ZB 23/13 - Vollstreckungsimmunität der der Republik Griech...BGH, 25.06.2014 - XII ZB 658/10 - Schuldrechtlicher Versorgungsausgleich einer I...BGH, 25.06.2014 - VII ZB 24/13 - Vollstreckungsimmunität kultureller Einrichtung...BGH, 25.06.2014 - XII ZB 134/13 - Notwendiger Inhalt einer Beschwerdebegründung ...BGH, 25.06.2014 - XII ZR 104/13 - Anhörungsrüge bei Verletzung des Rechts auf Ge...BGH, 25.06.2014 - 1 StR 723/13 - Anhörungsrüge eines verurteilten Sexualstraftät...BGH, 25.06.2014 - 1 StR 92/14 - Beweiswürdigung hinsichtlich des Gesprächs zur A...BGH, 25.06.2014 - VIII ZR 10/14 - Einhaltung der Frist für die Erklärung eines W...BGH, 25.06.2014 - X ZR 72/13 - Beschwerde gegen die Nichtzulassung der Revision;...BGH, 25.06.2014 - XII ZB 410/12 - Richten des Versorgungsausgleichs bei der Sche...BGH, 25.06.2014 - 2 StR 68/14 - Anwendung des Strafrahmens des minder schweren F...BGH, 25.06.2014 - VIII ZR 344/13 - Abstellen der Wirksamkeit einer an § 24 Abs. ...BGH, 25.06.2014 - 1 StR 740/13 - Auslegung eines Antrags auf Wiedereinsetzung al......BGH, 02.06.2014 - KVR 77/13 - Orientierungshilfe für die Bewertung von Preisbild...
 BGH, 26.06.2014 - 2 ARs 114/14 - Maßgeblichkeit des faktischen Aufenthaltsortes und nicht der Meldeanschrift eines Jugendlichen für die Zuständigkeit des Gerichts
 BundesgerichtshofBeschl. v. 26.06.2014, Az.: 2 ARs 114/14Gericht: BGHEntscheidungsform: BeschlussDatum: 26.06.2014Referenz: JurionRS 2014, 20064Aktenzeichen: 2 ARs 114/14 Rechtsgrundlage:§12 Abs. 2 StPOHinweis:Verbundenes VerfahrenVerbundverfahren: BGH - 26.06.2014 - AZ: 2 AR 81/14Verfahrensgegenstand:DiebstahlDer 2. Strafsenat des Bundesgerichtshofs hat nach Anhörung des Generalbundesanwalts am 26. Juni 2014 beschlossen:Tenor:Für die Untersuchung und Entscheidung der Sache ist das Amtsgericht - Jugendgericht - Ulm zuständig.Gründe1Der Generalbundesanwalt hat in seiner Zuschrift vom 25. April 2014 an den Senat folgendes ausgeführt:"Maßgeblich ist der faktische Aufenthaltsort und nicht die Meldeanschrift des Jugendlichen (BGH StraFo 2007, 162 [BGH 10.01.2007 - 2 ARs 545/06; 2 AR 308/06]), weshalb nicht das Amtsgericht Günzburg, sondern das Amtsgericht Ulm zuständig ist.Es ist auch nicht zweckmäßig, die Zuständigkeit für die Untersuchung und Entscheidung in dieser Sache bei dem Amtsgericht Günzburg zu belassen (§12 Abs. 2 StPO). Es ist nicht ausgeschlossen, dass der Angeklagte seinen Aufenthalt bereits vor Anklageerhebung gewechselt hat, was dazu führen würde, dass das Amtsgericht Günzburg von vornhereinnicht zuständig wäre und der Übernahmebeschluss damit auch keine Bindungswirkung hätte (siehe Beschluss des Senats vom 27. Juni 2012 - 2 ARs 223/12)."2Dem tritt der Senat bei.ApplZengOttKrehlSchmittHinweis: Das Dokument wurde redaktionell aufgearbeitet und unterliegt in dieser Form einem besonderen urheberrechtlichen Schutz. Eine Nutzung über die Vertragsbedingungen der Nutzungsvereinbarung hinaus - insbesondere eine gewerbliche Weiterverarbeitung außerhalb der Grenzen der Vertragsbedingungen - ist nicht gestattet.


text:
 2.12.2016
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 327/57
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2016/2108 VAN DE COMMISSIE
 van 1 december 2016
 tot vaststelling van de forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1308/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 tot vaststelling van een gemeenschappelijke ordening van de markten voor landbouwproducten en tot intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 922/72, (EEG) nr. 234/79, (EG) nr. 1037/2001 en (EG) nr. 1234/2007 van de Raad (1),
 Gezien Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 van de Commissie van 7 juni 2011 tot vaststelling van nadere bepalingen voor de toepassing van Verordening (EG) nr. 1234/2007 van de Raad, wat de sectoren groenten en fruit en verwerkte groenten en fruit betreft (2), en met name artikel 136, lid 1,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 zijn, op grond van de resultaten van de multilaterale handelsbesprekingen van de Uruguayronde, de criteria vastgesteld aan de hand waarvan de Commissie voor de producten en de perioden die in bijlage XVI, deel A, bij die verordening zijn vermeld, de forfaitaire waarden bij invoer uit derde landen vaststelt.
 (2)
 De forfaitaire invoerwaarde wordt elke dag berekend overeenkomstig artikel 136, lid 1, van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011, met inachtneming van de variabele gegevens voor die dag. Bijgevolg moet deze verordening in werking treden op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De in artikel 136 van Uitvoeringsverordening (EU) nr. 543/2011 bedoelde forfaitaire invoerwaarden worden vastgesteld in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 1 december 2016.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Jerzy PLEWA
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 347 van 20.12.2013, blz. 671.
 (2) PB L 157 van 15.6.2011, blz. 1.
 BIJLAGE
 Forfaitaire invoerwaarden voor de bepaling van de invoerprijs van bepaalde groenten en fruit
 (EUR/100 kg)
 GN-code
 Code derde landen (1)
 Forfaitaire invoerwaarde
 0702 00 00
 CL
 115,2
 MA
 90,5
 TR
 95,4
 ZZ
 100,4
 0707 00 05
 MA
 68,5
 TR
 144,7
 ZZ
 106,6
 0709 93 10
 MA
 95,3
 TR
 147,3
 ZZ
 121,3
 0805 20 10
 MA
 70,1
 TR
 71,7
 ZA
 138,5
 ZZ
 93,4
 0805 20 30 , 0805 20 50 , 0805 20 70 , 0805 20 90
 JM
 114,6
 MA
 63,3
 PE
 95,4
 TR
 79,2
 ZZ
 88,1
 0805 50 10
 CL
 90,0
 TR
 90,5
 ZZ
 90,3
 0808 10 80
 US
 100,7
 ZA
 155,4
 ZZ
 128,1
 0808 30 90
 CN
 87,5
 TR
 126,8
 ZZ
 107,2
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 1106/2012 van de Commissie van 27 november 2012 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 471/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken van de buitenlandse handel met derde landen, wat de bijwerking van de nomenclatuur van landen en gebieden betreft (PB L 328 van 28.11.2012, blz. 7). De code „ZZ” staat voor „overige oorsprong”.


text:
 Avis juridique important
 |
 51997PC0275
 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandel medlemsstater emellan, när det gäller produkternas nomenklatur /* KOM/97/0275 slutlig - COD 97/0162 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 245 , 12/08/1997 s. 0012
 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 om statistik över varuhandel medlemsstater emellan, när det gäller produkternas nomenklatur (97/C 245/07) (Text av betydelse för EES) KOM(97) 275 slutlig - 97/0162(COD)(Framlagt av kommissionen den 4 juni 1997)EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 100a i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs förslag,i enlighet med det förfarande som avses i artikel 189b i fördraget, ochmed beaktande av följande:Med stöd av rådets förordning (EEG) nr 3330/91 av den 7 november 1991 om statistik över varuhandel medlemsstater emellan (1), ändrad genom kommissionens förordning (EEG) nr 3046/92 (2), upprättar gemenskapen och dess medlemsstater statistik över varuhandeln mellan medlemsstaterna (Intrastat) under en övergångsperiod som börjar den 1 januari 1993, och som upphör vid övergången till ett enhetligt beskattningssystem i ursprungsmedlemsstaten.Förenklad lagstiftning rörande den inre marknaden, så som det uttrycks inom ramen för SLIM-initiativet (förenklad lagstiftning på den inre marknaden), avser att förbättra företagens konkurrenskraft och deras förmåga att skapa sysselsättning.Förenklingen av Intrastat-systemet har bedrivits som pilotprojekt inom ramen för SLIM, och de konkreta förslag, som har utarbetats av arbetsgruppen SLIM-Intrastat, vilka avser att lätta den börda som åvilar dem som är förpliktigade att lämna statistiska uppgifter, utgjorde föremål för ett meddelande till Europaparlamentet och till rådet och rönte där ett gynnsamt mottagande.Förenkling av den varunomenklatur, som används inom ramen för Intrastat, föreligger bland dessa förslag, då varuklassifikationen i allmänhet uppfattas som svår av de uppgiftslämningsskyldiga.Det är följaktligen lämpligt att förenkla denna nomenklatur samtidigt som dess samband med den nomenklatur, som används för varuhandeln med tredje länder såväl som dess sammanhang med övriga statistiska nomenklaturer, upprätthålles.Kommissionen bedömer det som lägligt att inrätta ett partnerskap med de nationella myndigheterna, företrädare på europeisk nivå för uppgiftslämnare och användare av statistiska uppgifter för att förbereda förslag till förenklingar av nomenklaturen, som kan användas inom Intrastat.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 Artikel 21 i förordning (EEG) nr 3330/91 skall ersättas med följande:"Artikel 211. I det medium för statistiska uppgifter, som skall överföras till behöriga avdelningar, skall varorna identifieras genom undernumren i den gällande nomenklaturversionen, som tillämpas inom varuhandeln mellan medlemsstaterna (Intrastats nomenklatur).2. Intrastats nomenklatur är en nomenklatur för varubeteckning grundad på gällande harmoniserade system. För att beakta särskilda behov kan den omfatta ett begränsat men åtminstone erforderligt stort antal underavdelningar utöver det harmoniserade systemets undernummer. Dessa underavdelningar som går utöver det harmoniserade systemets undernummer, identifieras genom undernummer i den Kombinerade nomenklaturens nu gällande version.3. Denna nomenklatur har fastställts av kommissionen i enlighet med artikel 30 med hänsyn till resultaten från en arbetsgrupp, som bestod av uppgiftslämnare och användare av statistiska uppgifter inom varuhandeln.4. Riktlinjerna för denna grupps arbete har fastställts av kommissionen i enlighet med artikel 30.5. För att ta hänsyn till sin interna organisation kan de för statistik uppgiftslämningsskyldiga använda den Kombinerade nomenklaturen för att identifiera varorna i mediet för statistiska uppgifter.6. Medlemsstaterna har tillåtelse att avkräva de uppgiftslämningsskyldiga upplysning om varornas beteckning för att möjliggöra kontroll av dessa koder."Artikel 2 Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Medlemsstaterna använder den Kombinerade nomenklaturen för att identifiera varor till dess att den nomenklatur, som fastläggs i artikel 1 i denna förordning träder i kraft.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.(1) EGT nr L 316, 16.11.1991, s. 1.(2) EGT nr L 307, 23.10.1992, s. 27.