text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52009PC0189
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas kuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524} {SEC(2009) 525} /* KOM/2009/0189 galutinis - CNS 2009/0057 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 2009.4.21KOM(2009) 189 galutinis2009/0057 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planas {SEC(2009) 524}{SEC(2009) 525}AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šiuo pasiūlymu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių (Trachurus trachurus) išteklių valdymo ir žvejybos planas, į kurį įtraukiami visi 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[1] 5 ir 6 straipsniuose nurodytuose atkūrimo ir valdymo planuose numatyti etapai. Šiuo planu siekiama užtikrinti, kad minėti ištekliai remiantis mokslinėmis rekomendacijomis būtų naudojami taip, kad būtų garantuotas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis žuvų kiekis. Juo taip pat siekiama užtikrinti žuvininkystės sektoriaus stabilumą. Šie tikslai atitinka įgyvendinimo plano, dėl kurio buvo susitarta 2002 m. Johanesburge įvykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi ir kuris buvo priimtas šios konferencijos 2 rezoliucija[2], 30 dalyje nustatytus tikslus ir bendrosios žuvininkystės politikos tikslus, išdėstytus 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką 2 straipsnyje. Šis planas yra antrasis su Bendrijos vandenyse esančiais pelaginiais ištekliais susijęs planas po 2008 m. gruodžio 18 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1300/2008, nustatančio atlantinių silkių išteklių, esančių į vakarus nuo Škotijos, ir šių išteklių žvejybos būdų daugiametį planą. Plačiai paplitę pelaginiai ištekliai yra valdomi kartu su Šiaurės Atlanto pakrančių valstybėmis dvišaliuose arba daugiašaliuose susitarimuose nustatyta tvarka, kuri taikoma būtent Šiaurės Rytų atlantinių skumbrių, šiaurinių žydrųjų merlangų, Skandinavijos atlantinių silkių ir Šiaurės jūros silkių ištekliams. Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliai yra svarbiausi iš trijų Bendrijos kontinentiniame šelfe esančių paprastųjų stauridžių išteklių. Dabartinė valdymo sistema nėra labai palanki paprastosioms stauridėms. Atsižvelgti ad hoc į mokslines rekomendacijas kliudo tai, kad išteklių rajonai, kuriems taikomos mokslinės rekomendacijos, neatitinka rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis. Įgyvendinant ilgalaikį valdymo planą numatoma išspręsti ir rajonų neatitikimo problemą. Mokslinės rekomendacijos dėl šių išteklių pagrįstos tik neišsamiais įvertinimais. Svarbiausias nuo žuvininkystės sektoriaus nepriklausantis informacijos šaltinis yra nuo 1977 m. kasmet atliekami tarptautiniai ikrų tyrimai. Žuvininkystės specialistams iki šiol neužteko gaunamų duomenų ir papildomos informacijos išsamiam išteklių įvertinimui atlikti. Įprasta, kad mokslinių rekomendacijų dėl išteklių neįmanoma pagrįsti išsamiu išteklių įvertinimu. Mokslinių rekomendacijų trūkumus lemia įvairios priežastys, pavyzdžiui, prastėjanti duomenų, gaunamų iš nuosmukį patiriančių žuvininkystės sektorių, kokybė. Iki šiol Komisija nustatė tik išteklių, kurių būklė yra pakankamai gerai žinoma, valdymo planus ir tuos planus papildė nuostatomis dėl laikino duomenų trūkumo atvejų. Žinios apie paprastųjų stauridžių išteklius ilgainiui gerėjo, bet vis dar tebėra menkos. Atsižvelgiant į didelį pelaginių žuvų sektoriaus susidomėjimą moksliniais duomenimis ir jau turima biologine informacija grindžiamu ilgalaikiu valdymu ir į paskatinančias mokslines rekomendacijas, kuriomis pritariama biologiniais žuvų išteklių sveikatos tendencijų rodikliais grindžiamam valdymui, šiuo reglamentu nustatoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, kurios rizika buvo patikrinta mokslinio modeliavimo būdu, būtų taikoma remiantis ikrų tyrimo rezultatais, laikomais biologiniu išteklių padidėjimo ar sumažėjimo rodikliu. Atsižvelgiant į plane numatytą nuostatą dėl peržiūros, žvejybos taisyklę turėtų būti galima pritaikyti prie būsimų tikslesnių mokslinių įvertinimų. |120 | Bendrosios aplinkybės 2002 m. valstybės narės pasirašė įgyvendinimo planą, dėl kurio susitarta Johanesburge vykusiame pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi. Į tą įgyvendinimo planą įtrauktas įsipareigojimas iki 2015 m. atkurti žuvų išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis. Be to, vykdant 2002 m. bendrosios žuvininkystės politikos reformą, Komisija ir Taryba sutarė įgyvendinti Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių valdymo planus ir atkūrimo planus. Buvo parengti planai, susiję su dauguma Bendrijos vandenyse esančių menkių išteklių, dvejais paprastųjų jūrinių lydekų ištekliais, dvejais norveginių omarų (Nephrops) ištekliais, dvejais jūrų liežuvių ištekliais, Šiaurės jūros plekšnių bei jūrų liežuvių ištekliais ir atlantinių silkių ištekliais, esančiais į vakarus nuo Škotijos. |130 | Pasiūlymo srityje galiojančios nuostatos 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką nustatyta bendroji tausaus žuvininkystės išteklių naudojimo sistema. Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1542/2007 nustatytos atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo, svėrimo ir tikrinimo taisyklės. Siekiant apimti visas Vakarų Atlanto stauridžių žvejybos sritis reikės praplėsti to reglamento taikymo sritį. Tarybos reglamente (EB) Nr. 850/1998 dėl techninių priemonių nustatytos specialios nuostatos dėl neverslinio dydžio paprastųjų stauridžių iškrovimo ir apribojamas automatinės rūšiavimo įrangos naudojimas šias žuvų rūšis žvejojančiuose laivuose. |140 | Derėjimas su kitomis Europos Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Pasiūlymo tikslas – darnus vystymasis – atitinka Bendrijos aplinkos politiką, ypač natūralių buveinių apsaugos ir gamtinių išteklių išsaugojimo nuostatas. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |211 | Konsultacijų metodai, pagrindiniai tiriamieji sektoriai ir bendras respondentų apibūdinimas Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais vyko tarpininkaujant Pelaginių žuvų regioninei patariamajai tarybai (Pelaginių žuvų RPT). Ši institucija buvo įkurta teikti konsultacijas šalims, turinčioms su pelaginių žuvų ištekliais susijusių interesų bendrosios žuvininkystės politikos srityje. Jos nariai yra žvejybos sektoriaus atstovai (laivų savininkai, smulkūs žvejai, samdomi žvejai ir gamintojų organizacijų atstovai), perdirbėjai ir prekybininkai, aplinkosaugos NVO atstovai, akvakultūros produktų gamintojai ir pramoginės žūklės atstovai. Kadangi Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo planą pasiūlė pati Pelaginių žuvų RPT, pateikus oficialų Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą diskusijos 2007 m. – 2008 m. vyko šios tarybos antrojoje darbo grupėje (skirtoje šiauriniams žydriesiems merlangams, atlantiniams šprotams ir paprastosioms stauridėms) ir su jos vykdomuoju komitetu. Paskutinėse diskusijose dėl Atlanto paprastųjų stauridžių rajonų, kuriems nustatytas bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK), pertvarkymo Komisija taip pat pranešė valstybėms narėms apie savo ketinimą įforminti Pelaginių žuvų RPT pasiūlymą; toks BLSK rajonų pertvarkymas yra būtinas siekiant, kad žvejybos kontrolės taisyklė būtų grindžiama konkretiems ištekliams taikomu BLSK ir konkretiems ištekliams taikomais ikrų tyrimais. Ši diskusija su valstybėmis narėmis ir su Žuvininkystės ir akvakultūros vadybos komitetu vyksta nuo 2008 m. gegužės mėn. |212 | Atsakymų santrauka ir kaip į juos buvo atsižvelgta |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |221 | Aptariamos mokslo ir (arba) tiriamųjų duomenų sritys Tarptautinės jūrų tyrinėjimo tarybos (TJTT) buvo paprašyta atlikti nepriklausomą Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių ilgalaikio valdymo vertinimą. Ši organizacija suvienija daugiausia valstybių narių nacionalinėse žuvininkystės tyrimų laboratorijose dirbančių žuvininkystės specialistų patirtį ir teikia sistemingas bei standartines rekomendacijas Europos bendrijai ir valstybėms narėms. TJTT rekomendacijos perduotos Komisijos Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komitetui (ŽMTEK). |2249 | Gautų ir panaudotų rekomendacijų santrauka 1982 m. neršiančių Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių biomasę daugiausiai sudarė išsiskiriančios amžiaus klasės (apie 18 kartų viršijančios ilgalaikį vidurkį) žuvys. Šio amžiaus klasės žuvys buvo palaipsniui išžvejotos, o jų ištekliai mažai pasipildė, todėl nuo 1988 m., kai išteklių kiekis buvo didžiausias, neršiančių žuvų biomasė palaipsniui mažėjo, o pastoviai atsinaujinti pradėjo nuo 2001 m. Pastebėta, kad šių žuvų išteklių mirtingumas yra mažas ir manoma, kad 2001 m. ištekliai pasipildė ypač gausiai, todėl dar kurį laiką jų reprodukcinis pajėgumas buvo didelis. Dėl ilgo nuosmukio, svarbios žuvininkystės veiklos nukreipimo į žuvų jauniklius, „neapibrėžto“ neršto ir nepakankamos žvejybos veiklos atrankos yra sunku teikti tausaus valdymo rekomendacijas, paremtas sužvejotų žuvų kiekio laiko eilute ir numatomu išneršiamų ikrų kiekiu. Reaguodama į bendrą ES ir Norvegijos prašymą „pateikti rekomendacijas dėl tinkamų [išteklių] valdymo sistemų, tarp jų ir valdymo strategijų, tikslų ir su ekosistemomis susijusių klausimų“, 2005 m. TJTT pirmą kartą įvertino kelis išteklių vertinimo metodus ir modeliavimo tyrimais paremtą valdymo būdą[3]. 2006 m. TJTT pirmą kartą pateikė nuomonę, kad ikrų tyrimų duomenų tendencijomis grindžiamos žvejybos kontrolės taisyklės atrodo perspektyvios[4]. ES ir Norvegijos prašymu modeliavimus 2006 m. ir 2007 m. atliko Valdymo strategijų tyrimo grupė (VSTG)[5]. Pelaginių žuvų RPT, remdamasi šios grupės darbo rezultatais ir padedama atskiros mokslininkų grupės, 2007 m. liepos mėn. pateikė Komisijai valdymo plano projektą[6]. Komisija paprašė TJTT įvertinti šį planą. 2007 m. TJTT pateikė išvadas, kad planas parengtas laikantis atsargumo principo trumpuoju laikotarpiu, bet ne vėlesniais modeliavimo būdu tirto 40 metų laikotarpio etapais. TJTT parengė naujausias rekomendacijas dėl pasiūlyto plano[7]. ŽMTEK pritarė TJTT išvadoms[8]. Europos bendrija taip pat finansavo paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų projektą[9]. Pasiūlymas pagrįstas gautomis rekomendacijomis. |225 |226 | Priemonės, kurių imtasi, kad visuomenė galėtų sužinoti ekspertų nuomonę TJTT ir ŽMTEK rekomendacijos visuomenei prieinamos jų interneto svetainėse – atitinkamai www.ices.dk ir fishnet.jrc.it/web/stecf. |230 | Poveikio vertinimas Poveikio vertinimas grindžiamas trijų rūšių indėliu: konsultacijomis su Pelaginių žuvų RPT, paremtomis žvejybos kontrolės taisyklių moksliniu modeliavimu; ŽMTEK ir TJTT atlikta biologine analize; žvejybai naudojamų laivyno segmentų ekonomine analize, paremta Komisijos metinėse ekonomikos ataskaitose apie pasirinktų ES žvejybos laivynų veiklos rezultatus pateikta informacija; Poveikio vertinimas bus paskelbtas Jūrų reikalų ir žuvininkystės GD interneto svetainėje ir prieigai prie informacijos apie poveikio vertinimus skirtame Komisijos interneto svetainės puslapyje. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |310 | Teisinis pagrindas Teisinis ilgalaikių išteklių valdymo planų rengimo pagrindas yra Europos bendrijos steigimo sutarties 37 straipsnis. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą. Jame numatoma taisyklė, padedanti nustatyti metines žvejybos galimybes, o tai privačiam sektoriui suteikia nuspėjamumo galimybę bei leidžia numatyti žvejybos apribojimus pagal biologinę išteklių būklę. |331 |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas Bendrijos biudžetui poveikio neturi. |PAPILDOMA INFORMACIJA |Persvarstymo, keitimo, laikino galiojimo sąlyga |531 | Į šį pasiūlymą įtraukta nuostata kas šešerius metus nuo šio reglamento įsigaliojimo įvertinti valdymo priemones. |532 | Mokslinėse rekomendacijose nurodoma, kad šis planas yra prevencinis, o rizika, kad jį taikant artimiausiu metu sumažės išteklių, yra labai nedidelė. Ši nuomonė yra taikoma tik trumpajam laikotarpiui, nes taikant žvejybos kontrolės taisyklę mažiausias garantuotas sužvejotų žuvų kiekis sudaro 54 % paskutiniu metu apriboto sužvejotų žuvų kiekio, net jeigu ištekliai vis mažiau pasipildytų. Nustatant pirmąjį – 2010 m. BLSK bus remiamasi teigiama tendencija, nustatyta per 2007 m. ikrų tyrimą. Nustatant antrąjį BLSK duomenys bus tikslinami atsižvelgiant į negalutinius 2010 m. ikrų tyrimo rezultatus. Taigi šis BLSK būtų pakartotinai patvirtintas du kartus. Po antrojo BLSK patikslinimo (skirto 2014 m.) bus atlikta peržiūra, kuri padės užtikrinti, kad žvejybos kontrolės taisyklę būtų galima pritaikyti atsižvelgiant į bet kokius neįprastai stiprius išteklių mažėjimo požymius. Be to, kai mokslinėse rekomendacijose bus nurodyta, kad ikrų tyrimais grindžiamos žvejybos taisyklės nebegali užtikrinti atsargaus išteklių naudojimo, Taryba bet kuriuo metu gali nuspręsti pakeisti atskaitos tašką. |.2009/0057 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASkuriuo nustatomas daugiametis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių naudojimo ir žvejybos planasEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[10],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[11],kadangi:(1) Pagal 2002 m. Johanesburge įvykusiame JT pasaulio vadovų susitikime dėl darnaus vystymosi priimtą įgyvendinimo planą Europos bendrija įsipareigojusi, inter alia , išlaikyti arba atkurti išteklius tiek, kad būtų užtikrintas didžiausias tausią žvejybą užtikrinantis sužvejotų žuvų kiekis, siekiant neatidėliotinai ir, jei įmanoma, ne vėliau kaip iki 2015 m., įgyvendinti šiuos tikslus išeikvotų išteklių atžvilgiu. Pagal 2002 m. gruodžio 20 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[12] 2 straipsnį bendrąja žuvininkystės politika siekiama garantuoti, kad gyvieji vandens ištekliai būtų naudojami užtikrinant tausojančias ekonomines, aplinkos ir socialines sąlygas.(2) Ekonominiu požiūriu Vakarų Atlanto ištekliai yra patys svarbiausi Bendrijos vandenyse esantys paprastųjų stauridžių ištekliai. Turimos biologinės informacijos apie šiuos išteklius nepakanka, kad būtų galima atlikti išsamų išteklių įvertinimą, kuris padėtų nustatyti išžvejoti planuojamą žuvų populiacijos dalį, susijusią su didžiausiu tausią žvejybą užtikrinančiu sužvejotų žuvų kiekiu, ir padėtų susieti bendrą leidžiamą sugauti žuvų kiekį su mokslinėmis sužvejojamų žuvų kiekių prognozėmis. Tačiau nuo 1977 m. kas trejus metus atliekant tarptautinius tyrimus apskaičiuojamas žuvų ikrų gausumo rodiklis gali būti naudojamas kaip išteklių kiekio raidos biologinis rodiklis.(3) Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto (ŽMTEK) rekomendacijose nurodoma, kad žvejybos kontrolės taisyklė, grindžiama per paskutinius trejus ikrų tyrimus nustatyta žuvų ikrų gausumo tendencija, padėtų tausiai valdyti išteklius.(4) Nuo 2003 m. prevencinio pobūdžio mokslinėse rekomendacijose keletą metų nurodoma, kad sužvejotų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis turėtų būti mažesnis nei 150 000 tonų per metus, tikintis, kad toks naudojimas išliktų tausus, net jeigu žuvų ištekliai nuolat ir ypač gausiai nepasipildytų. Žvejybos kontrolės taisyklė turėtų būti vienodai grindžiama tiek šiomis prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, tiek nuolatiniu BLSK, tikslinamu atsižvelgiant į kintantį išneršiamų ikrų kiekį.(5) Nustatant žvejybos kontrolės taisykles taip pat turi būti atsižvelgta į žuvų, išmetamų į jūrą, įskaitant paleistas žuvis, kiekį, nes svarbūs visi iš išteklių sužvejoti kiekiai.(6) Rajonai, kuriems kiekvienais metais nustatomi bendram sužvejotų paprastųjų stauridžių kiekiui taikomi apribojimai, nesutampa su Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių ribomis. Siekdamos nustatyti žvejybos galimybes 2009 m., Taryba ir Komisija ėmėsi pertvarkyti šiuos BLSK rajonus taip, kad būtų galima tinkamai įgyvendinti šį planą.(7) Ištekliai visų pirma yra pasiskirstę Bendrijos ir Norvegijos vandenyse. Norvegija yra suinteresuota naudoti Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklius. Šie ištekliai dar nėra valdomi pagal bendro valdymo principą.(8) Siekiant užtikrinti atitiktį šiame reglamente numatytoms priemonėms, be 1993 m. spalio 12 d. Tarybos reglamente (EEB) Nr. 2847/93, nustatančiame bendros žuvininkystės politikos kontrolės sistemą,[13] ir 2007 m. gruodžio 20 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 1542/2007 dėl atlantinių silkių, atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių iškrovimo ir svėrimo procedūros[14] nustatytų priemonių, turi būti priimtos specialios kontrolės ir priežiūros priemonės. Šios priemonės turėtų ypač padėti išvengti neteisingų pranešimų apie rajonus ir žuvų rūšis.(9) Tikslinga užtikrinti, kad planas būtų periodiškai įvertinamas ir, jeigu atlikus tokį įvertinimą būtų nustatyta, kad žvejybos kontrolės taisyklės nebeužtikrina atsargumo principu grindžiamo išteklių valdymo, turėtų būti užtikrinta galimybė planą pakeisti.(10) Kad būtų laikomasi 2006 m. liepos 27 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 1198/2006 dėl Europos žuvininkystės fondo[15] 21 straipsnio a punkto i ir iv papunkčių, jei prognozuojama, kad neršiančių žuvų išteklių kiekis bus 130 % mažesnis nei 1982 m. – kai ištekliai pasipildė itin gausiai, – turėtų būti parengtas 2002 m. gruodžio 20 d. Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 dėl žuvų išteklių apsaugos ir tausojančio naudojimo pagal Bendrąją žuvininkystės politiką[16] 5 straipsnio nuostatas atitinkantis išteklių atkūrimo planas, o visais kitais atvejais – išteklių valdymo planas. 130 % mažesnis nei 1982 m. neršiančių žuvų išteklių kiekis rodo, kad pasiektas prevencinis biomasės kiekis.(11) Svarbiausios bendrosios žuvininkystės politikos priemonės, darančios tiesioginį poveikį valstybių narių žvejybos laivynų socialinei ir ekonominei padėčiai, – žvejybos galimybių nustatymas bei paskirstymas ir biologinių nuorodų nustatymas. Tikslinga, kad Taryba sau numatytų teisę tiesiogiai naudotis su šiais specifiniais dalykais susijusiais įgyvendinimo įgaliojimais,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I SKYRIUS DALYKAS, TAIKYMO SRITIS IR APIBRĖŽTYS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomas ilgalaikis Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių išsaugojimo ir valdymo planas (toliau – planas).2 straipsnisTaikymo sritisPlanas taikomas paprastųjų stauridžių ištekliams, esantiems TJTT IIa, IVa, Vb, VIa, VIb, VII a, b, c, e, f, g, h, j, k, VIIIa, b, c, d ir e kvadratų EB ir tarptautiniuose vandenyse.3 straipsnisApibrėžtysŠiame reglamente vartojamų sąvokų apibrėžtys:a) TJTT – Tarptautinė jūrų tyrinėjimo taryba; TJTT kvadratas – tos organizacijos nustatytas statistinis žvejybos rajonas;b) Vakarų Atlanto paprastosios stauridės – 2 straipsnyje nurodytiems ištekliams priklausančios paprastosios stauridės;c) bendras leidžiamas sugauti kiekis (BLSK) – Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį galima kasmet sužvejoti ir iškrauti;d) bendras sužvejojamas kiekis – jūroje sužvejotas Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių kiekis, kurį sudaro taikomas BLSK ir numatomas į jūrą išmetamų žuvų kiekis, apskaičiuotas atitinkamiems metams pagal šio reglamento nuostatas;e) ikrų tyrimo rodiklis – apytikriai apskaičiuotas paprastųjų stauridžių ikrų skaičius, gautas atlikus trimetį tarptautinį Atlanto vandenyne esančių atlantinių skumbrių ir paprastųjų stauridžių ikrų tyrimą, ir padalintas iš 1015;f) paleistos žuvys – sugautos ir dar neįkėlus į laivą į jūrą paleistos žuvys.II SKYRIUS ILGALAIKIO IŠTEKLIŲ VALDYMO TIKSLAS4 straipsnis Plano tikslasŠio plano tikslas – išlaikyti tausų Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių naudojimą užtikrinantį jų biomasės kiekį ir numatyti geriausią ilgalaikį išteklių naudojimą. Tuo tikslu žvejybos kontrolės taisyklė turi būti vienodai grindžiama tiek prevencinio pobūdžio rekomendacijomis, kurios teikiamos esant vidutiniam išteklių pasipildymui, tiek naujausiu nustatytu bendru leidžiamu sugauti kiekiu, tikslinamu atsižvelgiant į vėliausius išteklių gausumo, nustatomo pagal išneršiamų ikrų kiekį, pokyčius.III SKYRIUS ŽVEJYBOS TAISYKLĖS5 straipsnisBLSK nustatymo procedūra1. Siekdama įgyvendinti 4 straipsnyje nustatytą tikslą, Tarybos reglamento (EB) Nr. 2371/2002 20 straipsnyje nustatyta tvarka ir pasikonsultavusi su ŽMTEK, Taryba kasmet nustato ateinančiais metais Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių ištekliams taikomą BLSK.2. BLSK nustatomas pagal šio skyriaus nuostatas.6 straipsnis BLSK apskaičiavimas1. BLSK apskaičiuojamas iš bendro sužvejojamo kiekio, apskaičiuoto pagal 7 ir 8 straipsnius, atėmus pagal ŽMTEK apytikrius apskaičiavimus per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekį.2. Jei ŽMTEK negali apytikriai apskaičiuoti per metus, einančius prieš tuos metus, kai buvo atlikti naujausi moksliniai įvertinimai, į jūrą išmetamo žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekio, atimamas kiekis yra lygus didžiausiam santykiniam per 15 pastarųjų metų į jūrą išmestų žuvų, įskaitant paleistas žuvis, kiekiui, nustatytam pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus, bet ne mažesnis nei 5 %.3. Jei BLSK apskaičiuojamas remiantis negalutiniu bendru sužvejojamu kiekiu, apskaičiuotu 7 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka, jo taikymo metais jis yra patikslinamas remiantis galutiniu apskaičiuotu sužvejojamu kiekiu.7 straipsnis Bendro per metus, einančius po ikrų tyrimo metų, sužvejojamo kiekio apskaičiavimas1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, einantiems po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas remiantis šiais veiksniais:a) pastoviu koeficientu, kuris yra lygus 1,07 ir kuriuo išreiškiamas galutinis bendro sužvejojamo kiekio padidėjimas, sumodeliuojamas pasitelkiant esminius matematinius modelius, ir kuriuo siekiama padidinti sužvejotų žuvų kiekį nepakenkiant tikslui kiek galima labiau apsaugoti išteklius, kad nesumažėtų jų kiekis.b) tiems metams, kuriais buvo atliktas ikrų tyrimas, taikomu BLSK (toliau – orientacinis BLSK);c) priede nustatyta tvarka apskaičiuotu svertiniu koeficientu, kuriuo išreiškiami ikrų tyrimo rodikliais paremti išteklių gausumo pokyčiai;d) mažiausiu bendru sužvejojamu 75 000 tonų kiekiu, įskaitant prognozuojamą į jūrą išmetamų žuvų kiekį.2. 1 dalyje nurodytas bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas pagal tokią formulę:1,07 x (75 000 tonų + (orientacinis BLSK x svertinis koeficientas) / 2).3. Jei turimi paskutiniai ikrų tyrimo rodiklio apskaičiavimai nėra galutiniai, bendras sužvejojamas kiekis apskaičiuojamas 1 ir 2 dalyse nustatyta tvarka, remiantis negalutiniu rodikliu ir jį patikslinant pagal galutinį ikrų tyrimo rezultatą tais metais, kuriems yra taikomas atitinkamas BLSK.8 straipsnis Bendro sužvejojamo kiekio apskaičiavimas vėlesniais metais1. Jei BLSK turi būti nustatytas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, bendras sužvejojamas kiekis yra lygus prieš juos einantiems metams apskaičiuotam bendram sužvejojamam kiekiui.2. Tačiau jeigu po paskutinio ikrų tyrimo praėjo daugiau nei treji metai, skaičiuojant nuo metų, kuriems buvo nustatytas BLSK, bendras sužvejojamas kiekis sumažinamas 15 %, išskyrus atvejus, kai tokiam sumažinimui nepritaria ŽMTEK; tuomet bendras sužvejojamas kiekis yra lygus ankstesnių metų bendram sužvejojamam kiekiui arba, remiantis ŽMTEK rekomendacijomis, jis yra sumažinamas mažiau.9 straipsnis Nustatant BLSK taikoma pereinamojo laikotarpio nuostata1. Jei pirmasis BLSK, kuris turi būti nustatytas 6 ir 7 straipsniuose nustatyta tvarka, taikomas metams, kurie neina po ikrų tyrimo metų, tuomet BLSK apskaičiuojamas minėtuose straipsniuose nustatyta tvarka, tarsi paskutinis ikrų tyrimas būtų buvęs atliktas praėjusiais metais.2. Jei pirmajam BLSK apskaičiuoti naudojamas orientacinis BLSK buvo nustatytas kitiems nei 2 straipsnyje išvardytiems rajonams, orientacinis BLSK apskaičiuojamas atsižvelgiant į naujausias mokslines rekomendacijas dėl tinkamų 2 straipsnyje išvardytuose TJTT kvadratuose sužvejojamų kiekių arba, jei mokslinės rekomendacijos nepateiktos, į paskutinius šiuose kvadratuose sužvejotų žuvų kiekius.10 straipsnisPriemonių pritaikymasJei ŽMTEK rekomendacijose nurodo, kad 3 straipsnio e punkte apibrėžti ikrų tyrimo rodikliai arba 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas jų svertinis rodiklis, arba 7 straipsnio 1 dalies a punkte nurodytas pastovus koeficientas nebepadeda palaikyti labai mažos išteklių išeikvojimo rizikos ir didelio sužvejotų žuvų kiekio, Taryba nustato naujas tų dydžių vertes.IV SKYRIUS STEBĖJIMAS IR PRIEŽIŪRA11 straipsnisSpecialus žvejybos leidimas1. Kad galėtų žvejoti Vakarų Atlanto paprastąsias staurides, laivai privalo turėti specialius žvejybos leidimus, išduotus pagal 1994 m. birželio 27 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1627/94, nustatantį bendrąsias nuostatas dėl specialių žvejybos leidimų[17].2. Žvejybos laivu, neturinčiu 1 dalyje nurodyto žvejybos leidimo, draudžiama žvejoti arba jame laikyti bet kokį paprastųjų stauridžių kiekį, kol laivas vykdo žvejybos reisą viename iš 2 straipsnyje išvardytų TJTT kvadratų.3. Kiekviena valstybė narė sudaro ir tvarko laivų, turinčių 1 dalyje nurodytus specialius leidimus, sąrašą ir jį skelbia savo oficialiojoje svetainėje, kad jis būtų prieinamas Komisijai ir kitoms valstybėms narėms.12 straipsnis Kryžminiai patikrinimai1. Valstybės narės atlieka Reglamento (EEB) Nr. 2847/93 19 straipsnyje numatytus su Vakarų Atlanto paprastosiomis stauridėmis susijusius administracinius kryžminius patikrinimus ir duomenų patikras. Ypač reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad apie kitas nei paprastosios stauridės mažas pelaginių žuvų rūšis gali būti pranešama kaip apie paprastąsias staurides ir atvirkščiai.2. Naudodamosi laivų stebėjimo sistemos (LSS) duomenimis valstybės narės reprezentatyviosios atrankos būdu tikrina, ar informacija, kurią žuvininkystės stebėjimo centrai (ŽSC) gavo iš laivų, kuriuose įrengta LSS, atitinka laivo žurnale užregistruotą veiklą. Tokių kryžminių patikrinimų duomenys registruojami elektroniniu būdu ir saugomi trejus metus. Ypatingas dėmesys turi būti skiriamas erdvinių duomenų, susijusių su rajonuose, kuriuose susisiekia paprastųjų stauridžių išteklių ribos, būtent TJTT VIIIc ir IXa, IVa ir IVb, VIIe ir VIId kvadratuose, vykdoma veikla, atitikčiai.3. Kiekviena valstybė narė tvarko ir skelbia, visų pirma savo oficialiojoje svetainėje, visuomenei prieinamą kontaktinę informaciją, reikalingą laivo žurnalams ir iškrovimo deklaracijoms pateikti.V SKYRIUS TOLESNI VEIKSMAI13 straipsnisPlano vertinimasRemdamasi ŽMTEK rekomendacijomis ir pasikonsultavusi su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba, Komisija, ne vėliau kaip šeštaisiais šio reglamento taikymo metais ir kas šešerius kitus šio reglamento taikymo metus, įvertina plano poveikį Vakarų Atlanto paprastosioms stauridėms bei jų išteklių žvejybai ir prireikus siūlo atitinkamas plano keitimo priemones.VI SKYRIUS BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS14 straipsnisEuropos žuvininkystės fondo parama1. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto iv papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius skaičiavimus sudaro ne mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių valdymo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 6 straipsnio nuostatas.2. Kad būtų įgyvendintas Reglamento (EB) Nr. 1198/2006 21 straipsnio a punkto i papunktis, tais metais, kai neršiančių žuvų ištekliai pagal apytikrius mokslinius apskaičiavimus sudaro mažiau nei 130 % 1982 m. išteklių kiekio, planas laikomas išteklių atkūrimo planu pagal Reglamento (EB) Nr. 2371/2002 5 straipsnio nuostatas.15 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasPRIEDAS 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodyto svertinio koeficiento apskaičiavimas1. 7 straipsnio 1 dalies c punkte nurodytas svertinis koeficientas nustatomas remiantis pagal šio priedo 2 punktą apskaičiuotu kreivės nuolydžiu:a) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba mažesnis nei –1,5, svertinis koeficientas lygus 0,b) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei–1,5 ir mažesnis nei 0, svertinis koeficientas lygus 1 – (– 2/3 x kreivės nuolydis),c) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra lygus arba didesnis nei 0 ir ne didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas lygus 1 + (0,8 x kreivės nuolydis),d) jei paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis yra didesnis nei 0,5, svertinis koeficientas yra 1,4.2. Paskutinių trejų metų ikrų tyrimų rodiklių kreivės nuolydis skaičiuojamas pagal tokią formulę:(ikrų tyrimo rodiklis 3 – ikrų tyrimo rodiklis 1) / (3 – 1),pagal kurią trys naujausi ikrų tyrimų rodikliai yra išdėstomi eile koordinačių X ašyje kaip taškas 1, taškas 2 ir taškas 3, taigi ikrų tyrimo rodiklis 3 yra naujausias ikrų tyrimo rodiklis, o ikrų tyrimo rodiklis 1 yra prieš šešerius metus apytikriai apskaičiuotas ikrų tyrimo rodiklis.[1] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[2] JT dokumentas A/CONF.199/20**.[3] Ilgalaikių rekomendacijų ad hoc grupės (angl. AGLTA) ataskaita. (2005b) 126. 2005 m. balandžio 12–13 d., TJTT būstinė. TJTT dokumentas CM 2005/ACFM: 25.[4] TJTT, 2006 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto (ŽVPK), Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais (PKJA) ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais (PKE) ataskaita, 2006 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 7.[5] TJTT VSTG ataskaita, 2007 m. Valdymo strategijų tyrimo grupės (VSTG) ataskaita, p. 28. TJTT CM 2007 / PKˇK: 04.[6] Remiantis mokslo veikalu „Vakarų Atlanto paprastųjų stauridžių išteklių valdymo plano rengimas“ ( Towards a management plan for western horse mackerel ), kurį parengė ad hoc mokslininkų grupė su Pelaginių žuvų regionine patariamąja taryba (RPT), Pelaginių žuvų RPT et al. , 2007 m.[7] TJTT, 2007 m. TJTT Žuvininkystės valdymo patariamojo komiteto, Patariamojo komiteto jūrų aplinkos klausimais ir Patariamojo komiteto ekosistemų klausimais ataskaita, 2007 m. TJTT rekomendacija, 9 knyga, p. 13 ir p. 55.[8] Žuvininkystės mokslo, technikos ir ekonomikos komiteto ataskaita. 2007 m. mokslinės rekomendacijos ap ̨valga. Bendra rekomendacija dėl Bendrijai svarbių žuvininkystės išteklių TJTT rajonuose, pasirašyta 2007 m. lapkričio mėn. 26-ojoje ŽMTEK plenarinėje sesijoje, http://www.ices.dk/products/icesadvice.asp.[9] Paprastųjų stauridžių išteklių tapatumo tyrimų (angl. HOMSIR) projektas „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių struktūros analizės, atliktos naudojant genetinius žymeklius ir biologinius žymenis, tarpdisciplininis metodas“ ( A multidisciplinary approach using genetic makers and biological tags in horse mackerel (trachurus trachurus) stock structure analysis ), QLK5-Ct1999-01438. Santrauka pateikta Abaunza et al. straipsnyje „Paprastųjų stauridžių ( Trachurus trachurus ) išteklių tapatumas Šiaurės rytų Atlante ir Viduržemio jūroje: įvairių ištekliams identifikuoti skirtų metodų rezultatų apibendrinimas“ ( Stock identity of horse mackerel (Trachurus trachurus) in the Northeast Atlantic and Mediterranean Sea: Integrating the results from different stock identification approaches ), Fisheries Research 89 (2008) 2, 196.[10] OL C, p.[11] OL [...].[12] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[13] OL L 261, 1993 10 20, p. 1.[14] OL L 337, 2007 12 21, p. 56.[15] OL L 223, 2006 8 15, p. 1.[16] OL L 358, 2002 12 31, p. 59.[17] OL L 171, 1994 7 6, p. 7.


type: wikipedia

text:
"Arbeit macht frei" (Munca te face liber) este un proverb german. A devenit foarte cunoscut fiindcă a fost folosit ca lozincă afișată în Germania nazistă la intrările lagărelelor de concentrare și exterminare germane, inclusiv a celui de la Auschwitz (Oświęcim, Polonia). El își are originea în Fenomenologia spiritului a lui Hegel și se referă la faptul că omul se eliberează prin muncă, devenind astfel stăpânul naturii și liber de ea. Este parte a conceptului eticii protestante a muncii.
 Sloganul a fost folosit de Partidul Nazist german și în anii '30, pe vremea când naziștii inițiau o masivă politică națională de construcții pentru a combate șomajul.
 Proverbe
 Sloganuri
 Muncă forțată
 Lagăre de concentrare


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 18.3.2015
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 74/18
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2015/446 VAN DE COMMISSIE
 van 17 maart 2015
 tot wijziging van Verordening (EU) nr. 37/2010 wat de stof „bariumselenaat” betreft
 (Voor de EER relevante tekst)
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EG) nr. 470/2009 van het Europees Parlement en de Raad van 6 mei 2009 tot vaststelling van communautaire procedures voor het vaststellen van grenswaarden voor residuen van farmacologisch werkzame stoffen in levensmiddelen van dierlijke oorsprong, tot intrekking van Verordening (EEG) nr. 2377/90 van de Raad en tot wijziging van Richtlijn 2001/82/EG van het Europees Parlement en de Raad en van Verordening (EG) nr. 726/2004 van het Europees Parlement en de Raad (1), en met name artikel 14 juncto artikel 17,
 Gezien het advies van het Europees Geneesmiddelenbureau dat is opgesteld door het Comité voor geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik,
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 De maximumwaarden voor residuen (MRL's) van farmacologisch werkzame stoffen die bestemd zijn om in de Unie te worden gebruikt in diergeneesmiddelen voor voedselproducerende dieren of in biociden die in de veehouderij worden gebruikt, moeten overeenkomstig Verordening (EG) nr. 470/2009 worden vastgesteld.
 (2)
 De farmacologisch werkzame stoffen en de indeling daarvan op basis van MRL's in levensmiddelen van dierlijke oorsprong zijn vastgelegd in de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 van de Commissie (2).
 (3)
 Bariumselenaat is momenteel in tabel 1 van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 opgenomen als toegestane stof voor runderen en schapen, waarbij is bepaald dat vaststelling van een MRL niet nodig is.
 (4)
 Overeenkomstig artikel 11 van Verordening (EG) nr. 470/2009 is een verzoek om herziening van het advies over bariumselenaat bij het Europees Geneesmiddelenbureau ingediend.
 (5)
 Het Comité voor geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik (CVMP) heeft zijn initiële aanbeveling dat het niet nodig is een MRL voor bariumselenaat voor runderen en schapen vast te stellen, bevestigd. Het CVMP heeft echter geconcludeerd dat vanwege de uiterst trage depletie van de stof en het residu seleen bij een injectieplaats het risico bestaat dat de consumptie van een injectieplaats zou leiden tot een inname van seleen boven het vastgestelde veilige niveau. Om ervoor te zorgen dat de blootstelling van consumenten aan seleen niet boven de vastgestelde maximaal toelaatbare inname is, heeft het CVMP aanbevolen dat bariumselenaat dat in geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik wordt aangewend niet door middel van injectie mag worden toegediend.
 (6)
 Overeenkomstig artikel 5 van Verordening (EG) nr. 470/2009 moet het Europees Geneesmiddelenbureau overwegen MRL's van een farmacologisch werkzame stof die voor een bepaald levensmiddel zijn vastgesteld, toe te passen op een ander levensmiddel dat afkomstig is van dezelfde diersoort, of MRL's van een farmacologisch werkzame stof die voor één of meer diersoorten zijn vastgesteld, toe te passen op andere diersoorten. Het CVMP heeft aanbevolen om de huidige „geen MRL nodig”-status voor bariumselenaat met betrekking tot runderen en schapen te extrapoleren naar alle voedselproducerende diersoorten.
 (7)
 De gegevens voor bariumselenaat in tabel 1 van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 moeten daarom dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (8)
 De belanghebbenden moet een redelijke termijn worden geboden om eventuele maatregelen te nemen om aan deze verordening te voldoen.
 (9)
 De in deze verordening vervatte maatregelen zijn in overeenstemming met het advies van het Permanent Comité voor geneesmiddelen voor diergeneeskundig gebruik,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 De bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 wordt gewijzigd overeenkomstig de bijlage bij deze verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de twintigste dag na die van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Zij is van toepassing met ingang van 17 mei 2015.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 17 maart 2015.
 Voor de Commissie
 De voorzitter
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) PB L 152 van 16.6.2009, blz. 11.
 (2) Verordening (EU) nr. 37/2010 van de Commissie van 22 december 2009 betreffende farmacologisch werkzame stoffen en de indeling daarvan op basis van maximumwaarden voor residuen in levensmiddelen van dierlijke oorsprong (PB L 15 van 20.1.2010, blz. 1).
 BIJLAGE
 In tabel 1 van de bijlage bij Verordening (EU) nr. 37/2010 wordt de vermelding voor „bariumselenaat” vervangen door:
 Farmacologisch werkzame stof
 Indicatorresidu
 Diersoorten
 MRL's
 Te onderzoeken weefsels
 Overige bepalingen (overeenkomstig artikel 14, lid 7, van Verordening (EG) nr. 470/2009)
 Therapeutische klassen
 „Bariumselenaat
 NIET VAN TOEPASSING
 Alle voedselproducerende soorten
 Geen MRL nodig
 NIET VAN TOEPASSING
 Niet voor toediening door middel van injectie
 Maagdarmkanaal en metabolisme/mineraalsupplementen”


type: contracts

text:
 Pomembno pravno obvestilo
 |
 22001D0113
 Uradni list L 322 , 06/12/2001 str. 0025 - 0025
 Sklep Skupnega odbora EGPšt. 113/2001z dne 28. septembra 2001o spremembi Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGPSKUPNI ODBOR EGP JE -ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor ga spreminja Protokol o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, v nadaljnjem besedilu "Sporazum", in zlasti člena 98 Sporazuma,ob upoštevanju naslednjega:(1) Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 91/2001 z dne 13. julija 2001 [1].(2) Odločbo Komisije 2001/171/ES z dne 19. februarja 2001 o določitvi pogojev za odstopanje pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži [2], je treba vključiti v Sporazum -SKLENIL:Člen 1Za točko 7c (Odločba Komisije 1999/177/ES) v poglavju XVII Priloge II k Sporazumu se doda naslednja točka:"7d. 32001 D 0171: Odločba Komisije 2001/171/ES z dne 19. februarja 2001 o določitvi pogojev za odstopanje pri stekleni embalaži glede mejnih koncentracij težkih kovin, določenih v Direktivi 94/62/ES o embalaži in odpadni embalaži (UL L 62, 2.3.2001, str. 20)."Člen 2Besedili Odločbe Komisije 2001/171/ES v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavita v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti, sta verodostojni.Člen 3Ta sklep začne veljati 29. septembra 2001 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP [3] predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma.Člen 4Ta sklep se objavi v sklopu EGP in v Dopolnilu EGP Uradnega lista Evropskih skupnosti.V Bruslju, 28. septembra 2001Za Skupni odbor EGPPredsednikE. Bull[1] UL L 251, 20.9.2001, str. 17.[2] UL L 62, 2.3.2001, str. 20.[3] Ni sporočila o ustavnih zahtevah.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 23.5.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 207/30
 Caingean arna tabhairt an 22 Márta 2022 – Dehaen v EUIPO – National Geographic Society (NATIONAL GEOGRAPHIC)
 (Cás T-158/22)
 (2022/C 207/61)
 Teanga inar taisceadh an t-iarratas: an Béarla
 Páirtithe
 Iarratasóir: Karolien Dehaen (Schilde, an Bheilg) (ionadaithe: T. van Innis agus A. Van der Planken, Dlíodóirí)
 Cosantóir: Oifig Maoine Intleachtúla an Aontais Eorpaigh (EUIPO)
 Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc: National Geographic Society (Washington, District of Columbia, Stáit Aontaithe Mheiriceá)
 Sonraí na n-imeachtaí os comhair EUIPO
 Dílseánach an trádmhairc faoi cheist: Páirtí eile sna himeachtaí os comhair an Bhoird Achomhairc
 Trádmharc atá faoi cheist: Focalmharc de chuid an Aontais Eorpaigh NATIONAL GEOGRAPHIC – Trádmharc de chuid an Aontais Eorpaigh Uimh. 9 419 731
 Nós imeachta os comhair EUIPO: Imeachtaí cealúcháin
 Cinneadh atá faoi chonspóid: Cinneadh ón gcéad Bhord Achomhairc de EUIPO an 17 Nollaig 2021 i gCás R 975/2020-1
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 an cinneadh atá faoi chonspóid a chur ar neamhní;
 —
 a ordú do EUIPO na costais a íoc.
 Saincheist dlí arna maíomh
 —
 Sárú ar Airteagal 58(1)(a) de Rialachán (AE) 2017/1001 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle.


text:
 8.10.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 298/14
 A Komisia za zashtita ot diskriminatsia (Bulgária) által 2011. július 25-én benyújtott előzetes döntéshozatal iránti kérelem — Valeri Hariev Belov kontra „CHEZ Elektro Balgaria” AD, „CHEZ Razpredelenie Balgaria” AD
 (C-394/11. sz. ügy)
 2011/C 298/27
 Az eljárás nyelve: bolgár
 A kérdést előterjesztő bíróság
 Komisia za zashtita ot diskriminatsia (Bulgária)
 Az alapeljárás felei
 Felperes: Valeri Hariev Belov
 Alperesek:„CHEZ Elektro Balgaria” AD, „CHEZ Razpredelenie Balgaria” AD, Darzhavna komisia po energiyno i vodno regulirane
 Az előzetes döntéshozatalra előterjesztett kérdések
 1.
 A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (1) hatálya alá tartozik-e a vizsgálandó eset (a 3. cikk (1) bekezdésének h) pontja)?
 2.
 Miként kell értelmezni a 2000/43 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) pontja értelmében vett „kevésbé kedvezően járnak el” és a 2000/43 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének b) pontja értelmében vett „az egy faji vagy etnikai származású személyeket más személyekhez képest különösen hátrányosan érint” kifejezéseket?
 2.1.
 Feltétlenül szükség van-e valamely kevésbé kedvező bánásmód közvetlen megkülönböztetésnek minősítéséhez arra, hogy a bánásmód kedvezőtlenebb legyen, és hogy az közvetlenül vagy közvetve jogszabályban kifejezetten rögzített jogokat vagy érdekeket sértsen, vagy kevésbé kedvező bánásmódnak minősül a szó tágabb értelmében vett bármely olyan magatartás (kapcsolat), amely valamely hasonló helyzetben tanúsított magatartáshoz képest kevésbé előnyös?
 2.2.
 Arra is szükség van-e a különösen kedvezőtlen helyzetbe hozás közvetett megkülönböztetésnek minősítéséhez, hogy az közvetlenül vagy közvetve jogszabályban kifejezetten rögzített jogokat vagy érdekeket sértsen, vagy tágabb értelemben véve különösen kedvezőtlen helyzetbe hozásnak minősül a különösen kedvezőtlen/előnytelen helyzetbe hozás bármely formája?
 3.
 A második kérdésre adandó választól függően: abban az esetben, ha a 2000/43 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja értelmében vett közvetlen vagy közvetett megkülönböztetésnek minősítéshez szükség van arra, hogy a kevésbé kedvező bánásmód vagy a különösen kedvezőtlen helyzetbe hozás közvetlenül vagy közvetve jogszabályban rögzített jogot vagy érdeket sértsen,
 3.1.
 biztosítja-e az Európai Unió Alapjogi Chartájának 38. cikke szerinti rendelkezés, a 2006/32/EK irányelv (2) (a (29) preambulumbekezdés, az 1. cikk, a 13. cikk (1) bekezdése), a 2003/54/EK irányelv (3) (a 3. cikk (5) bekezdése), a 2009/72/EK irányelv (4) (a 3. cikk (7) bekezdése) a villamos energia végső fogyasztójának ahhoz való jogát vagy ahhoz fűződő érdekét, hogy a fogyasztásmérő állását rendszeresen ellenőrizhesse, amely jogra vagy érdekre a nemzeti bíróságok előtti az alapeljáráshoz hasonló eljárásokban hivatkozni lehet,
 és
 3.2.
 összeegyeztethetők-e e rendelkezésekkel az olyan nemzeti jogszabályok és/vagy az állami energiaszabályozási hatóság engedélyével folytatott olyan közigazgatási gyakorlat, amely(ek) az elosztó vállalkozás számára lehetőséget biztosít(anak) arra, hogy a fogyasztásmérőket nehezen vagy egyáltalán nem megközelíthető helyeken helyezze el, ami a fogyasztók számára lehetetlenné teszi, hogy személyesen és rendszeresen ellenőrizzék és kövessék a fogyasztásmérő állását?
 4.
 A második kérdésre adandó választól függően: abban az esetben, ha a közvetlen vagy közvetetett megkülönböztetésnek minősítéshez nincs feltétlenül szükség a jogszabályban rögzített jog vagy érdek közvetlen vagy közvetett megsértésére,
 —
 a 2000/43 irányelv 2. cikke (2) bekezdésének a) és b) pontja alapján megengedhetők-e az alapeljárásban szóban forgó(k)hoz hasonló olyan nemzeti jogszabályok vagy ítélkezési gyakorlat, amely(ek) a megkülönböztetésnek minősítéshez megköveteli(k), hogy a kedvezőtlenebb bánásmód és a kedvezőtlenebb helyzetbe hozás közvetlenül vagy közvetve jogszabályban rögzített jogokat vagy érdekeket sértsen;
 —
 azok/annak megengedhetetlensége esetén köteles-e a nemzeti bíróság azok/annak alkalmazását mellőzni és az irányelvben szabályozott fogalom-meghatározásokat alkalmazni?
 5.
 Úgy kell-e értelmezni a 2000/43 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését,
 5.1.
 hogy az megkívánja, hogy az áldozat olyan tényeket bizonyítson, amelyek egyértelműen, vitathatatlanul és biztonsággal közvetlen vagy közvetett megkülönböztetésre engednek következtetni, vagy elegendő, ha a tények alapján pusztán feltételezhető/vélelmezhető ennek megtörténte?
 5.2.
 A bizonyítási teher alperesre szállását eredményezik-e azok a tények, hogy
 a)
 csak a városban romakerületekként ismert két városrészben helyezték a fogyasztásmérőket az utcákban a villanyoszlopokra a fogyasztásmérő állásának a fogyasztó általi vizuális ellenőrzését lehetetlenné tevő magasságba, e két városkerület egyes részein belüli ismert kivételekkel, és
 b)
 a fogyasztásmérőket a város minden más kerületében más, a vizuális ellenőrzést lehetővé tevő (legfeljebb 1,70 méteres) magasságban, többnyire a fogyasztó lakásában vagy az épület homlokzatán vagy a kerítésen helyezték el?
 5.3.
 Kizárják-e a bizonyítási teher alperesre szállását azok a körülmények, hogy
 a)
 a városban romakerületekként ismert két városrészben nem csak romák, hanem más etnikai származású személyek is élnek, és/vagy
 b)
 ennek megfelelően, e két kerület lakosságának mekkora része vallja magát ténylegesen romának, és/vagy
 c)
 az elosztó vállalkozás a fogyasztásmérők e két városkerületben elvégzett, 7 méteres magasságba történt áthelyezésének okait közismertekként jellemzi?
 6)
 Az ötödik kérdésre adandó választól függően:
 6.1.
 Ha úgy kell értelmezni a 2000/43 irányelv 8. cikkének (1) bekezdését, hogy a megkülönböztetés megtörténtének feltételezhetőnek/vélelmezhetőnek kell lennie, és ha az előzőekben említett tények a bizonyítási teher alperesre szállását eredményezik, a megkülönböztetés mely formája vélelmezhető e tények alapján: közvetlen vagy közvetett megkülönböztetés, illetve zaklatás?
 6.2.
 Lehetővé teszik-e a 2000/43 irányelv rendelkezései a közvetlen megkülönböztetésnek és/vagy a zaklatásnak egy jogszerű cél szükséges és alkalmas eszközök útján történő megvalósításával való igazolását?
 6.3.
 Az elosztó vállalkozás által hangsúlyozott — általa megvalósítani kívánt — jogszerű célokra figyelemmel igazolható-e a két városkerületben alkalmazott intézkedés olyan helyzetben, amelyben
 a)
 az intézkedés alkalmazására a két városkerületben felhalmozódott kifizetetlen számlák, a biztonságot, a minőséget és a villamosenergia-létesítmények folyamatos és veszélytelen működését hátrányosan befolyásoló vagy veszélyeztető gyakori fogyasztói visszaélések miatt kerül sor,
 és
 az intézkedéseket általános jelleggel alkalmazzák, függetlenül attól, hogy a konkrét fogyasztó kifizeti-e vagy sem a villamosenergia-elosztási és -ellátási számláit, és függetlenül attól, hogy megállapítható-e, hogy a konkrét fogyasztó valamely visszaélést (a fogyasztásmérő állásának manipulálása, jogtalan csatlakozás és/vagy jogtalan villamosenergia-vételezés/fogyasztás mérés és fizetés nélkül vagy a hálózatba történő bármely más jellegű, a hálózat biztonságos, minőségi, folyamatos és veszélytelen működését hátrányosan befolyásoló vagy veszélyeztető beavatkozás) követett el;
 b)
 a hasonló visszaélések tekintetében a jogszabályok és az elosztásról szóló szerződés általános szerződési feltételei polgári jogi, közigazgatási jogi és büntetőjogi felelősséget állapítanak meg;
 c)
 az elosztási szerződés általános szerződési feltételei 27. cikkének (2) bekezdésében foglalt kikötés, amely szerint az elosztó vállalkozás a fogyasztó kifejezett írásbeli kérésére lehetőséget biztosít a fogyasztásmérő állásának vizuális ellenőrzésére, ténylegesen nem teszi lehetővé a fogyasztó számára a rá vonatkozó fogyasztásmérő-állás személyes és rendszeres ellenőrzését;
 d)
 lehetőség van arra, hogy kifejezett írásbeli kérés alapján — jóllehet díjfizetés ellenében — kontroll-fogyasztásmérőt szereljenek fel a fogyasztó lakásában;
 e)
 az intézkedés sajátos és nyilvánvaló módon utal a fogyasztó valamilyen formában megnyilvánuló tisztességtelenségére az ezen intézkedés alkalmazását előidéző okoknak az elosztó vállalkozás által állított közismert jellege alapján;
 f)
 a fogyasztásmérőbe történő beavatkozással szembeni védelemhez más műszaki módszerek és eszközök is rendelkezésre állnak;
 g)
 az elosztó vállalkozás meghatalmazottja azt állítja, hogy egy másik város romák lakta kerületében alkalmazott hasonló intézkedés ténylegesen nem volt alkalmas a beavatkozások megakadályozására;
 h)
 az e városkerületek egyikében elhelyezett elektromos létesítmény, egy trafóállomás tekintetében nem feltételezik, hogy azt a biztonság érdekében a fogyasztásmérők tekintetében alkalmazottakhoz hasonló intézkedéseknek kell alávetni?
 (1) A személyek közötti, faji- vagy etnikai származásra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló, 2000. június 29-i 2000/43/EK tanácsi irányelv (HL L 180., 22. o.; magyar nyelvű különkiadás 20. fejezet, 1. kötet, 23. o.).
 (2) Az energia-végfelhasználás hatékonyságáról és az energetikai szolgáltatásokról, valamint a 93/76/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2006. április 5-i 2006/32/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 114., 64. o.).
 (3) A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 96/92/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. június 26-i 2003/54/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 176., 37. o.; magyar nyelvű különkiadás 12. fejezet, 2. kötet, 211. o.).
 (4) A villamos energia belső piacára vonatkozó közös szabályokról és a 2003/54/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. július 13-i 2009/72/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv irányelv (HL L 11., 55. o.).


text:
 9.7.2005
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 171/14
 URTEIL DES GERICHTS ERSTER INSTANZ
 vom 11. Mai 2005
 in der Rechtssache T-25/03: Marco de Stefano gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften (1)
 (Beamte - Allgemeines Auswahlverfahren - Nichtzulassung zu den Prüfungen - Erforderliche Diplome)
 (2005/C 171/24)
 Verfahrenssprache: Französisch
 In der Rechtssache T-25/03, Marco de Stefano, Beamter der Kommission der Europäischen Gemeinschaften, wohnhaft in Brüssel (Belgien), Prozessbevollmächtigte: Rechtsanwälte G. Vandersanden und G. Verbrugge, gegen Kommission der Europäischen Gemeinschaften (Bevollmächtigte: H. Tserepa-Lacombe und L. Lozano Palacios, Zustellungsanschrift in Luxemburg) wegen Aufhebung der Entscheidung des Prüfungsausschusses für das Auswahlverfahren EUR/A/166/01 vom 8. April 2002 zur Bildung einer Einstellungsreserve von Verwaltungsräten (A7/A6) im Bereich der Rechnungsprüfung, mit der die Bewerbung des Klägers abgelehnt wurde, und hilfsweise wegen Schadensersatzes hat das Gericht (Vierte Kammer) unter Mitwirkung des Präsidenten H. Legal, des Richters P. Mengozzi und der Richterin I. Wiszniewska-Białecka — Kanzler: I. Natsinas, Verwaltungsrat — am 11. Mai 2005 ein Urteil mit folgendem Tenor erlassen:
 1.
 Die Klage wird abgewiesen.
 2.
 Jede Partei trägt ihre eigenen Kosten.
 (1) ABl. C 83 vom 5.4.2003.


text:
 Avis juridique important
 |
 52004PC0390
 Ettepanek nõukogu määrus millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Läänemere tursa püügiga /* KOM/2004/0390 lõplik */
 Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Läänemere tursa püügiga(komisjoni esitatud)SELETUSKIRINõukogu määrusega (EÜ) nr 2287/2003 määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes. Määrust tuleb muuta vastavalt rahvusvahelises Läänemere kalanduskomisjonis (IBSFC) vastu võetud otsustele lühendada Läänemerel tursapüügi keelu perioodi, asendades ajavahemik 1. juuni kuni 31. august ajavahemikuga 15. juuni kuni 15. august.Käesoleva ettepaneku eesmärk on sisse viia määruse (EÜ) nr 2287/2003 IV lisasse vajalikud muudatused.Komisjonil palutakse võtta käesolev ettepanek vastu niipea kui võimalik, et kalurid saaksid kavandada oma tegevust käesolevaks kalastushooajaks, ning edastada see nõukogule.Ettepanek NÕUKOGU MÄÄRUS millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2287/2003 seoses Läänemere tursa püügigaEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,votes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, [1] eriti selle artiklit 20,[1] EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59.võttes arvesse komisjoni ettepanekut [2][2] ELT C ..., ..., lk ....ning arvestades järgmist:(1) Rahvusvaheline Läänemere kalanduskomisjon (IBSFC) võttis 2004. aasta mais vastu soovituse lühendada Läänemerel tursapüügi keelu perioodi, asendades ajavahemik 1. juuni kuni 31. august (kaasa arvatud) ajavahemikuga 15. juuni kuni 15. august (kaasa arvatud). Tuleks tagada selle soovituse rakendamine ühenduse õiguskorras.(2) Nõukogu 19. detsembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 2287/2003, millega määratakse 2004. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning tingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, [3] tuleks seetõttu vastavalt muuta,[3] ELT L 344, 31.12.2003, lk 1.ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:Artikkel 1Määruse (EÜ) nr 2287/2003 IV lisa punkt 4 asendatakse järgmisega:"4. Läänemere tursa suvine püügikeeldTursapüük Läänemeres, Suur- ja Väike-Beltis ning Sundis on keelatud 15. juunist 2004 kuni 15. augustini 2004 (kaasa arvatud). "Artikkel 2Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juunist 2004.Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.Brüssel,Nõukogu nimeleesistuja


text:
 21.9.2015
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 311/55
 Recurso interposto em 14 de julho de 2015 pelo Centro Europeu de Prevenção e Controlo das Doenças (ECDC) do acórdão do Tribunal da Função Pública proferido em 29 de abril de 2015 nos processos apensos F-159/12 e F-161/12, CJ/ECDC
 (Processo T-395/15 P)
 (2015/C 311/60)
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Centro Europeu de Prevenção e Controlo das Doenças (ECDC) (representantes: J. Mannheim e A. Daume, agentes, D. Waelbroeck e A. Duron, advogados)
 Outra parte no processo: CJ (Agios Stefanos, Grécia)
 Pedidos
 O recorrente conclui pedindo que o Tribunal Geral se digne:
 —
 anular o acórdão do Tribunal da Função Pública de 29 de abril de 2015 nos processos apensos F-159/12 e F-161/12 relativamente ao fundamento impugnado no recurso; e
 —
 condenar o recorrido nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 O recorrente invoca dois fundamentos de recurso.
 1.
 O primeiro fundamento é relativo a um erro de direito cometido pelo Tribunal da Função Pública no que respeita ao âmbito do direito a ser ouvido.
 —
 O Tribunal da Função Pública, sem se basear em jurisprudência e sem apresentar um raciocínio específico, fez uma interpretação extensiva do âmbito do direito a ser ouvido, aplicável não apenas às alegações respeitantes a um indivíduo concreto, mas também às consequências atribuídas ao comportamento desse indivíduo. Além disso, o entendimento seguido pelo Tribunal da Função Pública relativamente ao âmbito do direito a ser ouvido contraria as próprias conclusões a que chegou no acórdão recorrido.
 2.
 O segundo fundamento é relativo a um erro de direito cometido pelo Tribunal da Função Pública na conclusão a que chegou depois de analisar se, caso a irregularidade alegada não se verificasse, o processo poderia ter tido um resultado diferente.
 —
 O Tribunal da Função Pública reconheceu que a relação de confiança entre o recorrido e o recorrente está irremediavelmente quebrada, pelo que a inexistência da irregularidade alegada não teria tido um resultado diferente.


text:
 15.5.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 151/7
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Sétima Secção) de 16 de março de 2017 (pedido de decisão prejudicial da Corte suprema di cassazione — Itália) — Agenzia delle Entrate/Marco Identi
 (Processo C-493/15) (1)
 («Reenvio prejudicial - Fiscalidade - Imposto sobre o valor acrescentado - Artigo 4.o, n.o 3, TUE - Sexta Diretiva - Auxílios de Estado - Procedimento de exoneração do passivo restante das pessoas singulares insolventes (esdebitazione) - Inexigibilidade das dívidas de IVA»)
 (2017/C 151/10)
 Língua do processo: italiano
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Corte suprema di cassazione
 Partes no processo principal
 Recorrente: Agenzia delle Entrate
 Recorrido: Marco Identi
 Dispositivo
 O direito da União, em particular o artigo 4.o, n.o 3, TUE e os artigos 2.o e 22.o da Sexta Diretiva 77/388/CEE do Conselho, de 17 de maio de 1977, relativa à harmonização das legislações dos Estados-Membros respeitantes aos impostos sobre o volume de negócios — Sistema comum do imposto sobre o valor acrescentado: matéria coletável uniforme, bem como as regras em matéria de auxílios de Estado, deve ser interpretado no sentido de que não se opõe a que dívidas de imposto sobre o valor acrescentado sejam declaradas inexigíveis em aplicação de uma regulamentação nacional, como a que está em causa no processo principal, que prevê um procedimento de exoneração do passivo restante ao abrigo do qual um tribunal pode, sob certas condições, declarar inexigíveis as dívidas de uma pessoa singular que não tenham sido pagas no termo do processo de insolvência de que essa pessoa foi objeto.
 (1) JO C 406, de 7.12.2015.


text:
COMISSÃO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS
 C0M(91) 263 final
 Bruxelas,12 de Julho de 1991
 Proposta de
 REGULAMENTO (CEEI DO CONSELHO
 que altera o Regulamento (CEE) na 1696/71
 que estabelece uma organização comum de mercado no sector do lúpulo
 (apresentada pela Comissão)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- -z-
 EXPOSICÃO DOS MOTIVOS
 A Comissão propõe a adopção, pelo Conselho, de um Regulamento que altera
 o Regulamento (CEE) no_ 1696/71 do Conselho, que estabelece uma
 organização comum de mercado no sector do lúpulo.
 A Comissão apresenta esta proposta petos seguintes motivos:
 1. A definição de "lúpulo em pó enriquecido em Iupuiina" constante do
 np_ 3, alínea c ) , do artigo 1p_ do Regulamento (CEE) no_ 1696/71,
 implica que tenha havido remoção de todas as folhas, caules, brácteas
 e ráquis. Verificou-se que esta definição é inexacta. Na prática,
 permanecem sempre no pó porções consideráveis destas partes da
 planta. É, pois, necessário substituir a actual definição por uma
 definição mais exacta.
 2. 0 no. 3, alínea d ) , do artigo 1o_ não prevê explicitamente que o
 extracto de lúpulo possa ser preparado a partir de lúpulo em pó. No
 entanto, na prática, certos tipos de extractos de iúpuio são
 preparados a partir de lúpulo em pó e não a partir de lúpulo. Visto
 que a utilização de tais produtos é do interesse do sector, deveria
 ser permitido preparar extracto de lúpulo a partir do lúpulo em pó.
 3. Além disso, no caso do lúpulo transformado, a falta de instruções
 ciaras relativamente á certificação tem causado incerteza quanto a
 questões legais no sector. As actuais disposições permitem uma muito
 ampla interpretação, contemplando mesmo, pelo menos teoricamente, a
 certificação de resíduos de lúpulo, i.e., de um produto residual.
 Deve, pois, ser estabelecido um limite nítido para aquém do qual um
 produto de lúpulo a certificar não possa ser considerado.
 4. Verificou-se que alguns agrupamentos de produtores da Comunidade não
 procedem á comercialização conjunta das produções dos seus membros
 conforme previsto no np_ 3, alinéa b ) , do artigo 7o.. A fim de terem
 uma maior gama de opções, estes agrupamentos deveriam estar em
 condições de decidir se querem ou não proceder á comercialização
 conjunta . Simultaneamente, porém, deve ser criado um incentivo
 financeiro que encorage os agrupamentos de produtores a aderir á
 comercialização conjunta. Assim, o Conselho deveria estar em
 condições de fixar um montante reduzido de ajuda aos produtores no
 caso de estes não quererem pertencer a agrupamentos de produtores que
 contribuam para um sistema eficaz de mercado.
 A presente proposta não tem impacto financeiro no FEOGA.
 ---pagebreak--- - * -
 Proposta de
 REGULAMENTO (CEE) Np. /91 DO CONSELHO
 de
 que altera o Regulamento (CEE) no. 1696/71
 que estabelece uma organização comum de mercado no sector do lúpulo
 0 CONSELHO DAS COMUNIDADES EUROPEIAS,
 Tendo em conta o Tratado que institui a Comunidade Económica Europeia e,
 nomeadamente, o seu artigo 43p_,
 Tendo em conta a proposta da Comissão,
 Tendo em conta o parecer do Parlamento Europeu<1>,
 Tendo em conta o parecer do Comité Económico e Social (2) ,
 Considerando que o no_ 3 do artigo 1p_ do Regulamento (CEE) no. 1696/71, que
 estabelece uma organização comum de mercado no sector do lúpulo*3*, com
 a última redacção que lhe foi dada pelo Regulamento (CEE) no. 3577/90*4>,
 define os produtos que estão submetidos á organização de mercado; que o
 artigo 2o_ do mesmo regulamento estabelece as circunstâncias em que o
 lúpulo e os produtos de lúpulo podem ser certificados;
 Considerando que, desde o estabelecimento da organização comum de mercado
 no sector do lúpulo, o comércio de produtos de lúpulo tem vindo a
 aumentar de importância; que é necessário definir com maior exactidão as
 expressões "lúpulo em pó enriquecido em Iupuiina" e "extracto de iúpuio",
 bem como as características dos produtos de lúpulo que podem ser
 introduzidos em livre circulação;
 (1)
 (2)
 (3) JO np_ L 175 de 4. 8.1971, p. 1.
 (4) JO np_ L 353 de 17.12.1990, p. 23.
 ---pagebreak--- -4
 Considerando que o artigo 7o_ do Regulamento (CEE) no. 1696/71 estabelece
 as regras que os agrupamentos de produtores devem respeitar para serem
 reconhecidos; que se verificou que vários agrupamentos de produtores
 reconhecidos da Comunidade tôm registado grandes dificuldades no que se
 refere á comercialização conjunta da produção dos respectivos membros;
 que os agrupamentos de produtores reconhecidos devem estar em condições
 de decidir se querem ou não proceder à comercialização conjunta da sua
 produção;
 Considerando que deve ser concedido um incentivo aos agrupamentos de
 produtores para procederem á comercialização conjunta da produção dos
 seus membros a fim de melhorar a posição dos agricultores no mercado;
 que, para o efeito, o montante da ajuda aos produtores pode ser reduzido
 para os agricultores que não pertençam a agrupamentos de produtores que
 comercializem conjuntamente a produção total dos seus membros,
 ADOPTOU 0 PRESENTE REGULAMENTO:
 Art igo 1o
 O Regulamento (CEE) no. 1696/71 é alterado do seguinte modo:
 1. O no_ 3, alinéa c ) , do artigo 1o_ passa a ter a seguinte redacção:
 "O "Lúpulo em pó enriquecido em Iupuiina": o produto obtido por
 moedura do lúpulo após eliminação mecânica de uma parte das
 folhas, dos caules, das brácteas e dos raquis;".
 2. O no. 3, alinéa d ) , do artigo 1o. passa a ter a seguinte redacção:
 "d) "Extracto de lúpulo": os produtos concentrados obtidos pela
 acção de um solvente sobre o lúpulo ou sobre o lúpulo em
 pó;".
 3. Ao no. 2 do art igo 2o_ ó aditado o seguinte parágrafo:
 "No caso dos produtos referidos no no_ 3, alinéas b) a e ) , do
 artigo 1p_, o certificado apenas pode ser emitido se o teor de
 ácido alfa destes produtos não for inferior ao do lúpulo a partir
 do qual foram preparados.".
 ---pagebreak--- •9-
 4. O último parágrafo do no_ 3, alinéa b ) , do artigo 7p_ passa a ter a
 seguinte redacção:
 "0 agrupamento ou união pode autorizar os seus membros a
 comercializarem directamente a totalidade ou parte da sua
 produção, em conformidade com regras estabelecidas e controladas
 pelo agrupamento ou união;".
 5. Ao np_ 5 do artigo 12o_ é aditada a seguinte alinéa c ) :
 "c) 0 montante da ajuda a fixar pode ser mais baixo no caso dos
 produtores que não pertençam a um agrupamento de produtores
 reconhecido que comercialize toda a produção dos seus
 membros em conformidade com o estabelecido no np_ 3, alinéa
 b), do artigo 7o_. Neste caso, o montante da ajuda a fixar
 não pode ser inferior a 50% do montante da ajuda fixada para
 os diferentes grupos de variedades de lúpulo em conformidade
 com as disposições dos no 5, alinéa a ) , e np_ 6 do artigo 12o
 do presente regulamento.".
 Artigo 2o
 0 presente regulamento entra em vigor no sétimo dia seguinte ao da sua
 pub Ii cação no Jornal Oficial das Comunidades Europeias.
 0 presente regulamento é obrigatório em todos os seus elementos e
 directamente aplicável em todos os Estados-membros.
 Feito em Pelo Conselho
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 0257-9553
 COM(91) 263 final
 DOCUMENTOS
 PT 03
 N.° de catálogo : CB-CO-91-306-PT-C
 ISBN 92-77-74202-X
 Serviço das Publicações Oficiais das Comunidades Europeias
 L-2985 Luxemburgo