type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.6.2010
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 161/35
 Žádost o rozhodnutí o předběžné otázce podaná Cour de cassation (Francie) dne 16. dubna 2010 — Trestní řízení proti Azizu Melkimu
 (Věc C-188/10)
 (2010/C 161/53)
 Jednací jazyk: francouzština
 Předkládající soud
 Cour de cassation
 Účastník původního trestního řízení
 Aziz Melki
 Předběžné otázky
 1)
 Brání článek 267 Smlouvy o fungování Evropské unie podepsané v Lisabonu dne 13. prosince 2007 právní úpravě, jako je právní úprava vyplývající z čl. 23-2 pododstavce 2 a čl. 23-5 pododstavce 2 usnesení č. 58-1067 ze dne 7. listopadu 1958, přijatých na základě ústavního zákona č. 2009-1523 ze dne 10. prosince 2009, které ukládají soudům povinnost přednostně rozhodnout o předložení Conseil constitutionnel otázky ústavnosti, která jim byla položena, pokud se tato otázka týká nesouladu vnitrostátního právního předpisu s ústavou, z důvodu jeho rozporu s ustanoveními práva Unie?
 2)
 Brání článek 67 Smlouvy o fungování Evropské unie podepsané v Lisabonu dne 13. prosince 2007 právní úpravě, jako je právní úprava vyplývající z článku 78-2 pododstavce 4 code de procédure pénale, který stanoví, že „v pásmu mezi pozemní hranicí Francie se státy, které jsou stranami úmluvy podepsané v Schengenu dne 19. června 1990, a linií 20 km od hranic na francouzské straně, jakož i ve veřejných prostorech přístavů, letišť a železničních či autobusových nádraží používaných pro mezinárodní dopravu a oficiálně takto označených může být totožnost osob rovněž ověřena za podmínek stanovených v prvním pododstavci, za účelem kontroly, zda jsou dodržovány požadavky týkající se držení, nošení a předkládání dokladů a dokumentů stanovených právním předpisy. Dojde-li k takové kontrole ve vlaku, který zajišťuje mezinárodní spojení, může být provedena na úseku cesty mezi hranicí a první zastávkou, která se nachází více než 20 km od hranice. Ve vlacích zajišťujících mezinárodní spojení na trasách vykazujících zvláštní znaky dopravního spojení může být však kontrola provedena rovněž mezi touto zastávkou a zastávkou, která se nachází ve vzdálenosti do 50 km od první zastávky. Tyto trasy a zastávky jsou stanoveny vyhláškou ministerstva. Pokud se na úseku dálnice začínajícím v pásmu uvedeném v první větě tohoto pododstavce první mýtná stanice nachází za linií 20 kilometrů od hranic, kontrola může být kromě toho provedena až do místa první mýtné stanice na parkovištích, jakož i v místě této mýtné stanice a na přilehlých parkovištích. Mýtné stanice dotčené tímto ustanovením jsou stanoveny vyhláškou“ ?


type: contracts

text:
 30.10.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 310/72
 DET BLANDEDE EØS-UDVALGS AFGØRELSE
 Nr. 103/2014
 af 16. maj 2014
 om ændring af bilag XX (Miljø) til EØS-aftalen
 DET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR —
 under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»EØS-aftalen«), særlig artikel 98, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 Kommissionens direktiv 2013/28/EU af 17. maj 2013 om ændring af bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF om udrangerede køretøjer (1) skal indarbejdes i EØS-aftalen.
 (2)
 Bilag XX til EØS-aftalen bør derfor ændres —
 VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:
 Artikel 1
 Følgende led tilføjes i punkt 32e (Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF) i bilag XX til EØS-aftalen:
 »—
 32013 L 0028: Kommissionens direktiv 2013/28/EU af 17. maj 2013 (EUT L 135 af 22.5.2013, s. 14).«
 Artikel 2
 Den islandske og den norske udgave af direktiv 2013/28/EU, der offentliggøres i EØS-tillægget til Den Europæiske Unions Tidende, er begge autentiske.
 Artikel 3
 Denne afgørelse træder i kraft den 17. maj 2014, forudsat at alle meddelelser er indgivet, jf. EØS-aftalens artikel 103, stk. 1 (2).
 Artikel 4
 Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidendes EØS-afsnit og EØS-tillæg.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 16. maj 2014.
 På Det Blandede EØS-Udvalgs vegne
 Gianluca GRIPPA
 Formand
 (1) EUT L 135 af 22.5.2013, s. 14.
 (2) Ingen forfatningsmæssige krav angivet.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 31986D0454
 86/454/EWG: Beschluß des Rates vom 11. September 1986 über den Abschluß der Vereinbarung in Form eines Briefwechsels mit den Vereinigten Staaten von Amerika zur Änderung der Vereinbarung vom 21. Oktober 1982 über den Handel mit bestimmten Stahlerzeugnissen
 Amtsblatt Nr. L 262 vom 13/09/1986 S. 0021
 ***** BESCHLUSS DES RATES vom 11. September 1986 über den Abschluß der Vereinbarung in Form eines Briefwechsels mit den Vereinigten Staaten von Amerika zur Änderung der Vereinbarung vom 21. Oktober 1982 über den Handel mit bestimmten Stahlerzeugnissen (86/454/EWG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 113, auf Vorschlag der Kommission, in Erwägung nachstehender Gründe: Die Gemeinschaft hat eine Vereinbarung mit den Vereinigten Staaten von Amerika zur Verlängerung und Änderung der Vereinbarung vom 21. Oktober 1982 über den Handel mit bestimmten Stahlerzeugnissen (1) geschlossen. Diese ist durch eine Vereinbarung über Stahlhalbzeug zu ergänzen, mit der die Interessen der Gemeinschaftshersteller, die diese Stahlerzeugnisse ausführen, auf dem Markt der Vereinigten Staaten von Amerika im wesentlichen gewahrt wird. Diese Vereinbarungen betreffen nur die Ausfuhren der Gemeinschaft in ihrer Zusammensetzung vom 31. Dezember 1985. Der auf den Vertrag über die Gründung der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl gestützten Entscheidung der Kommission über den Abschluß dieser Vereinbarung hat der Rat gemäß diesem Vertrag zugestimmt. Demnach ist die Vereinbarung, soweit sie Erzeugnisse betrifft, die unter den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft fallen, zu genehmigen - BESCHLIESST: Artikel 1 (1) Die Vereinbarung in Form eines Briefwechsels mit den Vereinigten Staaten von Amerika zur Änderung der Vereinbarung vom 21. Oktober 1982 über den Handel mit bestimmten Stahlerzeugnissen wird, soweit sie Erzeugnisse betrifft, die unter den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft fallen, im Namen dieser Gemeinschaft genehmigt. (2) Der Wortlaut der Vereinbarung ist diesem Beschluß beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates wird ermächtigt, die Person zu bestellen, die befugt ist, die Vereinbarung rechtsverbindlich für die Europäische Wirtschaftsgemeinschaft zu unterzeichnen. Geschehen zu Brüssel am 11. September 1986. Im Namen des Rates Der Präsident G. HOWE (1) ABl. Nr. L 355 vom 31. 12. 1985, S. 2.


text:
 9.12.2017
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 326/37
 PROTOCOLE
 à l'accord-cadre de partenariat et de coopération entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la Mongolie, d'autre part, visant à tenir compte de l'adhésion de la République de Croatie à l'Union européenne
 LE ROYAUME DE BELGIQUE,
 LA RÉPUBLIQUE DE BULGARIE,
 LA RÉPUBLIQUE TCHÈQUE,
 LE ROYAUME DE DANEMARK,
 LA RÉPUBLIQUE FÉDÉRALE D'ALLEMAGNE,
 LA RÉPUBLIQUE D'ESTONIE,
 L'IRLANDE,
 LA RÉPUBLIQUE HELLÉNIQUE,
 LE ROYAUME D'ESPAGNE,
 LA RÉPUBLIQUE FRANÇAISE,
 LA RÉPUBLIQUE DE CROATIE,
 LA RÉPUBLIQUE ITALIENNE,
 LA RÉPUBLIQUE DE CHYPRE,
 LA RÉPUBLIQUE DE LETTONIE,
 LA RÉPUBLIQUE DE LITUANIE,
 LE GRAND-DUCHÉ DE LUXEMBOURG,
 LA HONGRIE,
 LA RÉPUBLIQUE DE MALTE,
 LE ROYAUME DES PAYS-BAS,
 LA RÉPUBLIQUE D'AUTRICHE,
 LA RÉPUBLIQUE DE POLOGNE,
 LA RÉPUBLIQUE PORTUGAISE,
 LA ROUMANIE,
 LA RÉPUBLIQUE DE SLOVÉNIE,
 LA RÉPUBLIQUE SLOVAQUE,
 LA RÉPUBLIQUE DE FINLANDE,
 LE ROYAUME DE SUÈDE,
 LE ROYAUME-UNI DE GRANDE-BRETAGNE ET D'IRLANDE DU NORD,
 parties contractantes au traité sur l'Union européenne et au traité sur le fonctionnement de l'Union européenne, ci-après dénommées les «États membres», et
 L'UNION EUROPÉENNE,
 d'une part, et
 LE GOUVERNEMENT DE LA MONGOLIE, ci-après dénommé «Mongolie»,
 d'autre part,
 ci-après conjointement dénommées les «parties contractantes» aux fins du présent protocole,
 VU l'adhésion de la République de Croatie à l'Union européenne le 1er juillet 2013,
 CONSIDÉRANT que l'accord-cadre de partenariat et de coopération entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la Mongolie, d'autre part, ci-après dénommé «l'accord», a été signé à Oulan-Bator le 30 avril 2013,
 CONSIDÉRANT que le traité relatif à l'adhésion de la République de Croatie à l'Union européenne, ci-après dénommé le «traité d'adhésion», a été signé à Bruxelles le 9 décembre 2011,
 CONSIDÉRANT que, conformément à l'article 6, paragraphe 2, de l'acte d'adhésion de la République de Croatie, l'adhésion de cette dernière à l'accord doit être approuvée par la conclusion d'un protocole à celui-ci,
 SONT CONVENUS DE CE QUI SUIT:
 Article premier
 La République de Croatie adhère à l'accord-cadre de partenariat et de coopération entre l'Union européenne et ses États membres, d'une part, et la Mongolie, d'autre part, signé à Oulan-Bator le 30 avril 2013; elle adopte, de la même manière que les autres États membres de l'Union européenne, le texte de l'accord et en prend acte.
 Article 2
 En temps utile après le paraphe du présent protocole, l'Union européenne communique le texte de l'accord en langue croate à ses États membres et à la Mongolie. Sous réserve de l'entrée en vigueur du présent protocole, le texte de l'accord en langue croate fait foi dans les mêmes conditions que les textes de l'accord en langues allemande, anglaise, bulgare, danoise, espagnole, estonienne, finnoise, française, grecque, hongroise, italienne, lettone, lituanienne, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, roumaine, slovaque, slovène, suédoise et tchèque.
 Article 3
 Le présent protocole fait partie intégrante de l'accord.
 Article 4
 1. Le présent protocole est approuvé par l'Union européenne, par le Conseil de l'Union européenne au nom des États membres et par la Mongolie, selon les procédures qui leur sont propres. Les parties contractantes se notifient l'accomplissement des formalités nécessaires à cet effet. Les instruments d'approbation sont déposés auprès du secrétariat général du Conseil de l'Union européenne.
 2. Le présent protocole entre en vigueur le premier jour du mois suivant la date de dépôt du dernier instrument d'approbation, mais pas avant la date d'entrée en vigueur de l'accord.
 Article 5
 Le présent protocole est rédigé en double exemplaire en langues allemande, anglaise, bulgare, croate, danoise, espagnole, estonienne, finnoise, française, grecque, hongroise, italienne, lettone, lituanienne, maltaise, néerlandaise, polonaise, portugaise, roumaine, slovaque, slovène, suédoise, tchèque et mongole, tous les textes faisant également foi.
 EN FOI DE QUOI, les plénipotentiaires soussignés, dûment habilités à cet effet, ont signé le présent protocole.
 Съставено в Брюксел на тридесет и първи октомври през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el treinta y uno de octubre de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třicátého prvního října dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den enogtredivte oktober to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am einunddreißigsten Oktober zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta oktoobrikuu kolmekümne esimesel päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τριάντα μία Οκτωβρίου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the thirty-first day of October in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trente-et-un octobre deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu trideset prvog listopada godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì trentuno ottobre duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trīsdesmit pirmajā oktobrī.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų spalio trisdešimt pirmą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év október havának harmincegyedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fil-wieħed u tletin jum ta’ Ottubru fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, eenendertig oktober tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzydziestego pierwszego października roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em trinta e um de outubro de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la treizeci și unu octombrie două mii șaisprezece.
 V Bruseli tridsiateho prvého októbra dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne enaintridesetega oktobra leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantenakymmenentenäensimmäisenä päivänä lokakuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den trettioförsta oktober år tjugohundrasexton.
 Хоёр мянга арван зургаан оны аравдугаар сарын гучин нэгний өдөр Брюссель хотноо үйлдэв.
 За държавите-членки
 Por los Estados miembros
 Za členské státy
 For medlemsstaterne
 Für die Mitgliedstaaten
 Liikmesriikide nimel
 Για τα κράτη μέλη
 For the Member States
 Pour les États membres
 Za države članice
 Per gli Stati membri
 Dalībvalstu vārdā –
 Valstybių narių vardu
 A tagállamok részéről
 Għall-Istati Membri
 Voor de lidstaten
 W imieniu Państw Członkowskich
 Pelos Estados-Membros
 Pentru statele membre
 Za členské štáty
 Za države članice
 Jäsenvaltioiden puolesta
 För medlemsstaterna
 Гишүүн улсыг тѳлѳѳлж
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Европын Холбоог тѳлѳѳлж
 За Монголия
 Por Mongolia
 Za Mongolsko
 For Mongoliet
 Für die Mongolei
 Mongoolia nimel
 Για τη Μογγολία
 For Mongolia
 Pour la Mongolie
 Za Mongoliju
 Per la Mongolia
 Mongolijas vārdā –
 Mongolijos vardu
 Mongólia Részéről
 Għall-Mongolja
 Voor Mongolië
 W imieniu Mongolii
 Pela Mongólia
 Pentru Mongolia
 Za Mongolsko
 Za Mongolijo
 Mongolian Puolesta
 För Mongoliet
 Монгол Улсыг тѳлѳѳлж


text:
 TUAIRIM AN ABHCÓIDE GINEARÁLTA
 MEDINA
 arna tabhairt an 27 Eanáir 2022(1)
 Cás C‐269/20
 Finanzamt T
 v
 S
 (Iarraidh ar réamhrialú ón Bundesfinanzhof (Cúirt Chónaidhme Fhioscach na Gearmáine))
 (Iarraidh ar réamhrialú – Cáin Bhreisluacha (CBL) – Grúpaí CBL – Ainmniú comhalta de ghrúpa CBL mar an duine inchánach – Soláthairtí inmheánacha laistigh den ghrúpa CBL – Soláthairtí curtha ar fáil ag comhalta den ghrúpa CBL ar fondúireacht náisiúnta é arna rialú ag an dlí poiblí – Soláthairtí seirbhísí arna ndéanamh saor in aisce Gabháil le gníomhaíocht arna déanamh i gcáil oifigiúil mar aon le gníomhaíocht eacnamaíoch)
 1. Baineann an iarraidh ar réamhrialú seo ón Bundesfinanzhof (Cúirt Chónaidhme Fhioscach na Gearmáine) le léirmhíniú ar Airteagal 4(4) agus ar phointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir 77/388/ECC(2) ón gComhairle agus a d’eascair i gcomhthéacs caingne idir S, fondúireacht náisiúnta arna rialú ag an dlí poiblí, agus Finanzamt T (Oifig Chánach, T, An Ghearmáin; “an Finanzamt”). Baineann an díospóid ar dtús le hainmniú S (qua a feidhm mar chuideachta rialaithe), mar aon leis an gcuideachta a chuireann seirbhísí glantóireachta ar fáil ina duine inchánach amháin chun críoch cánach breisluacha (CBL); agus ar lean uaidh sin, baineann sé leis an gceist an bhféadfadh soláthar seirbhísí arna gcur ar fáil saor in aisce chun críche a thagann faoi réim na gníomhaíochta a dhéanann S i gcáil oifigiúil (nach mór di a chur i gcrích i bhfeidhmiú údaráis phoiblí) a bheith faoi réir CBL i gcomhréir le pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Treoir sin.
 2. Ba cheart an Tuairim seo a léamh in éineacht le mo Thuairim chomhthreomhar i gCás C‐141/20, Norddeutsche Gesellschaft für Diakonie a tugadh ar an 13 Eanáir 2022, go háirithe ós rud é go bhfreagraíonn raon feidhme na ceiste arna tarchur ag Cúigiú Dlísheomra an Bundesfinanzhof (An Chúirt Chónaidhme Fhioscach) sa chás seo don chéad cheist a tharchuir Aonú Dlísheomra Déag na cúirte úd i gCás C‐141/20.
 I. An dlí lena mbaineann
 3. Cuireadh Treoir 2006/112/CE(3) ón gComhairle in ionad an tSéú Treoir, ón 1 Eanáir 2007. Tá an Séú Treoir infheidhme ratione temporis maidir leis na príomhimeachtaí go fóill.
 4. D’fhoráil Airteagal 2 den Séú Treoir: “beidh seo a leanas faoi réir cánach breisluacha: 1. soláthar earraí nó seirbhísí a dhéantar ar chomaoin laistigh de chríocha na tíre ag duine inchánach ag feidhmiú sa cháil sin.”
 5. D’fhoráil Airteagal 4 den Treoir úd:
 “1. Ciallóidh ‘duine inchánach’ aon duine a dhéanann aon ghníomhaíocht eacnamaíoch a shonraítear i mír 2 go neamhspleách in aon áit is cuma cad é cuspóir nó torthaí na gníomhaíochta sin.
 ...
 4. Ní fholaíonn úsáid an fhrása ‘go neamhspleách’ i mír 1 duine atá fostaithe nó atá faoi cheangal le fostóir le conradh fostaíochta nó le haon naisc dhlíthiúla eile lena mbunaítear an gaol fostóra agus fostaí maidir le dálaí oibre, luach saothair agus dliteanas an fhostóra.
 Faoi réir na gcomhairliúchán dá bhforáiltear in Airteagal 29, féadfaidh gach Ballstát caitheamh le daoine atá bunaithe i gcríoch na tíre a bhfuil dlúthcheangal eatarthu trí naisc airgeadais, eacnamaíocha agus eagrúcháin, cé go bhfuil siad neamhspleách go dlíthiúil, mar dhuine inchánach amháin.
 5. Ní mheasfar Stáit, údaráis réigiúnacha agus údaráis rialtas áitiúla ná comhlachtaí eile arna rialú ag an dlí poiblí ina ndaoine inchánach i leith na ngníomhaíochtaí nó idirbhearta ina mbíonn siad rannpháirteach mar údaráis phoiblí fiú amháin i gcás go mbaileoidh siad dleachtanna, táillí, ranníocaíochtaí nó íocaíochtaí i ndáil leis na gníomhaíochtaí nó leis na hidirbhearta sin.
 In ainneoin sin, i gcás ina ndéanfaidh siad na gníomhaíochtaí nó na hidirbhearta sin, measfar gur daoine inchánach i dtaca leis na gníomhaíochtaí nó na hidirbhearta sin iad i gcás ina dtiocfadh saobhadh suntasach ar an iomaíocht de bharr déileáil leo mar dhaoine neamh-inchánach.
 Ar scor ar bith, measfar gur daoine inchánach na comhlachtaí seo i dtaca leis na gníomhaíochtaí a liostaítear in Iarscríbhinn D, ar choinníoll nach ndéantar iad ar an mionchóir nach fiú a áireamh.
 Féadfaidh Ballstáit gníomhaíochtaí na gcomhlachtaí seo atá díolmhaithe faoi Airteagal 13 nó 28 a mheas ina ngníomhaíochtaí lena ngabhann siad mar údaráis phoiblí.”
 6. Sonraíodh i bpointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir go gcaithfear leis an méid seo a leanas mar sheirbhísí ar chomaoin:
 “soláthairtí seirbhísí arna ndéanamh saor in aisce ag an duine inchánach chun úsáide príobháidí aige féin nó ag a fhoireann nó go ginearálta chun críoch nach críocha a ghnósan iad.”
 II. Na fíorais is cúis le díospóid na bpríomhimeachtaí agus na ceisteanna arna dtarchur i gcomhair réamhrialú
 7. Is fondúireacht Ghearmánach arna rialú ag an dlí poiblí agus ar urraitheoir ollscoile a fheidhmíonn inter alia scoil ollscoile leighis í S, an t-iarratasóir sna príomhimeachtaí. Is duine inchánach í agus cuireann sí seirbhísí ar fáil ar chomaoin (cúram othar). Ag an am céanna, ina duine dlíthiúil arna rialú ag an dlí poiblí, déanann sí cúraimí ina cáil oifigiúil (múineadh mic léinn) nach meastar gur duine inchánach í ina leith sin.
 8. Is í S máthair an ghrúpa cánach (“Organträgerin”), do scoil ollscoile leighis agus do U-GmbH araon. Tá S faoi réir CBL i ndáil leis na gníomhaíochtaí eacnamaíocha a dhéanann sí ar chomaoin, fad atá sí díolmhaithe ó CBL i ndáil leis na gníomhaíochtaí a dhéanann sí i bhfeidhmiú a cumhachtaí mar údarás poiblí.
 9. De réir fianaise nach gconspóidtear ó Finanzamt T, is í S an chuideachta rialaithe atá ag rialú U-GmbH. Chuir U-GmbH seirbhísí glantóireachta, sláinteachais, níocháin agus seirbhísí iompair d’othair ar fáil do S. Soláthraíodh seirbhísí glantóireachta U-GmbH ar áitreabh S, is é sin le rá, ar fud an choimpléisc foirgneamh ina bhfuil an scoil ollscoile leighis lonnaithe, lena n-áirítear mar aon le seomraí othar, dorchlaí, obrádlanna, seomraí léachta agus saotharlanna. Cé go dtiomnaítear spás ospidéil do chúram othar agus go dtagann sé faoi réim ghníomhaíochtaí eacnamaíocha S, úsáidtear seomraí léachta, saotharlanna agus a leithéid d’oiliúint mac léinn agus dá réir, tagann siad faoi réim gníomhaíochtaí arna ndéanamh ag S ina cáil mar údarás poiblí.
 10. B’ionann cion an achair dhromchla iomláin a bhí le glanadh agus a bhí tiomnaithe do ghníomhaíochtaí údaráis phoiblí is 7.6 %. I soláthar gach seirbhís arna gcur ar fáil ar mhaithe le S, íocadh táille iomlán EUR 76 085.48 le U-GmbH don bhliain atá faoi thrácht (2005). Mheas S ina tuairisceáin CBL a bhain le gníomhaíochtaí leighis na hollscoile gurbh seirbhísí inmheánacha neamh-inchánacha arna gcur ar fáil i gcomhthéacs an eintitis amháin chun críoch cánach (grúpa CBL) iad na seirbhísí arna gcur ar fáil di ag U-GmbH.
 11. Ghlac Finanzamt T leis an dearcadh, i measúnú cánach coigeartaithe don bhliain 2005 (de dhroim iniúchta seachtraigh), gur bhunaigh oibríochtaí S gnóthas aonair dá gcaithfear tuairisceán comónta CBL a thíolacadh agus, dá réir, nach raibh gá ach measúnú cánach amháin a eisiúint. I dtaca leis sin, ghlac Finanzamt T leis an dearcadh gur cuireadh na seirbhísí glantóireachta arna gcur ar fáil ag U-GmbH do S i leith a gníomhaíochtaí i bhfeidhm údaráis phoiblí ar fáil faoi réim eintitis aonair chun críoch cánach (grúpa CBL). Thug na seirbhísí glantóireachta tacaíocht do ghníomhaíocht gur gníomhaíocht a bhí ann “seachas amhail a ghnó” agus i gcás S, ba chúis dá réir é le sochar comhchineáil de réir bhrí phointe 2 de mhír 3(9a) den Umsatzsteuergesetz (an dlí maidir le cáin bhreisluacha, “an UStG”) (lena dtrasuitear pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir) Ós rud é gurb ionann luach saothair iomlán na seirbhísí glantóireachta arna gcur ar fáil ag U-GmbH do S agus EUR 76 065.48 le linn na bliana atá i gceist, ghlac Finanzamt T leis an dearcadh, ag áireamh di gurbh ionann cion an achair a bhí tiomnaithe do ghníomhaíochtaí arna ndéanamh ag S ina húdarás poiblí agus 7.6 % de chion an achair dhromchla iomláin a glanadh, go bhfreagraíonn EUR 5 782.50 do ghlantachán na n-achar a úsáidtear do ghníomhaíochtaí údaráis phoiblí. I ndiaidh marcáil suas brabúis a asbhaint, ar mheasúnaigh sí a bheith EUR 525.66, shocraigh Finanzamt T an bonn cánach don sochar comhchineáil ag EUR 5 257 agus chuir sí ardú EUR 841.12 ar an gcáin láimhdeachais dá réir.
 12. Dhiúltaigh an Finanzamt céanna sin d’agóid S maidir leis an measúnú sin. Mar sin féin, le linn na himeachtaí ag an gcéad chéim roimh an Niedersächsisches Finanzgericht (an Chúirt Fhioscach, an tSacsain Íochtarach, an Ghearmáin), dhaingnigh an chúirt sin achomharc S. Ba é dearcadh na cúirte sin ná go raibh sé doshéanta gurb ionann S ina cuideachta rialaithe agus U-GmbH ina cuideachta a bhí faoi rialú mar eintitis aonair chun críoch cánach (grúpa CBL). Chlúdaigh an grúpa CBL sin na gníomhaíochtaí a rinne S i bhfeidhm údaráis phoiblí chomh maith. Níor comhlíonadh na coinníollacha chun go mbeadh ann do shochar comhchineáil de réir bhrí phointe 2 de Mhír 3(9a), den UStG.
 13. Eascraíonn an t-ordú tarchuir i gcomhthéacs achomhairc ar phointe dlí (Revision) arna thionscnamh ag Finanzamt T sna príomhimeachtaí roimh an Bundesfinanzhof (An Chúirt Chónaidhme Fhioscach).
 14. I gcomhthéacs na caingne sin, chinn Cúigiú Dlísheomra an Bundesfinanzhof (An Chúirt Chónaidhme Fhioscach) bac a chur ar na himeachtaí agus na ceisteanna seo a leanas a tharchur chuig an gCúirt Bhreithiúnais le haghaidh réamhrialú:
 ‘(1). An údaraítear do Bhallstáit leis an dara fomhír d’Airteagal 4(4) an [Séú Treoir] caitheamh le daoine atá bunaithe ar a gcríoch féin a bhfuil dlúthcheangal eatarthu trí naisc airgeadais, eacnamaíocha agus eagrúcháin cé go bhfuil siad neamhspleách go dlíthiúil mar dhuine inchánach amháin agus é a fheidhmiú sa chaoi:
 (a) go ndéileáiltear leo mar dhuine inchánach amháin trí cheann de na daoine sin, arb é an duine inchánach é d’idirbhearta arna ndéanamh ag na daoine sin; nó sa chaoi:
 (b) go gcaithfidh go gcothódh an caitheamh leo mar dhuine inchánach amháin grúpa CBL a bheadh seachtrach ó na daoine a bhfuil dlúthcheangal eatarthu — agus dá réir, anuas air sin, go mbeadh caillteanas cánach suntasach orthu i gcoinne a dtola — ar eintiteas samhailteach é arna bhunú go sonrach chun críoch CBL?
 (2). Más é freagra na chéad cheiste é (a): an bhfuil sé ag cloí le cásdlí na Cúirte Breithiúnais maidir le críocha nach críocha gnó iad de réir bhrí Airteagal 6(2) [An Séú Treoir] (breithiúnas an 12 Feabhra 2009, VNLTO C‐515/07, EU:C:2009:88) i gcás duine inchánach,
 (a) ar thaobh amháin, a ghabhann le gníomhaíocht eacnamaíoch, agus arna déanamh sin, go gcuireann sé seirbhísí ar fáil ar chomaoin de réir bhrí Airteagal 2(1) an [Séú Treoir], agus
 (b) ar thaobh eile, a ghabhann ag an am céanna le gníomhaíocht nach mór dó a chur i gcrích i bhfeidhmiú údaráis phoiblí (gníomhaíocht arna déanamh aige ina cháil oifigiúil) agus nach meastar gur duine inchánach é i ndáil léi sin, de réir Airteagal 4(5) an [Séú Treoir],
 nach bhfuil seirbhís arna cur ar fáil aige saor in aisce chun críche a thagann faoi réim na gníomhaíochta a dhéanann sé i gcáil oifigiúil faoi réir cánach, de réir phointe b den chéad abairt d‘Airteagal 6(2) den [Séú Treoir]?’
 III. Anailís
 A. Achoimre ghairid ar argóintí na bpáirtithe
 1. An chéad cheist
 15. Is é a iarrann an chúirt a rinne an tarchur ina céad cheist i ndáiríre ná an gcaithfear an dara fomhír in Airteagal 4(4) an Séú Treoir a léirmhíniú ar bhealach go gcuireann sé bac ar Bhallstát duine inchánach chun críoch CBL a ainmniú, ní an grúpa CBL féin (“Organkreis”) ach ball áirithe den ghrúpa sin, is é sin an chuideachta rialaithe (“Organträger”).
 16. Áitíonn Rialtas na Gearmáine argóintí comhchosúla maidir leis an gcéad cheist leo siúd sin a d’ardaigh sé sa chás comhthreomhar, Cás C‐141/20. (4) Go bunúsach, maíonn sé gurb é rogha na mBallstát, dá bhforáiltear sa dara fomhír d’Airteagal 4(4) an Séú Treoir, caitheamh le daoine atá bunaithe ar a gcríoch féin a bhfuil dlúthcheangal eatarthu trí naisc airgeadais, eacnamaíocha agus eagrúcháin cé go bhfuil siad neamhspleách go dlíthiúil mar dhuine inchánach amháin, agus go bhféadfaí é a fheidhmiú i slí is go mbeadh caitheamh mar dhaoine inchánacha amháin bainteach le duine de na daoine sin (amháin) (gurb é sin, an chuideachta rialaithe), ar duine inchánach é d’idirbhearta arna ndéanamh ag na daoine sin.
 17. Ina anailís ar an gcéad cheist a tarchuireadh, ardaíonn an Coimisiún na hargóintí céanna a d’áitigh sé sa chás comhthreomhar, Cás C‐141/20. Go bunúsach, áitíonn sé go gcuireann an dara fomhír d’Airteagal 4(4) an Séú Treoir bac ar fhorálacha náisiúnta coinníoll a dhéanamh de go ndéanfaí duine inchánach an ghrúpa de chuideachta rialaithe an ghrúpa CBL agus na baill eile a fhágáil amach.
 2. An dara ceist
 18. Lena dara ceist, is é a iarrann an chúirt a rinne an tarchur i ndáiríre ná i gcás an chéad eintitis a dhéanann gníomhaíochtaí eacnamaíocha ar duine inchánach é mar gheall orthu ar dtús, agus, sa dara háit, a dhéanann gníomhaíochtaí i bhfeidhmiú cumhachtaí poiblí atá díolmhaithe ó CBL ina leith sin faoi Airteagal 4(5) an Séú Treoir, an bhféadfaí cáin a ghearradh de réir Airteagal 6(2) an Séú Treoir ar sholáthar seirbhísí saor in aisce faoina réim gníomhaíochta eacnamaíche atá beartaithe dá réimse gníomhaíochta mar údarás poiblí.
 19. Tá Rialtas na Gearmáine den tuairim gur chóir freagra dearfach a bheith ar an gceist úd. Go bunúsach, is é a áitíonn an rialtas ná i gcás duine inchánach a dhéanann, ar thaobh amháin, gníomhaíocht eacnamaíoch agus a sholáthraíonn seirbhísí ar chomaoin de réir bhrí Airteagal 2(1) an Séú Treoir agus a dhéanann, ag an am céanna, gníomhaíocht mar údarás poiblí nach measfar mar dhuine inchánach é ina leith faoi Airteagal 4(5) den Treoir sin, go bhféadfaí cáin a ghearradh de réir phointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir ar sholáthar seirbhíse saor in aisce i réimse an duine incháinithe.
 20. Áitíonn Rialtas na Gearmáine go háirithe, murab ionann an cur chuige a leanadh faoi cheannteideal phointe (a) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir, gur cheart riachtanais “neamheacnamaíocha” a bheith san áireamh leis an téarma “chun críoch nach críocha [an] ghnó iad” de réir bhrí phointe (b) ó chéad abairt Airteagail 6(2) an Séú Treoir agus nach mór gur faoi raon feidhme na forála sin a thagann siad.
 21. I dtaca leis sin, maíonn an rialtas nach dtagann cásdlí na Cúirte salach ar a chur chuige maidir le coincheap an fhrása “chun críoch nach críocha an ghnó iad” i mbreithiúnais a bhaineann le pointe (a) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) arna léamh in éineacht le hAirteagal 17(2) den Séú Treoir.(5)
 22. Mar thuairim mhalartach, mura gceadaítear gearradh cánach ar shochar comhchineáil de réir phointe (b) ón gcéad abairt d’Airteagal 6(2) an Séú Treoir, áitíonn Rialtas na Gearmáine go bhfuil údar leis an gcánachas i gcás ar bith i leith sholáthar na seirbhísí i gcomhthéacs na ngníomhaíochtaí faoi réim neamheacnamaíoch eintitis ar nós S, de réir an dara habairt d’Airteagal 6(2) den Treoir sin, faoina bhfuil an rogha ag Ballstáit maolú ar fhorálacha na treorach sin.
 23. Dar leis an gCoimisiún, níl aon ghá go bhfreagrófaí an dara ceist le go dtabharfaí freagra a bheadh cabhrach don chúirt a rinne an tarchur chun réitigh an cháis sna príomhimeachtaí.
 B. Measúnú
 24. Tá dhá phríomhcheist don Chúirt ann sa chás seo: (i) an cheist maidir le cé ar chóir a mheas ina dhuine inchánach de ghrúpa CBL, faoin dara fomhír in Airteagal 4(4) an Séú Treoir (an chéad cheist arna tarchur); agus (ii) conas caitheamh le soláthairtí duine dlíthiúil atá ag feidhmiú sa réimse pobail agus príobháideach araon, chun críoch CBL, nuair a bhunaíonn an duine sin eintiteas aonair chun críoch cánach (grúpa CBL) le duine eile. Is í an cheist go háirithe ná arb ionann seirbhísí glantóireachta arna soláthar ag ball de ghrúpa CBL do chomhlacht arna rialú ag an dlí poiblí nach bhfuil a ghníomhaíochtaí inchánach — comhlacht, ar a thaobh féin de, ar ball é agus ar cuideachta rialaithe ar ghrúpa CBL é — agus: (a) soláthairtí inmheánacha neamh-inchánacha i gcomhthéacs an ghrúpa CBL sin; nó (b) soláthar arna dhéanamh “saor in aisce” (sochar comhchineáil), a raibh CBL iníoctha ina leith sin (an dara ceist arna tarchur).
 1. Maidir leis an gcéad shaincheist (an chéad cheist arna tarchur)
 25. Baineann an chéad cheist arna tarchur le hainmniú mar dhuine inchánach amháin i gcomhthéacs ghrúpa CBL faoin dara fomhír in Airteagal 4(4) an Séú Treoir. Is ionann an cheist úd, go bunúsach, agus an chéad cheist arna tarchur sa chás comhthreomhar, Cás C‐141/20.
 26. I mo Thuairim chomhthreomhar sa chás sin, mhínigh mé go bunúsach: (i) nach gcailleann baill ghrúpa CBL a stádas mar “dhuine inchánach” fad is nach stadann baill an ghrúpa CBL ag déanamh gníomhaíochtaí eacnamaíocha neamhspleácha; (ii) nach bhféadfaidh Ballstáit cineál coincheapa de ghrúpa CBL agus aidhm na forála sin a athrú nuair a fheidhmíonn siad an rogha a thugtar dóibh faoi Airteagal 4(4) an Séú Treoir agus nuair a leagann siad síos coinníollacha agus módúlachtaí áirithe do ghrúpaí CBL. Ina theannta sin, nach bhféadfaidh reachtaíocht trasuite na treorach agus sainiú na gcomhshocraithe i gcomhair cur i bhfeidhm na gceart a d’fhéadfadh grúpaí CBL agus daoine a ghabháil ó Airteagal 4(4) feidhm a bheith aige a bhainfeadh leas na gceart úd ó ghrúpaí agus ó dhaoine áirithe a chomhlíonfadh na ceanglais a bhaineann leo faoin Séú Treoir murach sin (déanta na fírinne, mar atá i gceist do na daoine atá faoi chaibidil sa chás seo agus iadsan i gCás C‐141/20); (iii) is iad cuspóirí dara fomhír Airteagail 4(4) ná mí-úsáid agus imghabháil chánach a chosc agus oibríochtaí riaracháin a shimpliú trí dhíolúine CBL a dheonú d’idirbhearta inghrúpa.
 27. Mar thoradh air sin, bhain mé de thátal as sa Tuairim sin gur cheart foráil sin an Séú Treoir a léirmhíniú i slí is: (I) go gceadaítear caitheamh le daoine dlúthghaolmhara, ar baill de ghrúpa CBL iad mar dhuine inchánach amháin chun críoch oibleagáidí CBL; ach ag an am céanna i slí (ii) lena gcuirtear bac ar reachtaíocht Bhallstáit (ar nós pointe 2 de mhír 2(2) den UStG) nach n-ainmnítear ach ball rialaithe an ghrúpa – ag a bhfuil tromlach na gceart vótála agus sealúchas tromlaigh sa chuideachta atá faoi rialú i ngrúpa sin na ndaoine inchánacha – ina ionadaí an ghrúpa CBL agus mar dhuine inchánach an ghrúpa sin, agus na baill eile a fhágáil amach.
 28. Tá an tátal céanna le baint as an gcás seo, sa mhéid gurb ionann an fhoráil ábhartha ó dhlí na Gearmáine idir lámha agus í sin i gCás C‐141/20 (is í sin pointe 2 de mhír 2(2) den UStG).
 29. Mar a mhíním sa Tuairim chomhthreomhar, tá mé den tuairim gur róléir go dtéann an fhoráil réamhluaite níos faide ná simpliú cánachais ar chuideachtaí atá gaolmhar lena chéile lena bunú gurb í an chuideachta rialaithe an duine inchánach. Scaoileann dréachtú an UStG pearsantacht dhlítheanach neamhspleách na gcomhlachtaí nasctha thairsti ar dtús agus sa dara háit, scaoileann sí thairsti a gcuid sainiúlachtaí féideartha ina gcomhlachtaí poiblí (amhail fondúireacht S sna príomhimeachtaí). Thairis sin, cuireann foráil réamhluaite an UStG srian ar shaoirse scéim chomhshocraithe na gcáinghrúpaí (grúpa CBL) a n-ionadaí a lua.
 30. Mar a léirigh an Coimisiún, is é cuspóir an tsimplithe riarthaigh a shaothraítear le hAirteagal 4(4) an Séú Treoir ná, chun críoch plé a dhéanamh leis na húdaráis chánach, an duine inchánach a ainmniú, a chaithfeadh an tuairisceán cánach a shíneadh isteach agus CBL a íoc. Maidir leis sin, bunaíonn an grúpa CBL, de réir bhrí na forála úd, duine inchánach amháin atá freagrach as tuairisceán cánach an ghrúpa a shíneadh isteach, gan dliteanas cánach bhaill an ghrúpa a bhaint dóibh mar sin féin.
 31. Bhí an fhondúireacht Ghearmánach arna rialú faoin dlí poiblí agus an chuideachta U-GmbH nasctha lena chéile mar aon eintiteas amháin chun críoch cánach (grúpa CBL).
 32. Forálann Pointe 2 de Mhír 2(2) an UStG nach leanann duine inchánach (an chuideachta atá faoi rialú) ar cuid de ghnó an duine eile (an chuideachta rialaithe) é ar bhonn na nasc airgeadais, eacnamaíoch agus eagrúcháin lena ghníomhaíocht eacnamaíoch go neamhspleách. Faoi dhlí na Gearmáine, caitear ar deireadh leis an gcuideachta atá faoi rialú, ar duine inchánach í nuair a mheastar ina haonar í, mar chuid den chuideachta rialaithe (ar nós fochuideachta) mar gheall ar na naisc sin.
 33. Tá iarmhairtí ag an gceist sin ar ghníomhaíochtaí arna ndéanamh idir an chuideachta atá faoi rialú agus an chuideachta rialaithe chomh maith le gníomhaíochtaí arna ndéanamh ag na cuideachtaí sin le tríú páirtithe: níorbh í an chuideachta atá faoi rialú ach an chuideachta rialaithe a mheastar ina duine inchánach faoi dhliteanas i leith CBL ar na hidirbhearta sin faoi dhlí na Gearmáine.
 34. Tagraím anseo do mo Thuairim sa chás comhthreomhar Cás C‐141/20 (pointí 71-80), áit a leagaim amach sampla praiticiúil, a léiríonn an chúis gur mícheart an trasuí é pointe 2 de Mhír 2(2) an UStG ar an Séú Treoir.
 35. Mar a léirigh an Coimisiún, i gcúrsaí fíorasacha an cháis sna príomhimeachtaí, is údar fadhbanna breise é pointe 2 de Mhír 2(2) an UStG faoin Séú Treoir. Sa chás seo idir lámha, is údarás poiblí í S, an chuideachta rialaithe, a dhéanann gníomhaíochtaí áirithe atá inchánach agus cuid eile acu nach bhfuil. Cuireann an chuideachta atá faoi rialú seirbhísí glantóireachta ar fáil atá faoi réir CBL do ghníomhaíochtaí inchánacha an údaráis phoiblí agus do ghníomhaíochtaí neamh-inchánacha an údaráis sin araon. Mar gheall ar chur chun feidhme phointe 2 de Mhír 2(2) an UStG, ó tharla nach meastar an chuideachta atá faoi rialú ina duine inchánach a thuilleadh ach ina fochuideachta, ní féidir léi sonrasc CBL a chur i ndáil lena gníomhaíochtaí inchánacha eile.
 36. Tá mé den tuairim gur chuir an chuideachta glantóireachta U-GmbH, agus í ina cáiníocóir neamhspleách, an CBL a gearradh i leith na seirbhísí arna soláthar do ghníomhaíochtaí inchánacha agus neamh-inchánacha S ar a tuairisceán cánach. Mar a tharlaíonn sé, ní féidir leis an údarás poiblí CBL a ghearrtar ar sheirbhísí arna gcur ar fáil a asbhaint chun críoch a ghníomhaíochtaí neamh-inchánacha.(6)
 37. Ba cheart gur chomhbhailiúchán de thuairisceáin CBL aonair gach ball an ghrúpa é an tuairisceán CBL arna chur isteach ag an ngrúpa CBL. Dá réir, ní gá an soláthar seirbhísí faoi phointe b den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir a chur san áireamh sna cuntais níos mó, mar go gcuirtear na seirbhísí comhfhreagracha ar fáil mar shochar comhchineáil. Mar thoradh air sin, má mheastar an chuideachta glantóireachta ina fochuideachta den údarás poiblí chun críoch dhlí na Gearmáine, ba cheart go mbeadh an CBL lena mbaineann na hearraí arna gceannach chun críoch a seirbhísí glantóireachta a sholáthair a bheith i gcomhréir le gníomhaíochtaí neamh-eacnamaíocha an údaráis phoiblí.
 38. Fágann sé nach ionann na forálacha Gearmánacha is simpliú amháin, cruthaíonn siad muirear cánach do dhaoine agus do ghrúpaí CBL agus níl siad i gcomhoiriúint le dara fomhír Airteagail 4(4) an Séú Treoir.
 39. Más rud é go gcuirtear bac ar dhliteanas cánach eisiach na cuideachta rialaithe thar ceann na gcuideachtaí atá faoi rialú i gcomhréir le pointe 2 de Mhír 2(2) an UStG mar go sáraíonn sé dlí AE, ní mór do na cuideachtaí atá faoi rialú cáin a íoc ar a gcuid idirbhearta.
 40. Mar a léirigh an chúirt a rinne an tarchur,(7) má chinntear nach bhfuil ann d’aon “Organschaft” (córas ghrúpa CBL) idir S (an chuideachta rialaithe) agus U-GmbH (an chuideachta atá faoi rialú), bheadh dualgas ar U-GmbH CBL a íoc ar na gníomhaíochtaí arna ndéanamh aici, mar shampla, d’údarás poiblí nó do ghnóthais eile nach mbaineann tairbhe as aon cheart asbhainte.
 41. Ar deireadh, ba mhian liom dul i ngleic – mar a léirigh an tráchtaireacht acadúil – leis an tslí ábhairín aisteach(8) a cuireadh an chéad cheist arna tarchur agus an t-ordú tarchuir, sa mhéid go bhfuil an chúirt a rinne an tarchur (Cúigiú Dlísheomra an Bundesfinanzhof (An Chúirt Chónaidhme Fhioscach)) ar a faichill maidir le freagra na chéad cheiste de réir rogha (b) (is é sin, an freagra atá á mholadh agam sa Tuairim seo), mar gheall ar “chaillteanais chánach shuntasacha” agus mar gheall ar “go bhfuil freagra na chéad cheiste ríthábhachtach ní hamháin don chás atá idir lámha ach ríthábhachtach freisin maidir le hioncam cánach sa Ghearmáin” agus go mbeadh “iarmhairtí suntasacha i dtaobh cúrsaí cánach ag freagra na ceiste [sin] de réir rogha (b)”.
 42. Is leor a áiteamh go bhfuil amhras suntasach léirithe le tamall de bhlianta maidir le comhréireacht chóras ghrúpaí CBL na Gearmáine leis an Séú Treoir i gcásdlí náisiúnta, i gcásdlí AE (mar shampla, i mbreithiúnas an 16 Iúil 2015, Larentia + Minerva agus Marenave Schiffahrts (C‐108/14 agus C‐109/14, AE:C:2015:496)) agus i dtráchtaireacht acadúil.(9) Dá bhrí sin, bhí a dóthain ama ag an nGearmáin bearta a dhéanamh chun na fadhbanna a sainaithníodh maidir lena córas ghrúpa CBL a réiteach. Ar scor ar bith, ní fhéadfadh Ballstát leanúint dá easpa gnímh agus neamhaird a dhéanamh ar chásdlí agus ar thráchtaireacht acadúil dá leithéid agus ansin a áitiú go gcaillfeadh sé ioncam cánach suntasach dá rialaíodh an Chúirt nach bhfuil a reachtaíocht i gcomhréir le dlí AE. (10) Ar chaoi ar bith, mar a tharlaíonn sé, glacadh sainbhearta áirithe nithiúla cheana féin chun an córas ghrúpa CBL sa Ghearmáin a leasú.(11)
 43. Dá bhrí sin, táim den tuairim nár mhór an chéad cheist arna tarchur a fhreagairt, i ndáiríre, de réir rogha (b), is é sin, gur cheart leas a bhaint as an údarú arna dheonú do Bhallstáit le dara fomhír Airteagal 4(4) an Séú Treoir i slí is gur ghá go gcruthódh an caitheamh mar dhuine inchánach amháin grúpa CBL ar leith ó na daoine a bhfuil dlúthcheangal eatarthu, ar eintiteas samhailteach é arna bhunú go sonrach chun críoch CBL.
 2. Maidir leis an dara saincheist (an dara ceist arna tarchur)
 44. Leag an chúirt a rinne an tarchur coinníoll ar fhreagra an dara ceist a tarchuireadh go raibh sí ag brath ar fhreagra dearfach i leith na chéad cheiste (12) agus, ag an am céanna, níor fholaigh sí an fhéidearthacht go measfaí an leagan Gearmánach den eintiteas amháin chun críoch cánach a bheith comhoiriúnach don Séú Treoir i gcás go bhfreagrófaí an chéad cheist go diúltach. Arna leanúint ó sin, i bhfianaise mo mholta do fhreagra na chéad cheiste, tá freagra an dara ceist hipitéiseach agus ní gá leis chun réitigh an cháis sna príomhimeachtaí.
 45. Mar sin féin, ar mhaithe na hiomláine, déanfaidh mé na tráchtanna seo a leanas ar an dara ceist arna tarchur.
 46. De réir na ceiste sin, is é a iarrann an chúirt a rinne an tarchur,(13) i ndáiríre, ná an bhféadfaí, i gcás na bpríomhimeachtaí, cáin a ghearradh ar S (i bhfeidhm údaráis phoiblí) faoi Airteagal 6(2) an Séú Treoir.
 47. Ar dtús, i mbreithiúnas an 12 Feabhra 2009, Vereniging Noordelijke Land- en Tuinbouw Organisatie (C‐515/07, EU:C:2009:88, mír 38; a dtugtar “an breithiúnas VNTLO” air freisin) shoiléirigh an Chúirt “nach mbunaítear riail le pointe (a) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir a mheasfadh gur ‘chun críoch nach críoch’ an ghnó sin iad de réir bhrí na forála sin iad idirbhearta lasmuigh den chóras CBL [amhail idirbhearta neamh-eacnamaíoch(14)]. Dá mba amhlaidh an léirmhíniú úd, bheadh Airteagal 2(1) gan chiall”.
 48. Táim den tuairim go bhfuil an breithniú úd infheidhme mutatis mutandis i ndáil le pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir.
 49. Ar an dara dul síos, ba cheart a thabhairt chun cuimhne nach mbaineann pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir ach le hidirbhearta a rinneadh “saor in aisce”, ar cheart caitheamh leo mar sholáthairtí arna ndéanamh ar chomaoin chun críoch CBL.(15)
 50. Ina dhiaidh sin féin, fágann sé ón ordú tarchuir go bhfuair U-GmbH cúiteamh ó S dá seirbhísí glantóireachta don bhliain atá i gceist i gcás na bpríomhimeachtaí – i gcomhthéacs a gníomhaíochta eacnamaíche chomh maith lena gníomhaíocht i bhfeidhm údaráis phoiblí araon.(16)
 51. Go deimhin féin, mar a chinn an Niedersächsisches Finanzgericht (an Chúirt Fhioscach, an tSacsain Íochtarach) ag an gcéad chéim sna príomhimeachtaí, de réir phointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Séú Treoir, is soláthairtí seirbhísí arna ndéanamh ag duine inchánach dá úsáid pearsanta féin nó d’úsáid a fhoireann iad gníomhaíochtaí arna ndéanamh chun “críoch nach críoch” an ghnó sin iad.
 52. Mar mhalairt air, tagann réim gníomhaíochta ghnóthais faoi réim gníomhaíochtaí neamh-eacnamaíocha sa chiall is cruinne (agus ní faoi réim “críocha nach críoch” an ghnó iad) áit, amhail an cás faoi chaibidil, a dhéanann duine dlítheanach arna rialú ag an dlí poiblí seirbhís a thagann faoi réim an údaráis phoiblí.
 53. Is follas uaidh sin nach bhfuil feidhm ag pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2)(b) an Séú Treoir maidir le gníomhaíochtaí S i bhfeidhm údaráis phoiblí, is iad sin, a gníomhaíochtaí neamh-eacnamaíocha.
 IV. Conclúid
 54. Molaim go bhfreagródh an Chúirt Bhreithiúnais na ceisteanna a tarchuireadh chun réamhrialú ón Bundesfinanzhof (Cúirt Chónaidhme Fhioscach na Gearmáine) mar leanas:
 Ceist 1:
 Ceadaíonn dara fomhír Airteagal 4(4) an Séú Treoir ón gComhairle 77/388/CEE an 17 Bealtaine 1977 maidir le comhchuibhiú dhlíthe na mBallstát i dtaca le cánacha láimhdeachais – Comhchóras cánach breisluacha: bonn aonfhoirmeach measúnachta (an Séú Treoir) ___go gcaithfí, mar ghrúpa CBL, le daoine a bhfuil dlúthcheangal eatarthu trí naisc airgeadais, eacnamaíocha agus eagrúcháin mar dhuine inchánach amháin i leith oibleagáidí a bhaineann le CBL.
 Mar sin féin, ní chuireann foráil réamhluaite an Séú Treoir bac ar bhall aonair an ghrúpa CBL sin leanúint de bheith ina dhuine inchánach neamhspleách.
 In ainneoin sin, cuireann foráil chéanna an Séú Treoir bac ar fhorálacha náisiúnta coinníoll a dhéanamh de go ndéanfaí duine inchánach an ghrúpa de chuideachta rialaithe an ghrúpa CBL de bhrí go meastar baill eile an ghrúpa a bheith neamh-inchánach.
 Ceist 2:
 Is follas ón bhfreagra a tugadh ar cheist 1 nach bhfuil sé riachtanach ceist 2 a fhreagairt. Ar chaoi ar bith, níl feidhm ag pointe (b) den chéad abairt d’Airteagal 6(2) den Treoir sin maidir le gníomhaíochtaí S i bhfeidhm údaráis phoiblí, is iad sin, a gníomhaíochtaí neamh-eacnamaíocha.
 1 Bunteanga: an Béarla.
 2 Séú Treoir ón gComhairle an 17 Bealtaine 1977 maidir le comhchuibhiú dhlíthe na mBallstát a bhaineann le cánacha láimhdeachais – Comhchóras cánach breisluacha: bonn aonfhoirmeach measúnachta (IO 1977 L 145, lch. 1, “an Séú Treoir”)
 3 Treoir an 28 Samhain 2006 maidir leis an gcomhchóras cánach breisluacha (IO 2006 L 347, lch. 1).
 4 Féach achoimre na n-argóintí sin i mo Thuairim sa chás sin ag pointí 24 go 28.
 5 Tagraíonn sé do bhreithiúnais an 12 Feabhra 2009, Vereniging Noordelijke Land- en Tuinbouw Organisatie (C‐515/07, EU:C2009:88), agus an 15 Meán Fómhair 2016 Landkreis Potsdam-Mittelmark (C-400/15, AE:C:2016:687).
 6 Airteagal 6(2)(b) an Séú Treoir.
 7 Féach mír 28 ón ordú tarchuir.
 8 Féach, mar shampla, Grambeck, H.-M., Umsatzsteuerliche Organschaft - jetzt im Doppelpack beim EuGH, USt direkt digital, 18/2020, NWB KAAAH-56792, cuid II.
 9 Féach fonóta 8 (cásdlí náisiúnta) agus fonóta 9 (tráchtaireacht acadúil) de chuid mo Thuairim chomhthreomhar i gCás C‐141/20.
 10 Ina theannta sin, féadfar comhchosúlacht a aithint idir chásdlí na Cúirte, a “dhearbhaigh go seasta ... nach bhféadfaí laghdú in ioncam cánach a mheas ina chúis sháraitheach ar mhaithe le leas an phobail a d’fhéadfaí brath air le bonn cirt a lua le beart atá in aghaidh saoirse bhunúsach”. Féach breithiúnas an 7 Meán Fómhair 2004, Manninen (C-319/02, EU:C:2004:484, mír 49).
 11 Tá críoch curtha ag an Meitheal chónaidhme speisialta agus Länder um “athchóiriú an Organschaft CBL” lena cuid oibre. Féach https://www.deloitte-tax-news.de/steuern/indirekte-steuern-zoll/eugh-umsatzsteuerliche-organschaft-in-deutschland.html (Aibreán 2021).
 12 Tosaíonn an dara ceist le “Más é freagra ceart na céad cheiste (a)”, féach pointe 14 na Tuairime seo.
 13 Féach achoimre an dara ceist i bpointe 18 na Tuairime seo.
 14 Féach, dá leithéid, breithiúnais an 13 Márta 2008, Securenta (C‐437/06, EU:C:2008:166, mír 30); agus an 15 Meán Fómhair 2016, Landkreis Potsdam-Mittelmark (C-400/15, EU:C:2016:687, mír 30 agus an cásdlí dá dtagraítear).
 15 Féach breithiúnas an 20 Eanáir 2005, Hotel Scandic Gåsabäck C-412/03, AE:C:2005:47, mír 24).
 16 Féach pointí 10 agus 11 na Tuairime seo.


type: wikipedia

text:
La jianfengia (Jianfengia multisegmentalis) è un artropodo estinto, vissuto nel Cambriano inferiore (circa 520 milioni di anni fa). I suoi resti fossili sono stati ritrovati in Cina, nel giacimento di Maotianshan.
 Descrizione
 Lunga circa due centimetri, questa creatura possedeva un corpo allungato costituito da 12 segmenti (tergiti), un capo corto e una coda (telson). Vi era un paio di occhi, forse posti su peduncoli, proprio di fronte al margine anteriore dello scudo cefalico, quest'ultimo segmentato in tre parti. Le tergiti che costituivano il tronco erano semplici e di forma arrotondata, mentre il telson era lungo e stretto, forse terminante in una punta.
 Sul capo era presente una coppia di appendici di notevoli dimensioni: costituite da una prima parte lunga e sottile e da una successiva più larga e dotata di spine, queste appendici potrebbero essere state delle antenne. La testa e il corpo contenevano altre 25 paia di appendici biramate, simili a quelle classiche presenti negli artropodi primitivi: gli arti deambulatori (endopodi) erano lunghi e segmentati, forse dotati di una spina all'estremità, mentre i rami esterni (esopodi) erano costituiti da una struttura simile a una pagaia allungata, con setole sulla parte esterna. Nei fossili sono anche visibili tracce del canale alimentare, conservato sotto forma di pellicola scura, lunga e sottile lungo il corpo e di forma ovale nella testa.
 Classificazione
 A causa delle “grandi appendici”, questo artropode è stato considerato un possibile parente di altri animali dotati di strutture simili provenienti sia da Maotianshan che da Burgess Shales (Canada), come Leanchoilia e Fortiforceps. L'animale a cui però Jianfengia assomiglia di più è Yohoia tenuis, rinvenuto a Burgess Shales; quest'ultimo, tuttavia, aveva occhi ben più grandi, e molti meno segmenti del tronco, così come un telson di forma diversa.
 Stile di vita
 Si può ipotizzare che la jianfengia fosse un animale che viveva sul fondo del mare; gli endopodi appuntiti potevano essere utili per spostarsi sul sedimento, e anche gli esopodi appiattiti, oltre che per la respirazione, potevano servire a muoversi. Le “grandi appendici” dotate di spine, invece, erano forse utili ad afferrare piccole prede.
 Bibliografia
 Hou Xiang-guang, 1987a. Two new arthropods from Lower Cambrian, Chengjiang, eastern Yunnan. Acta Palaeontologica Sinica, 26, 236-256.
 Chen Jun-yuan & Zhou Gui-qing, 1997. Biology of the Chengjiang fauna. Bulletin of the National Museum of Natural Science, 10, 11-106.
 Collegamenti esterni
 Artropodi estinti
 Fauna cambriana


text:
Kritický bod je bod na fázovém diagramu, který zakončuje křivku vypařování (bod K na obrázku). Tento bod určuje kritický stav látky. Stavové veličiny , a v tomto bodě se nazývají kritický tlak, kritická teplota a kritický objem.
 Vlastnosti
 V kritickém stavu mizí rozdíl mezi kapalinou a její párou. Při teplotě vyšší než kritická teplota nemůže látka existovat v kapalném skupenství. Plyn, který má teplotu vyšší než je kritická teplota, nelze žádným stlačováním zkapalnit.
 Zobrazením izoterm v p-V diagramu (viz obrázek) je vidět, že v oblasti sycení (označeno barevně) dochází k vypařování kapaliny (popř. kapalnění par). Nad kritickým bodem však již oblast sycení neexistuje a k fázové změně tam tedy nemůže dojít. Izoterma , která prochází kritickým bodem , je kritickou izotermou. Při vyšších teplotách , tzv. nadkritických, již izotermy neprochází oblastí sycení a nelze provést zkapalnění a látka existuje pouze v plynné fázi.
 Související články
 Trojný bod
 Fázový diagram
 Vypařování
 Binodála
 Externí odkazy
 Fázové přeměny
 Tlak


text:
 27.3.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 80/17
 Skarga wniesiona w dniu 21 stycznia 2010 r. — Komisja Europejska przeciwko Republice Francuskiej
 (Sprawa C-35/10)
 2010/C 80/31
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: Komisja Europejska (Przedstawiciele: A. Marghelis i J. Sénéchal, pełnomocnicy)
 Strona pozwana: Republika Francuska
 Żądania strony skarżącej
 —
 stwierdzenie, że nie przyjmując wszystkich przepisów ustawowych, wykonawczych i administracyjnych niezbędnych do zastosowania się do dyrektywy 2006/21/WE Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 15 marca 2006 r. w sprawie gospodarowania odpadami pochodzącymi z przemysłu wydobywczego oraz zmieniającej dyrektywę 2004/35/WE (1), a w każdym razie nie podając tych przepisów do wiadomości Komisji, Republika Francuska uchybiła zobowiązaniom, które na niej ciążą na mocy art. 25 tej dyrektywy.
 —
 obciążenie Republiki Francuskiej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Termin na dokonanie transpozycji dyrektywy 2006/21/WE upłynął w dniu 30 kwietnia 2008 r. Tymczasem na dzień wniesienia niniejszej skargi strona pozwana nie przyjęła jeszcze wszystkich przepisów niezbędnych do transponowania tej dyrektywy, a w każdym razie nie poinformowała o nich Komisji.
 (1) Dz. U. L 102, s. 15.


text:
 12.4.2008
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 C 92/27
 Az Elsőfokú Bíróság 2008. január 22-i végzése – Efkon kontra Parlament és Tanács
 (T-298/04. sz. ügy) (1)
 („Megsemmisítés iránti kereset - 2004/52/EK irányelv - A közúti elektronikus díjfizetési rendszerek kölcsönös átjárhatósága - Személyes érintettség hiánya - Elfogadhatatlanság’)
 (2008/C 92/55)
 Az eljárás nyelve: német
 Felek
 Felperes: Efkon AG (Graz-Andritz (Ausztria)) (képviselő: kezdetben: G. Zanger, majd M. Novak ügyvédek)
 Alperesek: az Európai Parlament (képviselők: U. Rösslein és A. Neergaard, meghatalmazottak), és az Európai Unió Tanácsa (képviselők: A. Lopes Sabino és M. Bauer, meghatalmazottak)
 Az alpereseket támogató beavatkozó: az Európai Közösségek Bizottsága (képviselők: R. Vidal Puig és G. Braun, meghatalmazottak).
 Az ügy tárgya
 A Közösségben a közúti elektronikus díjfizetési rendszerek kölcsönös átjárhatóságáról szóló, 2004. április 29-i 2004/52/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 166., 124. o., helyesbítés: HL L 200., 50. o.; magyar nyelvű különkiadás 13. fejezet, 34. kötet, 856. o.) teljes, vagy másodlagosan, részleges megsemmisítése iránti kérelem
 A végzés rendelkező része
 1)
 Az Elsőfokú Bíróság a keresetet, mint elfogadhatatlant, elutasítja.
 2)
 Az Elsőfokú Bíróság az Efkon AG-t kötelezi saját, valamint a Tanács költségeinek viselésére.
 3)
 Az Elsőfokú Bíróság a Parlamentet és a Bizottságot kötelezi saját költségeinek viselésére.
 (1) HL C 262., 2004.10.23.


text:
 21.7.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 196/46
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1187
 z dne 20. julija 2016
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 20. julija 2016
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 MA
 173,3
 ZZ
 173,3
 0709 93 10
 TR
 135,8
 ZZ
 135,8
 0805 50 10
 AR
 169,6
 BO
 223,6
 CL
 178,3
 UY
 172,0
 ZA
 166,9
 ZZ
 182,1
 0808 10 80
 AR
 155,9
 BR
 100,7
 CL
 140,6
 CN
 82,5
 NZ
 144,0
 US
 117,0
 UY
 72,1
 ZA
 122,7
 ZZ
 116,9
 0808 30 90
 AR
 105,2
 CL
 129,2
 NZ
 155,4
 ZA
 128,9
 ZZ
 129,7
 0809 10 00
 TR
 203,6
 ZZ
 203,6
 0809 29 00
 TR
 276,9
 ZZ
 276,9
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
 15.9.2014
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 315/52
 Vispārējās tiesas 2014. gada 7. jūlija rīkojums – Cofresco Frischhalteprodukte/Komisija
 (Lieta T-223/13) (1)
 (Prasība atcelt tiesību aktu - Vide - Direktīva 94/62/EK - Iepakojums un izlietotais iepakojums - Direktīva 2013/2/ES - Ar lokanu materiālu aptīti rullīši, caurulītes un cilindri - Tiešas ietekmes neesamība - Nepieņemamība)
 2014/C 315/87
 Tiesvedības valoda – franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Vācija) (pārstāvis – H. Weil, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija (pārstāvji – A. Alcover San Pedro un J.-F. Brakeland)
 Priekšmets
 Prasība daļēji atcelt Komisijas 2013. gada 7. februāra Direktīvu 2013/2/ES par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu I pielikuma grozījumiem (OV L 37, 10. lpp.), ciktāl Komisija ir iekļāvusi ražojumu piemēru sarakstā, kas paskaidro jēdziena “iepakojums” precizējošo kritēriju piemērošanu, ar lokanu materiālu aptītus rullīšus, caurulītes un cilindrus, izņemot tos, kas veidoti kā daļa no ražošanas iekārtas un kurus neizmanto, lai ražojumu iepakotu kā tirdzniecības vienību
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 prasību noraidīt kā nepieņemamu;
 2)
 Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG sedz savus tiesāšanās izdevumus, kā arī atlīdzina Eiropas Komisijas tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 171, 15.6.2013.


type: other

text:
Εκπαίδευση Archives - Περιοδικό Υδραυλικός
 Έργα και ημέρες των Αθηνών
 Αγαπητοί Συνάδελφοι, Θα ξεκινήσω στέλνοντας τις ευχές μου σε όλους τους συναδέλφους, για μια καλύτερη χρονιά με υγεία, δύναμη και δημιουργία, ατομική και συλλογική, στον δε «Υ» να είναι πάντα ο συνδετικός μας κρίκος, ο αρωγός και συμπαραστάτης των αγώνων του Κλάδου. Όπως υποσχέθηκα στο προηγούμενο κείμενό μου (τεύχος 1499) ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Έργα και ημέρες των Αθηνών"
 Έως 15 Σεπτεμβρίου οι αιτήσεις εγγραφής στα ΙΕΚ ΟΑΕΔ
 Εγκρίθηκε από τον ΟΑΕΔ η εισαγωγή 2.560 νέων σπουδαστών και σπουδαστριών σε 30 Ι.Ε.Κ του Οργανισμού για το Χειμερινό εξάμηνο του έτους 2017 – 18, προκειμένου να καταρτισθούν σε 31 σύγχρονες ειδικότητες. Οι υποψήφιοι πρέπει να υποβάλουν σχετική αίτηση στο Ι.Ε.Κ προτίμησής τους από 01-09-2017 έως 15-09-2017 και να είναι ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Έως 15 Σεπτεμβρίου οι αιτήσεις εγγραφής στα ΙΕΚ ΟΑΕΔ"
 Δημοσιεύθηκε: 27/11/2015 H συνεχής αναβάθμιση του θεσμού της Μαθητείας του ΟΑΕΔ με το δυϊκό σύστημα επαγγελματικής εκπαίδευσης και πρακτικής άσκησης, καθώς και η διασύνδεση της παρεχόμενης κατάρτισης με τις ανάγκες της αγοράς εργασίας, αποτελούν κρίσιμο εργαλείο για την αντιμετώπιση της ανεργίας των νέων. Â Στο συμπέρασμα αυτό κατέληξε η ημερίδα ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Ημερίδα για την Μαθητεία και τα Γραφεία Διασύνδεσης Επαγγελματικής Εκπαίδευσης του ΟΑΕΔ"
 Δημοσιεύθηκε: 26/11/2015 Οι μισοί απόφοιτοι (47%) των σχολών μαθητείας του ΟΑΕΔ των τελευταίων τριών ετών (2011 – 2014), εργάζονται, ενώ το 50% αυτών βρήκαν εργασία σε διάστημα μικρότερο των έξι μηνών. Τέσσερις στους δέκα απασχολούνται στης ειδικότητα που εκπαιδεύτηκαν, ενώ οι περισσότεροι εξ αυτών (70%) απασχολούνται πέραν του ενός έτους. ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Έρευνα για τους αποφοίτους των Σχολών Μαθητείας του ΟΑΕΔ"
 Δημοσιεύθηκε: 26/10/2015 Η LG παρουσιάζει όλες τις τεχνολογικές εξελίξεις στα επαγγελματικά συστήματα μέσω της αναβαθμισμένης LG Academy H LG Electronics Hellas (LG) και το τμήμα LG Business Solutions, στο πλαίσιο της συνεχούς εκπαίδευσης επαγγελματιών και συνεργατών ανά την Ελλάδα, οργανώνει μια νέα σειρά σεμιναρίων σχετικά με τις ολοκληρωμένες λύσεις για ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Νέα σειρά σεμιναρίων από την LG για τις ολοκληρωμένες επαγγελματικές λύσεις"
 Τη ρύθμιση των επαγγελματικών δικαιωμάτων των ειδικοτήτων εκείνων που δεν είχαν ρυθμιστεί έως τώρα, των αποφοίτων των Επαγγελματικών Λυκείων και Επαγγελματικών Σχολών (ΕΠΑΛ – ΕΠΑΣ) ανακοίνωσε το Υπουργείο Παδείας στις αρχές Ιουνίου. Με τη ρύθμιση αυτή, το Υπουργείο Παιδείας βάζει τέλος στην ταλαιπωρία χιλιάδων αποφοίτων ΕΠΑΛ-ΕΠΑΣ, ανάμεσά τους και οι ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Καθορίστηκαν τα επαγγελματικά δικαιώματα για απόφοιτους θερμοϋδραυλικούς των Επαγγελματικών Σχολών (ΕΠΑΣ)"
 Το Ι.Ε.Κ. ΔΕΛΤΑ στα πλαίσια της εκπαιδευτικής και επιχειρηματικής του ανάπτυξης επισημοποίησε πρόσφατα δυο νέες στρατηγικές συνεργασίες με τις εταιρίες Wilo Hellas και Bosch Thermotechniki A.E. (Buderus), εγκαινιάζοντας δύο νέα υπερσύγχρονα εργαστήρια, αερίων καυσίμων και υδραυλικών εγκαταστάσεων.Στην εκδήλωση των εγκαινίων, στις 29 Μαρτίου, στο χαιρετισμό που απηύθυνε η κ. Αλεξάνδρα ...
 Διαβάστε Περισσότερα"ΙΕΚ ΔΕΛΤΑ: Στρατηγικές συνεργασίες με Bosch Thermotechniki AE (Buderus) & Wilo Hellas"
 – Στις περισσότερες από τις 53 σχολές του Οργανισμού λειτουργούν τμήματα με την ειδικότητα «τεχνιτών θερμικών και υδραυλικών εγκαταστάσεων»– Σε πέντε υπάρχουν και τμήματα με την ειδικότητα «τεχνιτών αερίων καυσίμων»Περίπου 8.100 μαθητές και μαθήτριες κατά το σχολικό έτος 2010-11 θα εισαχθούν στις ΕΠΑΣ Μαθητείας του ΟΑΕΔ. Συνολικά λειτουργούν 53 ΕΠΑΣ ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Έως τις 31 Αυγούστου οι αιτήσεις εγγραφής στις ΕΠΑΣ Μαθητείας του ΟΑΕΔ"
 Επιτυχημένη εκδήλωση με θέμα: Την ανάλυση και παρουσίαση των νέων προγραμμάτων του ΟΑΕΔ πραγματοποίησε το Βιοτεχνικό Επιμελητήριο Πειραιά σε συνεργασία με τον Οργανισμό Απασχολήσεως Εργατικού Δυναμικού την Τετάρτη 19 Μαΐου 2010.Στην εκδήλωση που είχε προσκληθεί και συμμετείχε ο Διοικητής του ΟΑΕΔ κ. Ηλίας Κικίλιας παρευρέθηκαν ο πρόεδρος του Επαγγελματικού Επιμελητηρίου ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Εκδήλωση του ΒΕΠ για την παρουσίαση των νέων προγραμμάτων του ΟΑΕΔ"
 Με τη συμμετοχή πάνω από 150 εταιριών από όλους τους κλάδους της αγοράς εργασίας πραγματοποιήθηκαν και τη φετινή εκπαιδευτική χρονιά οι καθιερωμένες «Ημέρες Καριέρας» του Ι.Ε.Κ. ΔΕΛΤΑ σε Αθήνα και Θεσσαλονίκη.Πλήθος σπουδαστών και αποφοίτων ήρθαν σε επαφή με εκπροσώπους από εταιρίες – ηγέτες στο αντικείμενο τους, γνώρισαν τη διαδικασία της ...
 Διαβάστε Περισσότερα"Επιτυχημένες «Ημέρες Καριέρας» από το ΙΕΚ ΔΕΛΤΑ"


text:
unioni civili | 10 Gennaio 2017
 Condizioni diverse per la celebrazione di matrimoni e unioni civili: il TAR annulla la delibera comunale
 Il TAR Lombardia ha chiarito che non sono ammissibili discriminazioni in ordine alle modalità di costituzione delle unioni civili rispetto alla celebrazione dei matrimoni.
 (TAR Lombardia, sez. I – Brescia, sentenza n. 1791/16; depositata il 29 dicembre)
 unioni civili | 04 Gennaio 2017
 Unioni civili: no a tempi e luoghi di celebrazione diversi rispetto ai matrimoni
 Il TAR Veneto ha accolto l’istanza cautelare di sospensione del provvedimento con cui il Comune di Padova designava appositi giorni per la costituzione delle unioni civili e stabiliva l’inapplicabilità a tali procedimenti delle norme previste per la celebrazione dei matrimoni.
 (TAR Veneto, sez. I, ordinanza n. 640/16; depositata il 7 dicembre)
 unioni civili | 06 Dicembre 2016
 Salve le trascrizioni al Comune di Milano, per ora, degli atti di matrimonio contratti all'estero tra persone dello stesso sesso
 Il Consiglio di Stato, Sezione III, infatti, con le sentenze 5047 e 5048 depositate il 1° dicembre, fa salva (seppur con alcuni distinguo) la sentenza del TAR Lombardia di un anno fa.
 unioni civili | 02 Dicembre 2016
 Registrazione dei matrimoni gay, illegittimo l’annullamento operato dai Prefetti
 Respinte tutte le obiezioni mosse dal Ministero dell’Interno. Priva di fondamento la circolare con cui era stato chiesto l’azzeramento del riconoscimento operato dai sindaci di Udine e di Milano.
 (Consiglio di Stato, sez. III, sentenza n. 5047/16; depositata il 1° dicembre)
 (Consiglio di Stato, sez. III, sentenza n. 5048/16; depositata il 1° dicembre)
 unioni civili | 21 Ottobre 2016
 Omogenitorialità: tutelato l’interesse del minore a mantenere “rapporti significativi” con la madre non biologica
 L’interruzione ingiustificata da parte di uno o di entrambi i genitori di un rapporto significativo, da questo instaurato e intrattenuto con soggetti non legati da vincolo parentale, è riconducibile all’ipotesi di condotta del genitore «comunque pregiudizievole al figlio» in relazione alla quale l’art. 333 c.c. consente già al giudice di adottare «i provvedimenti convenienti» nel caso concreto.
 (Corte Costituzionale, sentenza n. 225/16; depositata il 5 ottobre)
 unioni civili | 11 Ottobre 2016
 Unioni civili: il Comune di Torino estende ai suoi dipendenti i permessi della legge 104
 Con la circolare del 3 ottobre 2016 avente ad oggetto «Novità in materia di permessi e congedi. Diritto alla fruizione per conviventi e per le parti dell’unione civile», il Comune di Torino è il primo a riconoscere ai suoi dipendenti conviventi o in unione civile il diritto ad usufruire dei permessi retribuiti e dei benefici previsti dalla legge n. 104/1992.
 unioni civili | 06 Ottobre 2016
 Il genitore sociale può agire ex art. 333 c.c.: lo dice la Consulta
 La Corte Costituzionale ha riconosciuto il diritto del genitore «sociale» a mantenere rapporti significativi con il minore.
 unioni civili | 01 Agosto 2016
 Il Ministero dell’Interno, il 28 luglio, ha pubblicato il decreto con il quale sono approvate le formule per gli adempimenti degli ufficiali dello stato civile in materia di unioni civili. Tale decreto si applica dal 29 luglio 2016.
 unioni civili | 29 Luglio 2016
 Approda finalmente in Gazzetta il decreto transitorio sulle unioni civili, in vigore dal 29 luglio 2016
 Dopo la firma del Governo del 23 luglio 2016, entra in vigore dal 29 luglio 2016 il decreto del Presidente del Consiglio dei Ministri n.144, recante le disposizioni transitorie necessarie per la tenuta dei registri nell'archivio dello stato civile, ai sensi dell'articolo 1, comma 34, della legge 20 maggio 2016, n. 76, la quale regola le unioni civili tra persone dello stesso sesso e la disciplina delle convivenze.
 unioni civili | 28 Luglio 2016
 Unioni civili: lente di ingrandimento sulle disposizioni transitorie
 Dopo l’approvazione del Consiglio di Stato e la firma da parte di Governo, Ministero della Giustizia e Ministero dell’Interno, analizziamo le disposizioni transitorie, necessarie per la tenuta dei registri nell'archivio dello stato civile, contenute nel decreto ministeriale sulle unione civili.
 Pagina 3 di 5 Clicca qui per affinare la ricerca
 << | < 1 2 3 4 5 > | >>


text:
20 . 12 . 97 DA De Europæiske Fællesskabers Tidende C 387/25
 Sag anlagt den 27. oktober 1997 af Milk Products Hol Sagsøgerne gør gældende, at de uanset den kommercielle
 dings (Europe) Limited m.fl. mod Kommissionen for De baggrund for deres begæring i henhold til kodeksen har et
 Europæiske Fællesskaber retskrav på at få adgang til dokumenterne, medmindre
 (Sag T-281/97) Kommissionen løfter den bevisbyrde, den herved har, og
 godtgør, at offentlige interesser kan begrunde en undta
 ( 97/C 387/46 ) gelse . Sagsøgerne anfører, at dette ikke er sket, idet Kom
 missionen
 (Processprog: engelsk)
 — på den ene side har henvist til hensynet til internatio
 Ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans er nale forbindelser som konkret begrundelse for efter
 der den 27. oktober 1997 anlagt sag mod Kommissionen reglen om undtagelser af hensyn til beskyttelsen af
 for De Europæiske Fællesskaber af Milk Products Hol offentlige interesser at afslå at give aktindsigt, hvorved
 dings ( Europe ) Limited m.fl . ved advokat Richard Kommissionen dog ikke nærmere har forklaret, hvor
 McGrane, og med valgt adresse i Luxembourg hos advo for eller hvorledes en udlevering af dokumenter vedrø
 kat André Marc, 56-58 , rue Charles Martel, Luxembourg. rende indførelsen af kriteriet i 1981 vil kunne få nogen
 væsentlig negativ indvirkning på de internationale for
 bindelser
 Sagsøgeren har nedlagt følgende påstande :
 — Kommissionens afgørelser af 29 . maj og 6 . august — på den anden side har anført, at en udlevering af
 1997 annulleres, for så vidt sagsøgerne herved blev dokumenterne til den ene part ville krænke modpar
 nægtet aktindsigt i de dokumenter, de havde anmodet tens ret til at varetage sine interesser og dermed ville
 om at få udleveret . gribe forstyrrende ind i retsforhandlingerne, hvorved
 Kommissionen dog ikke nærmere har begrundet dette
 synspunkt.
 — Kommissionen tilpligtes at betale sagens omkostninger
 samt omkostningerne i forbindelse med udfærdigelsen
 af stævningen. Det må på dette grundlag antages, at Kommissionen på
 ingen måde har løftet sin bevisbyrde og godtgjort, at akt
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter: indsigt i dokumenterne rent faktisk ville kunne » under
 grave « internationale forbindelser eller retsforhandlin
 gerne .
 Sagsøgerne gør gældende, at de anfægtede afgørelser har
 baggrund i deres fortsatte bestræbelser på at få klarlagt
 indholdet af det kriterium, som smør fra New Zealand Hvad angår den begrundelse, som generalsekretariatet har
 skal opfylde for at kunne blive omfattet af den præference angivet i sin afgørelse, og hvorved der henvises til, at den
 toldordning, der blev indført ved Rådets forordning ( EØF) for spørgsmål vedrørende svig ansvarlige tjenestegren er i
 nr. 858/81 ('). Når det er nødvendigt at få klarlagt indhol færd med at gennemføre en undersøgelse vedrørende den
 det af kriteriet, og herunder navnlig, hvad der menes med måde, kvoteordningen for smør fra New Zealand har fun
 » er fremstillet direkte af mælk eller fløde «, skyldes det, at geret på i de seneste år, anfører sagsøgerne, at denne
 sagsøgerne anfægter et krav fra Her Majesty's Customs begrundelse for en undtagelse ikke blev omtalt af GD I
 and Excise i Det Forenede Kongerige om efterbetaling af eller GD VI, således at sagsøgerne ikke havde lejlighed til
 told. Sagsøgerne er af den opfattelse, at deres produkter under den administrative procedure at gøre deres syns
 » Ammix«-smør og smørbart smør bør være omfattet af punkter vedrørende dette spørgsmål gældende . Der er der
 præferencetoldordningen, idet produkterne fremstilles med sket en tilsidesættelse af princippet om ret til under
 direkte af mælk eller fløde . Her Majesty's Customs and en administrativ procedure at blive hørt i rimeligt omfang .
 Excise er imidlertid af den opfattelse, at dette ikke er til
 fældet. En prøvesag verserer i øjeblikket for den relevante (') Rådets forordning (EØF) nr. 858/81 af 1 . april 1981 om ind
 engelske retsinstans. førsel på særlige betingelser af newzealandsk smør til Fælles
 skabet ( EFT L 90 af 4 . 4 . 1981 , s . 18 ).
 Med henblik på at få klarlagt indholdet af den citerede
 bestemmelse på baggrund af fællesskabsinstitutionernes
 hensigt som lovgiver fremsatte sagsøgerne begæringer over
 for både GD I og GD VI om at få udleveret genparter af
 dokumenter vedrørende forarbejderne til og udstedelsen af
 forordningen, hvilket skete i overensstemmelse med Kom Sag anlagt den 28. oktober 1997 af Antonio Giannini mod
 missionens adfærdskodeks for aktindsigt i Kommissionens Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber
 dokumenter, jf. beslutning 94/90/EKSF, EF, Euratom ( her
 ( Sag T-282/97 )
 efter » kodeksen «). Ved skrivelser af henholdsvis 29 . maj
 og 19 . juni 1997 afslog såvel GD VI som GD I at give akt ( 97/C 387/47 )
 indsigt i de pågældende dokumenter. Sagsøgerne indgav
 herefter til Kommissionens Generalsekretariat en begæring (Processprog: fransk)
 om en fornyet overvejelse af disse afgørelser, hvorefter
 generalsekretariatet ved skrivelse af 6 . august 1997
 bekræftede afslaget på at give aktindsigt i afgørende kate Ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans er
 gorier af dokumenter. der den 28 . oktober 1997 anlagt sag mod Kommissionen


text:
Bebru pagasts ir viena no Aizkraukles novada administratīvajām teritorijām tā vidienē. Robežojas ar sava novada Iršu, Kokneses, Vietalvas un Klintaines pagastiem un Ogres novada Krapes, Madlienas un Meņģeles pagastiem.
 Daba
 Reljefa formas
 Brencēnu kalns, Cūkkalns, Mitrukalns, Plepu kalns
 Hidrogrāfija
 Ūdensteces
 Bebrupe, Elkšņupe, Gaidupe, Galdupe, Lobe, Lokmene, Paskule, Pērse, Recija.
 Ūdenstilpes
 Recijas dzirnavezers, Rožkalnu dīķis, robežojas ar Lobes ezeru.
 Purvi
 Dzērvēnu purvs, Garais purvs, Lielais purvs (Šķibes purvs), Rozu purvs
 Dabas aizsardzība
 Pagasta teritorijā atrodas dabas liegums Šķibu purvs.
 Vēsture
 Dibināts pēc 1866. gada pagastu pašvaldību likuma pieņemšanas.
 1935. gadā Bebru pagasta platība bija 116 km2. 1945. gadā pagastā izveidoja Bebru un Jaunbebru ciema padomes, bet pagastu 1949. gadā likvidēja. 1954. gadā Bebru ciemam pievienoja Vērenes ciemu. 1960. gadā daļu Bebru ciema iekļāva Plāteres ciemam. 1962. gadā Bebru ciemam pievienoja daļu Ratnicēnu ciema. 1990. gadā ciemu reorganizēja par pagastu. 2009. gadā pagastu kā administratīvo teritoriju iekļāva Kokneses novadā. 2021. gadā iekļauts Aizkraukles novadā
 Kultūras pieminekļi
 Vecbebru muižas apbūve ar parku
 kā atsevišķi pieminekļi - Vecbebru muižas kungu māja, klēts, stallis, pagrabs
 Iedzīvotāji
 Apdzīvotās vietas
 Lielākās apdzīvotās vietas: Vecbebri (pagasta centrs), Blankas, Gaidupes, Jaunbebri, Ozoli, Tupiešēni, Vēži, Zutēni.
 Saimniecība
 Transports
 Vecbebros pārvadājumus veic AS "CATA". Ir iespējams nokļūt novada centrā Aizkrauklē, Koknesē, Ērgļos, Tupiešēnos, Ozolos, Iršos u.c. novada vietās.
 Izglītība un kultūra
 Bebru pagastā atrodas Kokneses novada Bebru pagasta pārvalde, Vecbebru bibliotēka, Vecbebru pasta nodaļa, Vecbebru pirmsskolas izglītības iestāde "Bitīte" un Vecberu Profesionālā vidusskola.
 Atsauces
 Vidzeme
 Aizkraukles novada pagasti


text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52006PC0815
 Pasiūlymas Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių /* KOM/2006/0815 galutinis - CNS 2006/0271 */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 12.12.2006KOM(2006) 815 galutinis2006/0271 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių užimtumo politikos gairių(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS2005 m. pradėta įgyvendinti naujoji Lisabonos strategija grindžiama nauju valdymo etapu ir integruotu gairių paketu, kuris galios iki 2008 m. Remdamosi integruotomis gairėmis, kuriose derinami ekonominiai, socialiniai ir aplinkos apsaugos apsektai, valstybės narės parengė savo nacionalinių reformų programas, kuriose numatoma trejų metų augimo ir darbo vietų kūrimo strategija.Komisijos nacionalinių reformų programų vertinimas yra išdėstytas metinėje pažangos ataskaitoje ir pridėtame bendros užimtumo ataskaitos projekte, kuris bus patvirtintas pagal Sutarties 128 straipsnio 1 dalyje numatytą tvarką. Vertinimu buvo patvirtinta, kad užimtumas didėja, o nedarbas mažėja. Tačiau produktyvumo augimas ir darbo vietų kokybė vis dar yra neatitinka Europos poreikių. Esminė problema vis dar yra Europos darbo rinkų pajėgumas atremti globalizacijos ir visuomenės senėjimo iššūkius. Be to, po NRP analizės išryškėja šios pagrindinės kiekvieno iš trijų Europos užimtumo strategijos prioritetų problemos:- Geriausiai politiškai įgyvendintas žmonių pritraukimo ir išlaikymo darbo rinkoje uždavinys. Integruotam požiūriui į darbą visą gyvenimą buvo skirta daugiau dėmesio, tačiau jaunimui, moterims ir vyresnio amžiaus darbuotojams skirta politika vis dar formuojama neintegruotai.- Iš įgyvendinimo ataskaitų matyti, kad blogiausiai įgyvendinama darbuotojų ir įmonių gebėjimo prisitaikyti gerinimo politika. Siekiant geriau derinti lankstumą ir saugumą būtinas išsamesnis požiūris. Nors integruotam požiūriui į lankstumo ir užimtumo garantijas skiriama dėmesio, būtina kurti įvairių politinių strategijų spektrą, kad lankstumo ir užimtumo garantijos būtų toliau skatinamos visose valstybėse narėse.- Struktūrinėms švietimo ir mokymo sistemų reformoms bei jų sąsajai su darbo rinka skiriama nemažai dėmesio. Tačiau vis dar stinga nuoseklių ir išsamių strategijų daugelyje valstybių narių. Mokymo iniciatyvos vis dar daugiausia taikomos jauniems žmonėms, o tų, kuriem daugiau kaip 45, mokymosi visą gyvenimą programose dalyvauja bauginančiai mažai.Šios išvados patvirtina dabartinėse užimtumo gairėse išdėstytas politikos kryptis ir reformos darbotvarkę. Dėl procedūros, numatytos 128 straipsnio 2 dalyje, gairių galiojimas 2007 m. turi būti patvirtintas Tarybos sprendimu pasikonsultavus su Europos Parlamentu, Regionų komitetu, Ekonomikos ir socialinių reikalų komitetu bei Užimtumo komitetu.2006/0271 (CNS)PasiūlymasTARYBOS SPRENDIMASdėl valstybių narių užimtumo politikos gairiųEUROPOS SĄJUNGOS TARYBAatsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 128 straipsnio 2 dalį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą[1],atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[2],atsižvelgdama į Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komiteto nuomonę[3],Pasikonsultavusi su Regionų komitetu,atsižvelgdama į Užimtumo komiteto nuomonę,kadangi:(1) Reformuojant 2005 m. Lisabonos strategiją buvo pabrėžta augimo ir darbo vietų kūrimo svarba. Europos užimtumo strategijos Užimtumo gairės ir Bendrosios ekonominės politikos gairės[4] buvo priimtos kaip jungtinis paketas, kuriame įgyvendinant Lisabonos strategijos užimtumo bei darbo rinkos tikslus vadovaujamasi Europos užimtumo strategija.(2) Europos Sąjunga turi sutelkti visus atitinkamus nacionalinius ir Bendrijos išteklius – įskaitant sanglaudos politiką – vystydama tris Lisabonos strategijos aspektus (ekonominį, socialinį ir aplinkosaugos), kad būtų geriau pasinaudota jų sąveika atsižvelgiant į bendrą tvaraus vystymosi kontekstą [5].(3) Užimtumo gairės ir Bendrosios ekonominės politikos gairės turėtų būti iš esmės peržiūrimos tik kas trejus metus, o pereinamaisiais metais iki 2008 m. jų atnaujinimas turėtų būti griežtai ribotas, kad būtų užtikrintas reikiamas stabilumo lygis, būtinas siekiant veiksmingo įgyvendinimo.(4) Komisijos metinės pažangos ataskaitoje ir Bendroje užimtumo ataskaitoje atlikta valstybių narių nacionalinių reformų programų analizė rodo, kad valstybės narės turėtų toliau dėti visas pastangas šiose prioritetinėse srityse siekdamos:- pritraukti ir išlaikyti daugiau žmonių darbo vietose, didinti darbo jėgos pasiūlą ir modernizuoti socialinės apsaugos sistemas,- gerinti darbuotojų ir įmonių gebėjimą prisitaikyti, ir- didinti investicijas į žmogiškąjį kapitalą tobulinant švietimą ir įgūdžius.(5) 2006 m. kovo 23 ir 24 d. Europos Vadovų Taryba pabrėžė pagrindinį užimtumo politikos Lisabonos darbotvarkėje vaidmenį ir būtinybę didinti prioritetinių kategorijų užimtumo galimybes pagal visą gyvenimą trunkančio ciklo požiūrį. Atsižvelgdama į tai, ji patvirtino Europos lyčių lygybės paktą, kuriuo turėtų būti toliau plėtojamas lyčių aspekto integravimas ir suteikiamas stimulas visapusiškai gerinti moterų perspektyvas ir galimybes.(6) Pašalinus kliūtis darbuotojų mobilumui, kaip nustatyta sutartyse, įskaitant stojimo sutartis, turėtų geriau veikti vidaus rinka ir padidėti jos augimo ir užimtumo potencialas.(7) Atsižvelgiant į Komisijos atliktą nacionalinių reformų programų analizę ir Europos Vadovų Tarybos išvadas, šiuo metu daugiausia dėmesio turėtų būti skiriama veiksmingam ir savalaikiam įgyvendinimui, ypač daug dėmesio teikiant sutartiems kiekybiniams tikslams, nustatytiems 2005–2008 m. gairėse, bei laikantis Europos Vadovų Tarybos išvadų.(8) Valstybės narės turėtų atsižvelgti į Užimtumo gaires programuodamos Bendrijos finansavimo, visų pirma Europos socialinio fondo, lėšų panaudojimą.(9) Atsižvelgiant į jungtinį gairių paketo pobūdį, valstybės narės turėtų visiškai įgyvendinti bendrosios ekonominės politikos gaires.PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:1 straipsnis2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimo 2005/600/EB dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių priede išdėstytos valstybių narių užimtumo politikos gairės toliau taikomos 2007 m., o valstybės narės į jas atsižvelgia įgyvendindamos savo užimtumo politiką .2 straipsnisŠis sprendimas skirtas valstybėms narėms.Priimta Briuselyje, [...]Tarybos varduPirmininkas[...] [1] OL C [...], [...], p. [...].[2] OL C [...], [...], p. [...].[3] OL C [...], [...], p. [...].[4] OL L 2005 8 6, p. 21 (Užimtumo gairės) ir p. 28 (Bendrosios ekonominės politikos gairės)[5] Plg. OL L 2005 8 6 (Užimtumo gairės), 4 konstatuojamoji dalis.


text:
4.2.2012
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 32/39
 Sag anlagt den 6. december 2011 — Caventa mod KHIM — Anson’s Herrenhaus (B BERG)
 (Sag T-631/11)
 2012/C 32/78
 Stævningen er affattet på tysk
 Parter
 Sagsøger: Caventa AG (Rekingen, Schweiz) (ved advokat J. Krenzel)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (KHIM)
 Den anden part i sagen for appelkammeret: Anson’s Herrenhaus KG (Düsseldorf, Tyskland)
 Sagsøgerens påstande
 —
 Afgørelse truffet den 15. september 2011 af Første Appelkammer ved Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (sag R 2014/2001-1) annulleres.
 —
 Harmoniseringskontoret tilpligtes at betale sagens omkostninger.
 Søgsmålsgrunde og væsentligste argumenter
 Ansøger om EF-varemærket: Caventa AG
 Det omhandlede EF-varemærke: Et ordmærke, der indeholder ordbestanddelen »B BERG« for varer i klasse 25 og 28
 Indehaver af det i indsigelsessagen påberåbte varemærke eller tegn: Anson’s Herrenhaus KG
 Det i indsigelsessagen påberåbte varemærke eller tegn: Ordmærket »Christian Berg« for varer og tjenesteydelser i klasse 3, 18, 25 og 35
 Indsigelsesafdelingens afgørelse: Indsigelsen forkastet
 Appelkammerets afgørelse: Klagen taget til følge og afslag på ansøgningen
 Søgsmålsgrunde: Der er ingen lighed mellem de omhandlede varer, der er ingen risiko for forveksling mellem de omhandlede tegn.


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22007A0803(03)
 Protokol k Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii
 Úřední věstník L 202 , 03/08/2007 S. 0031 - 0034
 20070627Protokolk Dohodě o partnerství a spolupráci mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé s ohledem na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské uniiBELGICKÉ KRÁLOVSTVÍ,BULHARSKÁ REPUBLIKA,ČESKÁ REPUBLIKA,DÁNSKÉ KRÁLOVSTVÍ,SPOLKOVÁ REPUBLIKA NĚMECKO,ESTONSKÁ REPUBLIKA,ŘECKÁ REPUBLIKA,ŠPANĚLSKÉ KRÁLOVSTVÍ,FRANCOUZSKÁ REPUBLIKA,IRSKO,ITALSKÁ REPUBLIKA,KYPERSKÁ REPUBLIKA,LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,LITEVSKÁ REPUBLIKA,LUCEMBURSKÉ VELKOVÉVODSTVÍ,MAĎARSKÁ REPUBLIKA,REPUBLIKA MALTA,NIZOZEMSKÉ KRÁLOVSTVÍ,RAKOUSKÁ REPUBLIKA,POLSKÁ REPUBLIKA,PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,RUMUNSKO,REPUBLIKA SLOVINSKO,SLOVENSKÁ REPUBLIKA,FINSKÁ REPUBLIKA,ŠVÉDSKÉ KRÁLOVSTVÍ,SPOJENÉ KRÁLOVSTVÍ VELKÉ BRITÁNIE A SEVERNÍHO IRSKA,dále jen "členské státy", zastoupené Radou Evropské unie, aEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ A EVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍ PRO ATOMOVOU ENERGII,dále jen "Společenství", zastoupená Radou Evropské unie a Evropskou komisí,na jedné straně, aGRUZIEna straně druhé,pro účely tohoto protokolu dále jen "strany",S OHLEDEM NA ustanovení Smlouvy mezi Belgickým královstvím, Českou republikou, Dánským královstvím, Spolkovou republikou Německo, Estonskou republikou, Řeckou republikou, Španělským královstvím, Francouzskou republikou, Irskem, Italskou republikou, Kyperskou republikou, Lotyšskou republikou, Litevskou republikou, Lucemburským velkovévodstvím, Maďarskou republikou, Republikou Malta, Nizozemským královstvím, Rakouskou republikou, Polskou republikou, Portugalskou republikou, Republikou Slovinsko, Slovenskou republikou, Finskou republikou, Švédským královstvím, Spojeným královstvím Velké Británie a Severního Irska (členskými státy Evropské unie) a Bulharskou republikou a Rumunskem o přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii, která byla podepsána v Lucemburku dne 25. dubna 2005 a uplatňuje se ode dne 1. ledna 2007,VZHLEDEM K nové situaci ve vztazích mezi Gruzií a Evropskou unií vyplývající z přistoupení dvou nových členských států k EU, která otevírá možnosti a přináší výzvy pro spolupráci mezi Gruzií a Evropskou unií,BEROUCE V ÚVAHU přání stran zajistit dosažení a provádění cílů a zásad dohody o partnerství a spolupráci,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1Bulharská republika a Rumunsko se stávají stranami Dohody o partnerství a spolupráci, kterou se zakládá partnerství mezi Evropskými společenstvími a jejich členskými státy na jedné straně a Gruzií na straně druhé, podepsané v Lucemburku dne 22. dubna 1996, která vstoupila v platnost dne 1. července 1999, (dále jen "dohoda") a uplatňují a berou na vědomí, stejně jako ostatní členské státy, znění dohody, jakož i společných prohlášení, výměn dopisů a prohlášení Gruzie připojených k závěrečnému aktu podepsanému ve stejný den a protokolu k dohodě ze dne 30. dubna 2004, který vstoupil v platnost dne 1. března 2005.Článek 2Tento protokol tvoří nedílnou součást dohody.Článek 31. Tento protokol schválí Společenství, Rada Evropské unie jménem členských států a Gruzie podle svých vlastních postupů.2. Strany si vzájemně oznámí dokončení příslušných postupů uvedených v předchozím odstavci. Listiny o schválení se uloží u Generálního sekretariátu Rady Evropské unie.Článek 41. Tento protokol vstupuje v platnost prvním dnem prvního měsíce následujícího po uložení poslední listiny o schválení.2. Tento protokol je uplatňován prozatímně ode dne 1. ledna 2007 až do svého vstupu v platnost.Článek 51. Znění dohody, závěrečného aktu a všech dokumentů k němu připojených, jakož i protokolu k dohodě ze dne 30. dubna 2004, jsou vypracována v jazyce bulharském a rumunském.2. Uvedená znění se připojují k tomuto protokolu a mají stejnou platnost jako znění v ostatních jazycích, ve kterých byly sepsány dohoda, závěrečný akt a dokumenty k němu připojené, jakož i protokol k dohodě ze dne 30. dubna 2004.Článek 6Tento protokol je sepsán ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a gruzínském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.Съставено в Брюксел на двадесет и седми юни две хиляди и седма година.Hecho en Bruselas, el veintisiete de junio de dos mil siete.V Bruselu dne dvacátého sedmého června dva tisíce sedm.Udfærdiget i Bruxelles, den syvogtyvende juni to tusind og syv.Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten Juni zweitausendsieben.Kahe tuhande seitsmenda aasta juunikuu kahekümne seitsmendal päeval BrüsselisΈγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι επτά Iουνίου δύο χιλιάδες επτά.Done at Brussels on the twenty-seventh day of June in the year two thousand and seven.Fait à Bruxelles, le vingt-sept juin deux mille sept.Fatto a Bruxelles, addì ventisette giugno duemilasette.Briselē, divi tūkstoši septītā gada divdesmit septītajā jūnijāPriimta du tūkstančiai septintųjų metų birželio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kettőezer-hetedik év június havának huszonhetedik napján.Magħmul fi Brussell, is- sebgħa u għoxrin ta' Lulju, elfejn u sebgħaGedaan te Brussel, de zevenentwintigste juni tweeduizend zeven.Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego czerwca roku dwa tysiące siódmego.Feito em Bruxelas, em vinte e sete de Junho de dois mil e sete.Încheiat la Bruxelles la douăzeci și șapte iunie, anul două mii șapte.V Bruseli dvadsiateho siedmeho júna dvetisícsedemV Bruslju, sedemindvajsetega junija leta dva tisoč sedem.Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattaseitsemän.Som skedde i Bryssel den tjugosjunde juni tjugohundrasju.+++++ TIFF +++++За Държавите-членкиPor los Estados miembrosZa členské státyFor medlemsstaterneFür die MitgliedstaatenLiikmesriikide nimelΓια τα κράτη μέληFor the Member StatesPour les États membresPer gli Stati membriDalībvalstu vārdāValstybių narių varduA tagállamok rėszérőlGħall-Istati MembriVoor de lidstatenW imieniu państw członkowskichPelos Estados-MembrosPentru statele membreZa členské štátyZa države članiceJäsenvaltioiden puolestaPå medlemsstaternas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За Европейските общностиPor las Comunidades EuropeasZa Evropská společenstvíFor De Europæiske FællesskaberFür die Europäischen GemeinschaftenEuroopa Ühenduste nimelΓια τις Ευρωπαϊκές ΚοινότητεςFor the European CommunitiesPour les Communautés européennesPer le Comunità europeeEiropas Kopienu vārdāEuropos Bendrijų varduAz Európai Közösségek részérőlGħall-Komunitajiet EwropejVoor de Europese GemeenschappenW imieniu Wspólnot EuropejskichPelas Comunidades EuropeiasPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstváZa Evropski skupnostiEuroopan yhteisöjen puolestaPå Europeiska gemenskapernas vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За ГрузияPor GeorgiaZa Gruziifor GeorgienFür GeorgienGruusia nimelΓια τη ΓεωργίαFor GeorgiaPour la GéorgiePer la GeorgiaGruzijas vārdāGruzijos varduGrúzia részérőlGħall-ĠeorġaVoor GeorgiëW imieniu GruzjiPela GeórgiaPentru GeorgiaZa GruzínskoZa GruzijoGeorgian puolestaPå Georgiens vägnar+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
Kombinerat buffertkrav (1 - 2 §§)
 Allmänt om systemriskbuffert (1 - 2 §§)
 Systemriskbuffert på exponeringar inom Sverige och utanför EES (3 §)
 Systemriskbuffert på exponeringar utanför Sverige men inom EES (4 - 6 §§)
 Erkännande av andra länders systemriskbuffertar (7 §)
 Kapitalbuffert på gruppnivå för globalt systemviktiga institut (1 - 2 §§)
 Kapitalbuffert för övriga systemviktiga institut (3 - 5 §§)
 Konkurrerande buffertkrav (6 - 8 §§)
 Storleken på den institutspecifika kontracykliska kapitalbufferten (1 - 2 §§)
 Undantag från kravet på en kontracyklisk kapitalbuffert (3 §)
 Kontracykliska buffertvärden (4 - 6 §§)
 Krav på metoder för att beräkna högsta förfogandebelopp (7 §)
 Fastställande av kontracykliska buffertvärden (1 - 3 §§)
 Beslut om kontracykliska buffertvärden för exponeringar i andra länder (4 - 5 §§)
 Datum för när beslut om buffertvärden börjar gälla (6 - 7 §§)
 Offentliggörande av beslut (8 §)
 Högsta förfogandebelopp och kapitalkonserveringsplan (1 - 2 §§)
 Inskränkningar i institutens rätt att vidta värdeöverföringar m.m. (3 - 6 §§)
 SFS 2014:966 i lydelse enligt SFS 2018:1957
 Ändrad: SFS 2017:1150 (Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val)
 Prop. 2017/18:5: I paragrafen anges lagens tillämpningsområde.
 Ändringen innebär att nuvarande andra stycket tas bort. Det är endast en följdändring med anledning av de ändringar som görs i 2 kap. lagen om värdepappersfonder och 7 kap. lagen om förvaltare av alternativa investeringsfonder, se författningskommentaren till dessa kapitel.
 en överföring eller utdelning av poster som avses i artikel 26.1 b–e i tillsynsförordningen. Lag (2018:1957).
 Ändringen i punkt 15 innebär att enbart de svenska aktiebolag som definieras som värdepappersföretag i artikel 4.1.2 i tillsynsförordningen omfattas av lagen. I förordningen definieras värdepappersföretag som en person enligt definitionen i led 1 i artikel 4.1 i MiFID I som omfattas av de krav som åläggs genom det direktivet, med undantag av kreditinstitut, lokala företag och företag som ...
 Ändrad: SFS 2017:1150 (Bättre förutsättningar för fondsparande och hållbara val), 2018:1957 (Förbättrade förutsättningar för effektiv resolution av banker)
 8 kap. 1 §, 2 kap. 1 §
 5 kap. 7 §, 5 kap. 8 §, 8 kap. 6 § 2 st 1 p
 5 kap. 7 §, 5 kap. 6 §, 5 kap. 3 §, 5 kap. 2 §
 5 kap. 8 §, 10 kap. 1 § 1 st 5 p
 5 kap. 7 §, 5 kap. 6 §, 5 kap. 3 §, 10 kap. 1 § 1 st 5 p
 5 kap. 7 §, 2 kap. 2 § 1 st 1 p, 2 kap. 2 § 1 st 2 p
 10 kap. 1 § 1 st 7 p, 10 kap. 1 § 1 st 6 p
 8 kap. 4 § 1 st 1 p, 10 kap. 1 § 1 st 10 p, 10 kap. 1 § 1 st 11 p
 Ändrad: SFS 2018:855 (Följdändringar till ny förvaltningslag)
 Rskr. 2018/19:38, Prop. 2017/18:292, Bet. 2018/19:FiU16