type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.3.2021
 COM(2021) 151 final
 2021/0076(BUD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)
 SELETUSKIRI
 ETTEPANEKU TAUST
 1.Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist (edaspidi „EGF“) rahalise toetuse saamise eeskirjad on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1309/2013,
 1
 mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (edaspidi „EGFi määrus“)
 2
 .
 2.Eesti esitas 12. novembril 2020 taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism, et saada EGFist rahalist toetust turismi majandusharudes toimunud koondamiste
 3
 tõttu. Taotluses on võetud aluseks Eesti statistikaameti turismi satelliitkonto koostamisel kasutatud statistiliste majanduse tegevusalade klassifikaator,
 4
 millesse kuuluvad punkti 3 tabeli kohastesse NACE Revision 2 jagudesse klassifitseeritud majandussektorid, mida dokumendis nimetatakse edaspidi turismi majandusharudeks.
 3.Pärast taotluse hindamist otsustas komisjon kooskõlas kõigi EGFi määruse kohaldatavate sätetega, et EGFist rahalise toetuse andmise tingimused on täidetud.
 TAOTLUSE KOKKUVÕTE
 EGFi taotlus
 EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism
 Liikmesriik
 Eesti
 Asjaomane piirkond (NUTSi
 5
 2. tasand)
 EE00-Eesti
 6
 Taotluse esitamise kuupäev
 12. november 2020
 Taotluse kättesaamise kinnitamise kuupäev
 12. november 2020
 Lisateabe nõudmise kuupäev
 25. november 2020
 Lisateabe esitamise tähtaeg
 6. jaanuar 2021
 Hindamise lõpuleviimise tähtaeg
 31. märts 2021
 Sekkumiskriteerium
 EGFi määruse artikli 4 lõige 2
 Asjaomaste ettevõtete arv
 68 (ettevõtted, kus on välja kuulutatud kollektiivkoondamine)
 Majandussektorid
 (NACE Revision 2 jagude
 7
 järgi)
 Jagu 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont)
 Jagu 49 (maismaaveondus ja torutransport)
 Jagu 50 (veetransport)
 Jagu 51 (õhutransport)
 Jagu 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad)
 Jagu 55 (majutus)
 Jagu 56 (toidu ja joogi serveerimine)
 Jagu 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus)
 Jagu 77 (rentimine ja kasutusrent)
 Jagu 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus)
 Jagu 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus)
 Jagu 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus)
 Jagu 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine)
 Jagu 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused)
 Vaatlusperiood (kuni üheksa kuud)
 13. märts 2020 – 11. november 2020
 8
 Koondamisi kokku
 10 080
 Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid kokku
 10 080
 Sihtrühma kuuluvaid toetusesaajaid kokku
 5 060
 Individuaalsete teenuste eelarve (eurodes)
 7 452 468
 EGFi rakendamise eelarve
 9
 (eurodes)
 5 000
 Kogueelarve (eurodes)
 7 457 468
 EGFi toetus (60 %) (eurodes)
 4 474 480
 TAOTLUSE HINDAMINE
 Menetlus
 4.Eesti esitas taotluse EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism 12. novembril 2020, s.t 12 nädala jooksul alates EGFi määruse artiklis 4 sätestatud sekkumiskriteeriumide täitmise kuupäevast. Komisjon kinnitas taotluse kättesaamist samal kuupäeval ja palus Eestilt 25. novembril 2020 lisateavet. Eesti esitas lisateabe kuue nädala jooksul alates lisateabenõude kuupäevast. Määruse kohaselt peaks komisjon viima 31. märtsiks 2021 lõpule hindamise selle kohta, kas taotlus vastab rahalise toetuse andmise tingimustele.
 Taotluse rahastamiskõlblikkus
 Asjaomased ettevõtted ja toetusesaajad
 5.Taotlus on seotud Eestis turismi majandusharudes tegutsenud 1 715 füüsilisest isikust ettevõtjaga (FIEd), kelle tegevus on lõppenud, ja 8 365 koondatud töötajaga, kellest 3 873 on koondatud ametiasutustele teatatud kollektiivkoondamiste käigus. Kollektiivkoondamised on tehtud 68 ettevõttes, millest igas on koondatud 5–1440 töötajat. Need ettevõtted on loetletud lisas
 10
 .
 Sekkumiskriteeriumid
 6.Eesti esitas taotluse vastavalt EGFi määruse artikli 4 lõike 2 kohasele sekkumiskriteeriumile, millega tehakse erand artikli 4 lõike 1 punktist b, mille kohaselt peab toetuse saamiseks olema koondatud vähemalt 500 töötajat üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtetes, mis tegutsevad samas NACE Revision 2 jao majandussektoris ja asuvad liikmesriigi NUTSi 2. tasandi ühes piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas. Kuna kõik koondamised ei toimunud samas majandussektoris (vt punkt 2), kehtib erand, mis on tehtud artikli 4 lõikega 2 artikli 4 lõike 1 punktist b (üksikasjalikum teave taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kohta on punktides 26–29).
 7.Taotluse aluseks olev vaatlusperiood kestis 13. märtsist 2020 kuni 11. novembrini 2020.
 Koondamiste ja tegevuse lõpetamise juhtude arvutamine
 8.Vaatlusperioodil toimunud koondamisi arvutati järgmiselt:
 –3 873 töötajat alates kuupäevast, mil tööandja teavitas nõukogu direktiivi 98/59/EÜ
 11
 artikli 3 lõike 1 kohaselt pädevat asutust kirjalikult kavandatavast kollektiivkoondamisest. Eesti on enne komisjoni hindamise lõpetamise kuupäeva kinnitanud, et need 3 873 töötajat on koondatud;
 –4 492 töötajat alates töölepingu tegeliku lõpetamise või lõppemise kuupäevast;
 –1 715 FIEt alates nende tegevuse lõppemise kuupäevast, mis on kindlaks määratud kooskõlas riigisiseste õigusaktide või haldusnormidega.
 Rahastamisnõuetele vastavad toetusesaajad
 9.Rahastamisnõuetele vastavaid toetusesaajaid on kokku 10 080.
 Koondamiste ning üleilmse finants- ja majanduskriisi vaheline seos
 10.Maailma Terviseorganisatsioon kuulutas 11. märtsil 2020 COVID-19 puhangu pandeemiaks. Euroopa Komisjon tõdes 27. mai 2020. aasta teatises „ELi eelarve, mis toetab Euroopa majanduse taastekava“,
 12
 et tervisekriis toob kaasa majanduskriisi, ja esitas selles majanduse taastekava. Komisjoni sõnul on selles kavas olulisel kohal EGF kui erakorraline vahend, millest toetatakse üleilmse majanduskriisi tõttu töö kaotanud isikuid.
 11.COVID-19 pandeemia ja sellele järgnenud üleilmne majanduskriis põhjustasid Eestis suure majandusšoki, mille tagajärjel vähenes 2020. aastal SKP eeldatavasti 4,6 %
 13
 . Kriis tabas eriti rängalt turismi majandusharusid, arvestades rahvusvahelisi järske liikumispiiranguid. Nende tagajärjel vähenes riikidevaheline reisimine ja turism järsult ja ettenägematus ulatuses.
 12.Enne kriisi oli 90 % turismikuludest Eestis seotud rahvusvahelise turismiga, OECD riikide keskmine oli umbes 25 %
 14
 . Eesti turismi majandusharudes lõppes tegevus 2020. aastal peaaegu täielikult, mis tõi neis majandusharudes kaasa koondamislaine
 15
 .
 13.Turismi majandusharude kohta laiemalt, nagu need on määratletud punktis 2, on alates EGFi loomisest esitatud seitse toetusetaotlust
 16
 .
 Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud
 14.Koondamisi ja tegevuse lõpetamist põhjustanud asjaolud ilmnesid ootamatult 2020. aasta algul, kui sai alguse COVID-19 üleilmne pandeemia.
 15.Enne pandeemiat kasutas Eestis turismi majandusharude teenuseid rekordiliselt palju külastajaid. 2019. aastal kasutas majutusteenuseid 5,3 % rohkem välisturiste ja 5,9 % rohkem kohalikke turiste kui sellele eelnenud aastal. Välisturistide osakaal oli valdav, nende arvele langes peaaegu 60 % kõigist külastustest. Peale selle toimus merel ja õhus tihe reisiliiklus. 2019. aastal liikus Tallinna Sadama kaudu 10,64 miljonit ja Tallinna Lennujaama kaudu 3,27 miljonit reisijat
 17
 .
 16.Eesti andmete järgi suurenes turismi majandusharude lisandväärtus 6,6 % ja need andsid 25 % kogumajanduse lisandväärtusest. Eesti turismitulu olid 2019. aastal rekordiline 2,1 miljardit eurot, millest 1,6 miljardit tõid välisturistid. Turismi loeti Eesti konkurentsivõime jaoks oluliseks sektoriks ja selle arendamiseks oli tehtud märkimisväärseid investeeringuid
 18
 .
 17.2020. aasta märtsis võtsid sündmused COVID-19 üleilmse pandeemia tõttu ootamatu pöörde. 13. märtsil 2020 kuulutas Eesti viiruse leviku tõttu välja eriolukorra. Kehtestati reisipiirangud ja suleti rahvusvahelised piirid, mis tõi kaasa turismi majandusharude järsu seisaku. Märtsis 2020 oli majutusasutustes peatunud välisturistide arv 64 % väiksem kui eelmisel aastal samal ajal. Aprillis-mais oli see arv eelnenud aasta omast 97–99 % väiksem. Olukord ei paranenud eriti ka juunis-juulis, kuigi piiranguid suvel ajutiselt leevendati
 19
 . 2020. aasta teises kvartalis külastas Eestit vaid 120 000 välisreisijat, mida oli 94 % vähem kui aasta varem
 20
 . 2020. aasta kolmandas kvartalis oli see arv 67 % ja neljandas 89 % 2019. aasta omast väiksem.
 18.Liikumispiirangud mõjutasid transpordisektorit, kus reisijateveo liinid kas pandi kinni või neil toimus vedu piiratud mahus. Meretranspordisektoris vähenes Tallinna Sadama kaudu liikunud reisijate arv 2020. aasta esimesel üheksal kuul võrreldes varasema aastaga 55 %
 21
 . Ristlused peatati täielikult. 2020. aasta esimesel üheteistkümnel kuul vähenes õhureisijate arv varasema aastaga võrreldes 73 %
 22
 .
 19.Selle tagajärjel vähendati kiiresti töökohti, eriti reisifirmades ning ettevõtetes, mis pakuvad majutus-, toitlustus- ja konverentsiteenuseid, korraldavad üritusi ning osutavad transporditeenuseid
 23
 .
 Koondamiste eeldatav mõju kohalikule, piirkondlikule või riigi majandusele ja tööhõivele
 20.Eestis turismi majandusharudes toimunud massikoondamised ei mõjuta eeldatavasti mitte ainult neid majandusharusid, vaid ka kogu riigi majandust. Eesti hinnangul on turismil väga suur mõju riigi majanduskasvule ja konkurentsivõimele ning sektori ettevõtted on olulised tööandjad. Eesti rahandusministeeriumi kogutud andmetel oli Eestis 2019. aastal turismi majandusharudes 13,5 % kõigist töökohtadest. Turismi majandusharudes tekkinud raskused kanduvad otse üle nendega seotud sektoritesse
 24
 .
 21.Eesti hinnangul kahanes riigi majanduse kogukäive 2020. aastal oluliselt (9,5 %). Turismi majandusharud kannatasid suurimat kahju. Nende käive kahanes ainuüksi 2020. aasta esimesel poolel 19 % (943 miljonit eurot). Käibe langus oli 2020. aasta esimesel poolel turismi majandusharudes suurim reisibüroodes ja reisikorraldusettevõtetes (57,9 %) ning majutusteenuste pakkujate hulgas (50,9 %)
 25
 .
 22.Üldine tööhõivemäär langes Eestis 68,4 %-lt 2019. aastal 66,7 %ni 2020. aastal. Töötuse määr tõusis 4,4 %-lt 6,8 %-le
 26
 . Absoluutarvudes suurenes töötute arv võrreldes 2019. aasta neljanda kvartaliga 2020. aasta neljandas kvartalis 21 800 võrra 53 100ni ja töötavate inimeste arv vähenes 11 800 võrra 659 500ni. Peale selle vähenes oluliselt ka täistööajaga töötajate arv, st 19 200 võrra 567 000ni
 27
 .
 23.Kuigi kriis tabas kogu riiki, on mõni Eesti piirkond saanud rohkem kannatada kui teised. Kõige enam on saanud kannatada Harju maakond ja Tallinn
 28
 . Tallinnas on olulisel kohal hotellid ja konverentsisaalid ning peamiselt tuginetakse välisriikidest pärit külastajatele. 2020. aasta teises kvartalis suurenes Tallinnas töötuse määr eelmise aastaga võrreldes 62 % (8 500 töötu võrra; mujal Eestis suurenes töötuse määr samal ajal 40 %)
 29
 .
 24.Ei ole tõenäoline, et turismi majandusharud kriisist kiiresti taastuvad. Pandeemia arenedes on liiga vara prognoosida üldist mõju neile majandusharudele ja tööhõivele. Majandusprognooside järgi kulub turismi majandusharudel kriisieelsele tasemele taastumiseks kaks kuni neli aastat
 30
 .
 25.Koondamistel on eeldatavasti märkimisväärne sotsiaalne mõju. Töötud turismitöötajad on oma profiili tõttu Eesti tööturul tõenäoliselt ebasoodsas olukorras. Sektori töötajate hulgas on suur osa madala kvalifikatsiooniga või kutsekvalifikatsioonita töötajaid, noori ning hooajalisi ja osalise tööajaga töötajaid. Turismi majandusharudes tegutseb palju FIEsid. Sektoris on valdavad VKEd, kes suudavad suuremate ettevõtetega võrreldes halvemini kriisidele vastu panna
 31
 .
 Taotluse rahastamiskõlblikkuse põhjenduseks toodud eriolukorra kirjeldus
 26.Eesti on selgitanud, et kuigi taotlus on seotud NACE Revision 2 14 eri jakku klassifitseeritud majandussektoritega, tuleks seda seostada EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohase taotlusega, mille põhjus on eriolukorra ulatuslik negatiivne mõju tööhõivele ja kohalikule, piirkondlikule või riiklikule majandusele, arvestades et VKEd on Eestis peamine ettevõtteliik.
 27.VKEd on Eestis olulised tööandjad – neis töötab 79,2 % kogu tööjõust. Kõigist ettevõtetest 91 % on mikroettevõtted, kus on vähem kui kümme töötajat. 2017. aastal oli vaid 0,2 % Eesti ettevõtetest rohkem kui 250 töötajaga suurettevõtted. Ka turismi majandusharudes on valdavad VKEd
 32
 . 80 %-l majutus- ja toitlustusettevõtetest, reisibüroodest ja reisikorraldajatest on vaid 1–9 töötajat. Turismi majandusharudes tegutseb ka palju FIEsid. Majutus- ja toitlustusteenuste valdkonnas tegutseb ligikaudu 436, laonduses ja veondust abistavatel tegevusaladel 3 122 ning kunsti- ja meelelahutusvaldkonnas 1 901 FIEt
 33
 .
 28.Turismi majandusharud on väga killustunud, hõlmates mitmesuguseid NACE Revision 2 tasandil klassifitseeritud omavahel sõltuvaid sektoreid, nagu majutus, toidu ja joogi serveerimine, maantee-, õhu- ja veetransport, reisikorraldajad jne. Eesti kasutab turismi satelliitkontot, milles Eesti statistikaamet klassifitseerib vastavalt Eurostati turismi satelliitkontode Euroopa käsiraamatule (European Implementation Manual on Tourism Satellite Accounts) kaubad ja teenused konkreetselt turismiga seotud ja mitteseotud toodeteks, et mõõta turismi panust SKPsse. Selle metoodika järgi loetakse taotlusega hõlmatud 14 sektorit Eestis turismi majandusharudeks.
 29.Kuna koondamised tehti samal ajavahemikul ning koondatud töötajad on sarnase taustaga ja töötanud omavahel tihedalt seotud sektorites – kokkuvõetult turismi majandusharudes – saab neid koondamisi ühesainsas EGFi taotluses käsitledes mitte üksi vähendada halduskoormust, vaid ka suurendada sünergiat.
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad ja kavandatud meetmed
 Sihtrühma kuuluvad toetusesaajad
 30.Hinnanguliselt osaleb 10 080st rahastamisnõuetele vastavast isikust EGFi meetmetes 5 060 koondatud töötajat ja FIEt. Need töötajad ja FIEd jagunevad soo, kodakondsuse ja vanuse alusel järgmiselt.
 Kategooria
 Sihtrühma kuuluvate
 toetusesaajate arv
 Sugu
 Mehed:
 1 970
 (38,93 %)
 Naised:
 3 090
 (61,07 %)
 Kodakondsus
 ELi kodanikud:
 4 288
 (84,74 %)
 Kolmandate riikide kodanikud:
 772
 (15,26 %)
 Vanuserühm
 15–24aastased:
 700
 (13,83 %)
 25–29aastased:
 576
 (11,38 %)
 30–54aastased:
 2 754
 (54,43 %)
 55–64aastased:
 1 030
 (20,36 %)
 Üle 64aastased:
 0
 (0,0 %)
 Kavandatud meetmete rahastamiskõlblikkus
 31.Koondatud töötajatele ja FIEdele osutatavad individuaalsed teenused koosnevad järgmistest meetmetest:
 –tööturukoolitus toetusesaajatele, et nad omandaksid uusi oskusi ja kvalifikatsioone ning parandaksid seega oma tööhõivevõimalusi. Koolitus võib hõlmata keelekursusi, kutsekvalifikatsioone, ettevõtlusoskusi ja liikuvust soodustavaid oskusi, nt sõiduõpe. Koolitus kavandatakse toetusesaaja personaalse kava alusel ning tööturu praegusi ja tulevasi suundumusi arvesse võttes
 34
 ;
 –ettevõtluse alustamise toetus ja ettevõtluse toetamine: uue ettevõtte alustamiseks võib toetusesaaja esitatud üksikasjalikus äriplaanis sisalduva eelarve põhjal anda kuni 6 000 eurot inimese kohta starditoetust ja pärast veel kuni 2 500 eurot toetust
 35
 ;
 –tööpraktika uute ametioskuste ja praktiliste teadmiste omandamiseks otse töökohal;
 –tasemeõppe toetamine – tasemeõppekulude katmine, et aidata toetusesaajatel alustada õpinguid kutse- või kõrgharidusasutuses. Toetus katab osalemiskulud ja õppemaksu akrediteeritud asutuses kutse- või bakalaureuseõppes osalemiseks või rakenduskõrghariduse omandamiseks
 36
 ;
 –koolitus- ja muud toetused toetusesaajatele aktiivsetes meetmetes osalemiseks
 37
 .
 32.Kirjeldatud kavandatud meetmed on aktiivsed tööturumeetmed, mis on EGFi määruse artikli 7 kohaselt rahastamiskõlblikud. Need ei asenda passiivseid sotsiaalse kaitse meetmeid.
 33.Eesti ametiasutused on esitanud nõutud teabe meetmete kohta, mida asjaomased ettevõtted peavad võtma riigi õiguse või kollektiivlepingute kohaselt. Nad on kinnitanud, et EGFi rahaline toetus ei asenda ühtegi niisugust meedet.
 Hinnanguline eelarve
 34.Hinnanguline kogukulu on 7 457 468 eurot, mis sisaldab individuaalsete teenuste kulusid summas 7 452 468 eurot ning ettevalmistuste, haldamise, teavitamise ja reklaami, kontrolli ja aruandlusega seotud kulusid summas 5 000 eurot.
 35.EGFist taotletud rahalise toetuse kogusumma on 4 474 480 eurot (60 % kogukuludest).
 Meetmed
 Hinnanguline osalejate arv
 Hinnanguline kulu osaleja kohta
 (eurodes)
 38
 Hinnanguline kogukulu
 (eurodes)
 39
 Individuaalsed teenused (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punktide a ja c kohased meetmed)
 Tasemeõppe toetamine –tasemeõppekulude katmine
 (tasemeõpe)
 160
 6 939
 1 110 255
 Tööturukoolitus
 (tööturukoolitus)
 4 200
 838
 3 519 172
 Tööpraktika
 (tööpraktika)
 600
 866
 519 537
 Ettevõtluse alustamise toetus/ettevõtluse toetamine
 (ettevõtluse alustamise toetus / ettevõtluse toetamine)
 86
 6 294
 541 257
 Vahesumma a:
 osakaal individuaalsete teenuste paketis:
 –
 5 690 221
 (76,35 %)
 Toetused ja stiimulid (EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohased meetmed)
 Tasemeõppes osalemise toetus
 (tasemeõppes osalemise toetus)
 160
 5 222
 835 552
 Aktiivsetes meetmetes osalemise toetus (stipendium, sõidu- ja majutustoetus)
 (stipendium, sõidu- ja majutustoetus)
 4 800
 171
 820 350
 Mobiilsustoetus
 (mobiilsustoetus)
 110
 967
 106 345
 Vahesumma b:
 osakaal individuaalsete teenuste paketis:
 –
 1 762 247
 (23,65 %)
 EGFi määruse artikli 7 lõike 4 kohased meetmed
 1. Ettevalmistamine
 –
 2. Haldamine
 –
 3. Teavitamine ja reklaam
 –
 4. Kontroll ja aruandlus
 –
 5 000
 Vahesumma c:
 osakaal kogukuludes:
 –
 5 000
 (0,07 %)
 Kogukulu (a + b + c):
 –
 7 457 468
 EGFi toetus (60 % kogukuludest)
 –
 4 474 480
 36.EGFi määruse artikli 7 lõike 1 punkti b kohaste, tabelis loetletud meetmete kulud ei ületa 35 % individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi kogukulust. Eesti on kinnitanud, et nende meetmete puhul nõutakse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate aktiivset osalemist tööotsingul või koolitusmeetmetes.
 37.Eesti on kinnitanud, et FIEde, idufirmade ning töötajate poolt väljaostetud ettevõtete puhul ei ületa investeeringuteks ettenähtud summad 15 000 eurot toetusesaaja kohta.
 Kulude rahastamiskõlblikkuse periood
 38.Eesti hakkas sihtrühma kuuluvatele toetusesaajatele individuaalseid teenuseid osutama 1. jaanuaril 2021. Seega on meetmete võtmiseks vajalikud kulud EGFi toetuse saamiseks rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. jaanuarini 2023. Erandi moodustavad vähemalt kaheaastase formaalse õpitegevuse kulud, mille katmiseks võib rahalist toetust anda kuni 1. juulini 2023.
 39.Eesti hakkas EGFi rakendamisega seotud halduskulusid kandma 1. jaanuaril 2021. Järelikult on ettevalmistus-, haldus-, teavitamis- ja reklaami- ning kontrolli- ja aruandluskulud EGFi rahalise toetuse jaoks rahastamiskõlblikud alates 1. jaanuarist 2021 kuni 1. juulini 2023.
 Vastastikune täiendavus liikmesriikide või liidu vahenditest rahastatavate meetmetega
 40.Riiklik eel- või kaasrahastus on pärit tööturuteenuste ja -toetuste sihtkapitalist, mille abil Eesti Töötukassa, mis on riigi tööturuasutus, rakendab Eestis aktiivseid tööturumeetmeid. Sihtasutus põhineb töötuskindlustushüvitise sihtfondi (millest makstakse toetusi koondamise ja tööandja maksejõuetuse korral) vahenditel ning vahenditel, mis eraldatakse riigieelarvest sotsiaalministeeriumi kaudu.
 41.Eesti on kinnitanud, et eespool kirjeldatud meetmed, mis EGFist rahalist toetust saavad, ei saa samal otstarbel toetust liidu teistest rahastamisvahenditest
 40
 .
 Sihtrühma kuuluvate toetusesaajate või nende esindajate või sotsiaalpartnerite ning kohalike ja piirkondlike asutustega konsulteerimise kord
 42.Eesti on teatanud, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel on konsulteeritud asjakohaste ametiasutustega ja ühingute esindajatega
 41
 . Töötukassa nõukogu arutas 7. septembril 2020 läbi ja kiitis heaks kooskõlastatud paketi üldkava ning arutab edaspidi oma koosolekutel korrapäraselt EGFi meetmete kulgu. Nõukokku kuuluvad ka sotsiaalpartnerid, nimelt kaks Tööandjate Keskliidu liiget ning üks Eesti Ametiühingute Keskliidu ja üks Teenistujate Ametiliitude Keskorganisatsiooni liige.
 43.Turismi majandusharude esindajatega peetakse edasisi konsultatsioone, kui on analüüsitud koondatud töötajate profiili. Tehakse kindlaks sobivaim toetamise viis, võttes arvesse toetusesaajate vanusestruktuuri, haridustausta ja muid näitajaid. Mõningate majandusharuga seotud koolitusmeetmete väljatöötamisel on plaanis ka võimalik Eesti Hotellide ja Restoranide Liidu osalus.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 44.Taotlus sisaldab haldus- ja kontrollisüsteemi kirjeldust, milles on täpsustatud asjaomaste asutuste vastutusalad. Eesti on teavitanud komisjoni, et rahalist toetust haldavad ja kontrollivad samad asutused, mis osalevad Euroopa Sotsiaalfondist rahastatavate meetmete haldamises. Haldusülesandeid täidavad sotsiaalministeeriumi nutika arengu toetamise osakond ja tööhõive osakond, mis toimivad EGFi rakendusasutusena. Rahandusministeeriumi finantskontrolli osakond toimib EGFi auditeerimisasutusena ja Riigi Tugiteenuste Keskuse
 42
 toetuste maksete osakond EGFi sertifitseerimisasutusena. Riigi Tugiteenuste Keskus täidab vahendusasutusena ka teatavaid rakendusasutuse ülesandeid.
 Liikmesriigi võetud kohustused
 45.Eesti on esitanud kõik vajalikud kinnitused järgmise kohta:
 –kavandatud meetmetele juurdepääsu võimaldamisel ja nende rakendamisel järgitakse võrdse kohtlemise ja mittediskrimineerimise põhimõtteid;
 –liikmesriigi ja ELi õigusaktides sätestatud nõuded kollektiivkoondamise kohta on täidetud;
 –töötajaid koondanud ettevõtted, kes on pärast koondamisi tegevust jätkanud, on täitnud koondamistega seotud juriidilised kohustused ning on kooskõlas nendega oma töötajate eest hoolt kandnud;
 –kavandatud meetmed ei saa toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest ning topeltrahastamine on välistatud;
 –kavandatud meetmed täiendavad struktuurifondidest rahastatavaid meetmeid;
 –EGFi rahaline toetus vastab liidu riigiabi menetlus- ja materiaalõiguse normidele.
 MÕJU EELARVELE
 Eelarveettepanek
 46.EGFi toetus ei ületa iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades), nagu on ette nähtud nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määruse (EL, Euratom) 2020/2093
 43
 (millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027) artikli 8 lõikega 1.
 47.Komisjon on hinnanud taotlust EGFi määruse artikli 13 lõikes 1 sätestatud tingimuste kohaselt ning võtnud arvesse sihtrühma kuuluvate toetusesaajate arvu, kavandatud meetmeid ja hinnangulisi kulusid ja teeb ettepaneku, et taotluse alusel rahalise toetuse andmiseks võetaks kasutusele EGFi vahendid summas 4 474 480 eurot, mis moodustab 60 % kavandatud meetmete kogukulust.
 48.Kooskõlas EGFi määruse artikli 4 lõikega 2 ei ületa jooksval aastal eriolukorras antud toetuste kogusumma 15 % EGFi iga-aastasest maksimumsummast.
 49.EGFi vahendite kasutuselevõtmise ettepaneku kohta teevad otsuse Euroopa Parlament ja nõukogu ühiselt, nagu on sätestatud 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe
 44
 (Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, samuti uute omavahendite, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava kohta) punktis 9.
 Seotud õigusaktid
 50.Komisjon esitab EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga samal ajal Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku paigutada 4 474 480 eurot ümber asjakohasele eelarvereale.
 51.Koos EGFi vahendite kasutuselevõtmise otsuse ettepanekuga võtab komisjon rakendusaktina vastu rahalise toetuse andmise otsuse, mis jõustub päeval, mil Euroopa Parlament ja nõukogu võtavad vastu kavandatud otsuse EGFi vahendite kasutuselevõtmise kohta.
 2021/0076 (BUD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta
 (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006,
 45
 eriti selle artikli 15 lõiget 4,
 võttes arvesse 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise suunas liikumise tegevuskava,
 46
 ja eriti selle punkti 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF) eesmärk on toetada maailmakaubanduses globaliseerumise tõttu toimunud suurte struktuurimuutuste, üleilmse finants- ja majanduskriisi jätkumise või uue üleilmse finants- ja majanduskriisi tõttu koondatud töötajaid ja tegevuse lõpetanud füüsilisest isikust ettevõtjaid ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda.
 (2)Nõukogu määruse (EL, Euratom) 2020/2093
 47
 artikli 8 lõike 1 kohaselt ei tohi EGFist antav toetus ületada iga-aastast maksimumsummat, milleks on 186 miljonit eurot (2018. aasta hindades).
 (3)Eesti esitas 12. novembril 2020 taotluse võtta Eestis kasutusele EGFi vahendid seoses koondamiste ja tegevuse lõpetamisega (edaspidi „koondamised“) turismi majandusharudes, milleks on majandussektorid, mis kuuluvad Euroopa Liidu majanduse tegevusalade statistilise klassifikaatori (NACE) Revision 2 jagudesse 45 (mootorsõidukite ja mootorrataste hulgi- ja jaemüük ning remont), 49 (maismaaveondus ja torutransport), 50 (veetransport), 51 (õhutransport), 52 (laondus ja veondust abistavad tegevusalad), 55 (majutus), 56 (toidu ja joogi serveerimine), 74 (muu kutse-, teadus- ja tehnikaalane tegevus), 77 (rentimine ja kasutusrent), 79 (reisibüroode ja reisikorraldajate tegevus, reserveerimine ning sellega seotud tegevus), 90 (loome-, kunsti- ja meelelahutustegevus), 91 (raamatukogude, arhiivide, muuseumide ja muude kultuuriasutuste tegevus), 92 (hasartmängude ja kihlvedude korraldamine) ning 93 (sporditegevus ning lõbustus- ja vaba aja tegevused). Eesti Vabariik on ühise statistiliste territoriaalüksuste liigituse (NUTS)
 48
 2. tasandil üks piirkond. Taotluse kohta esitati määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 8 lõike 3 kohaselt lisateavet. Taotlus vastab EGFi rahalise toetuse kindlaksmääramise nõuetele, mis on sätestatud määruse (EL) nr 1309/2013 artiklis 13.
 (4)Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 4 lõikega 2 käsitatakse Eesti taotlust vastuvõetavana, sest koondamistel on tööhõivele ja riigi majandusele ulatuslik negatiivne mõju.
 (5)Seepärast tuleks võtta kasutusele EGFi vahendid, et anda Eesti taotluse alusel rahalist toetust summas 4 474 480 eurot.
 (6)Et EGFi vahendid saaks võimalikult kiiresti kasutusele võtta, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates selle vastuvõtmise kuupäevast,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Liidu 2021. aasta üldeelarvest võetakse Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi raames kulukohustuste ja maksete assigneeringutena kasutusele 4 474 480 eurot.
 Artikkel 2
 Käesolev otsus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval. Seda kohaldatakse alates [vastuvõtmise kuupäev]
 49*.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel
 Nõukogu nimel
 president
 eesistuja
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (2)
 Määrust (EL) nr 1309/2013 kohaldatakse kõigi 31. detsembriks 2020 laekunud taotluste suhtes.
 (3)
 EGFi määruse artikli 3 tähenduses.
 (4)
 https://www.stat.ee/et/avasta-statistikat/metoodika-ja-kvaliteet/esms-metaandmed/21403
 (5)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (6)
 Eesti Vabariik ei ole jagatud NUTSi 2. tasandi piirkondadeks.
 (7)
 ELT L 393, 30.12.2006, lk 1.
 (8)
 Eesti ametiasutused otsustasid esitada taotluse varakult ning lühendasid seega vaatlusperioodi ühe kuu ja kahe päeva võrra.
 (9)
 Kooskõlas määruse (EL) nr 1309/2013 artikli 7 lõikega 4.
 (10)
 Kõik koondamised ei kuulu siiski registreeritud kollektiivkoondamiste alla, millest tuleb teatada Eesti Töötukassale. Paljud töötajad on kaotanud töö ka üksikkoondamiste tõttu. Siia kuuluvad tähtajalise töölepinguga töötajate ja muud koondamised, mis ei ole töölepingute kollektiivne ülesütlemine Eesti töölepingu seaduse tähenduses ning mis on enamasti tehtud mikro- ja väikeettevõtetes. Samamoodi ei ole andmebaasis veel registreeritud FIEd, kelle tegevus on lõppenud. Seetõttu ei ole võimalik kõiki ettevõtteid eelnevalt nimetada. Töötukassasüsteemis saab isikud, kellel on õigus toetust saada, kindlaks teha töötamise registri andmete abil.
 (11)
 Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/59/EÜ kollektiivseid koondamisi käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 225, 12.8.1998, lk 16).
 (12)
 COM(2020) 442 final.
 (13)
 https://ec.europa.eu/economy_finance/forecasts/2020/autumn/ecfin_forecast_autumn_2020_ee_en.pdf
 (14)
 OECD Tourism Trends and Policies 2020 (OECD: suundumused ja poliitika turismivaldkonnas 2020. aastal):
 https://www.oecd-ilibrary.org/sites/ee702954-en/index.html?itemId=/content/component/ee702954-en
 .
 (15)
 OECD Policy Responses to Coronavirus (Covid-19). Tourism Responses to the coronavirus (Covid-19) (OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks), 2020:
 https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
 .
 (16)
 Taotlused on seotud koondamistega maanteetranspordisektoris, kolm taotlust õhutranspordisektoris ning üks toidu- ja joogisektoris. Kolm taotlust põhines kaubandusega seotud üleilmastumise mõjul ning neli üleilmsel finants- ja majanduskriisil, millele on osutatud määruses (EÜ) nr 546/2009. Need taotlused on EGF/2011/001 AT/Nieder- and Oberösterreich, EGF/2013/014 FR/Air France, EGF/2014/003 ES/Aragon food and beverage, EGF/2014/017 FR/Mory Ducros, EGF/2015/004 IT/Alitalia, EGF/2015/010 FR/MoryGlobal ning EGF/2017/009 FR/Air France.
 (17)
 Majandus- ja kommunikatsiooniministeerium ning rahandusministeerium. 2019. aasta majandusülevaade:
 https://www.mkm.ee/sites/default/files/majandusulevaade_2019_0.pdf
 .
 (18)
 Rahandusministeeriumi kogutud avaldamata andmed.
 (19)
 Septembris kehtestati uuesti ranged reisipiirangud.
 (20)
 Eesti statistikaamet:
 https://andmed.stat.ee/et/stat
 ; otsing: TU121 – majutatud (kuud). Otsingu kuupäev 12.11.2020.
 (21)
 Tallinna Sadam. Reisijate statistika:
 https://www.ts.ee/statistika/
 .
 (22)
 Tallinna Lennujaam. Statistika:
 https://www.tallinn-airport.ee/ettevottest/statistika/
 .
 (23)
 Eesti Pank. Tööturu Ülevaade 1/2020 (2020):
 https://www.eestipank.ee/publikatsioon/tooturu-ulevaade/2020/tooturu-ulevaade-12020
 .
 (24)
 OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks, 2020:
 https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
 .
 (25)
 Rahandusministeeriumi kogutud avaldamata andmed. Kõigi asjaomaste turismiga seotud sektorite koondandmed ei olnud veel 2020. aasta teise poole kohta teada. Kogu aasta jooksul vähenes majutusteenuste, toidu ja joogi serveerimise ning reisibüroodega seotud käive 43 % (584,6 miljonit eurot).
 (26)
 Arvud on aasta keskmised. 2020. aasta neljandas kvartalis oli töötuse määr 7,4 %.
 (27)
 Eesti statistikaamet:
 https://andmed.stat.ee/et/stat
 ; otsing: TT461 – 15–74-aastaste hõiveseisund. Majanduslikult mitteaktiivsete isikute arv vähenes 273 400-lt 271 700ni.
 (28)
 OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks. Turismivaldkonna meetmed koroonaviirusega toimetulekuks, 2020:
 https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/
 .
 (29)
 Avalikke tööturuasutusi käsitlevate andmete avaldamata analüüs (Eesti Töötukassa andmebaas). Ka populaarne rannalinn Pärnu sõltub tugevasti välisturismist ning on välisturistide vähesuse tõttu suurt kahju kannatanud. Kriis tabas rängasti ka Saaremaad, mis tõmbab ligi kodumaiseid turiste ja naaberriikidest pärit külastajaid. Saaremaal kehtestati pärast viiruse puhangut eripiirangud ja töötuse määr tõusis võrreldes eelnenud aastaga 55 %.
 (30)
 UNWTO World Tourism Barometer, May 2020. Special focus on the Impact of COVID-19 (Summary) (Maailma Turismiorganisatsiooni baromeeter, mai 2020. Eritähelepanu all COVID-19 mõju (kokkuvõte)):
 https://webunwto.s3.eu-west-1.amazonaws.com/s3fs-public/2020-05/Barometer%20-%20May%202020%20-%20Short.pdf
 ;
 OECD: poliitikameetmed koroonaviirusele reageerimiseks:
 https://www.oecd.org/coronavirus/policy-responses/tourism-policy-responses-to-the-coronavirus-covid-19-6466aa20/#endnotea0z15
 .
 (31)
 Avalikke tööturuasutusi käsitlevate andmete avaldamata analüüs (Eesti Töötukassa andmebaas).
 (32)
 Euroopa Komisjon. SBA teabeleht – ESTONIA, 2019:
 https://ec.europa.eu/docsroom/documents/38662/attachments/9/translations/en/renditions/native
 ; OECD. Financing SMEs and Entrepreneurs: An OECD Scoreboard (VKEde ja ettevõtjate rahastamine: OECD tulemustabel), 2020:
 https://www.oecd-ilibrary.org/sites/f420f997-en/index.html?itemId=/content/component/f420f997-en
 .
 (33)
 Eesti statistikaamet:
 https://andmed.stat.ee/et/stat
 ; otsing: ER003 – ettevõtted äriregistris, mittetulundusühingud ja sihtasutused mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris õigusliku vormi ja tegevusala (EMTAK 2008) järgi, 31. detsember.
 (34)
 Turismivaldkonnas vajalike oskuste täiendamisel võetakse arvesse kestliku turismi ja digitaliseerimisega seotud vajadusi. Läbivalt edendatakse töötervishoidu ja -ohutust eritähelepanuga COVID-19ga seotud ohutusel. Meetmed kajastavad kooskõlas ELi poolt Eestile 2020. aastal esitatud riigipõhiste soovitustega üldist vajadust investeerida rohe- ja digioskustesse.
 (35)
 Et seda toetust saada, peab isikul olema mingi eelnev ettevõtlus- või majandusalane koolitus või kogemus ning üldiselt head eeldused väikeettevõtte juhtimiseks. Toetust ei saa isikud, kes on viimase kuue kuu jooksul olnud ettevõtte omanikud.
 (36)
 Arvestades et suur osa toetusesaajatest on kutsekvalifikatsioonita või madala haridustasemega, peetakse tasemeõppe toetamist nende edasise töölesaamise seisukohast oluliseks. Selle toetuse saajate väljavalimisel eelistatakse neid, kel puudub eelnev haridus või kelle haridus on aegunud, nt kelle kraad on saadud rohkem kui 15 aastat tagasi. Meetmetes võetakse arvesse ka Eestis valitsevat tööturuolukorda ning tähtsustatakse õppeprogramme eelkõige erialadel, millel nõudlus tööjõu järele kasvab.
 (37)
 Toetuste hulka kuuluvad igakuine toetus tasemeõppes osalemiseks, sõidu- ja majutustoetused ning stipendiumid tööpraktikal käimiseks ja tööturukoolituses osalemiseks ning mobiilsustoetus uuel töökohal tööle asumiseks 20 kilomeetri kaugusel või kaugemal kodust. Mobiilsustoetust antakse kuni neli kuud ja toetus sõltub vahemaast.
 (38)
 Kümnendkohtade vältimiseks on hinnangulised kulud ühe töötaja kohta ümardatud. Ümardamine ei mõjuta siiski iga meetme kogumaksumust, mis jääb selliseks nagu Eesti esitatud taotluses.
 (39)
 Ümardamise tõttu ei ole kogusumma päris täpne.
 (40)
 3. veebruaril 2021 taotles Eesti eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastust (TERA) laenu 2020. aasta märtsist juunini kantud kulude katmiseks. See laen ei kattu EGFi toetusega, sest TERAst saadava rahastuse periood on EGFi omast varem ja seda vahendit kasutatakse, et rahastada lühiajalisi tööturuga seotud meetmeid töökohtade säilitamiseks (sundpuhkused).
 (41)
 Arutelu juhtis sotsiaalministeerium ning selles osalesid majandus- ja kommunikatsiooniministeerium, Ettevõtluse Arendamise Sihtasutus ning turismi majandusharusid esindavad organisatsioonid Eesti Turismifirmade Liit, Eesti Hotellide ja Restoranide Liit, Eesti Spaaliit, MTÜ Eesti Maaturism ja MTÜ Eesti Konverentsibüroo.
 (42)
 Riigi Tugiteenuste Keskus on valitsusasutus, mis osutab kõigile ministeeriumidele ja valitsusasutustele haldusteenuseid.
 (43)
 ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15.
 (44)
 ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.
 (45)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.
 (46)
 ELT L 433I, 22.12.2020, lk 29.
 (47)
 Nõukogu 17. detsembri 2020. aasta määrus (EL, Euratom) 2020/2093, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2021–2027 (ELT L 433I, 22.12.2020, lk 15).
 (48)
 Komisjoni 8. novembri 2012. aasta määrus (EL) nr 1046/2012, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1059/2003, millega kehtestatakse ühine statistiliste territoriaalüksuste liigitus (NUTS), seoses uueks piirkondlikuks jaotuseks vajalike aegridade edastamisega (ELT L 310, 9.11.2012, lk 34).
 (49)
 *
 Kuupäeva sisestab Euroopa Parlament enne ELTs avaldamist.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,31.3.2021
 COM(2021) 151 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUSGlobaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Eesti taotlus – EGF/2020/002 EE/Estonia Tourism)
 LISA
 Allpool on loetletud seletuskirja punktis 5 osutatud kollektiivkoondamised. Need on Eesti turismi majandusharudes toimunud kollektiivkoondamised, mille on registreerinud Eesti Töötukassa, mis toimib riigi tööturuasutusena.
 Ettevõtted ja vaatlusperioodil kollektiivkoondamisteadete alusel koondatud töötajate arv
 AS Lux Express Estonia
 38
 AS Sokotel
 75
 AU Energiateenus OÜ
 16
 Aida kohvik OÜ
 10
 Aktsiaselts KaasaMüük
 74
 Aktsiaselts Tallink Grupp
 1440
 Sh kolme tütarettevõtte koondamisteated: Osaühing Hansaliin (3.6.2020 ja 3.9.2020) ning Osaühing HT Laevateenindus (3.9.2020)
 Arturi Köögid OÜ
 39
 Astlanda Hotelli Aktsiaselts
 162
 Kaks koondamisteadet: 27.4.2020 ja 15.7.2020
 Auto-Bon AC Aktsiaselts
 33
 Baltic Beach Holding OÜ
 82
 Baltic Travel Group OÜ
 6
 Centennial Hospitality OÜ
 15
 Economy Hotel OÜ
 7
 EstTruffe OÜ
 7
 FairFood Deli OÜ
 10
 Finest Rannahotell OÜ
 11
 Five Star OCS OÜ
 7
 HAVI Logistics OÜ
 31
 Hektor Design Hostels OÜ
 13
 Kentmanni Hotell OÜ
 16
 Kolfour OÜ
 9
 LIFT OÜ
 11
 LLL OÜ
 6
 Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts
 33
 M Food Rotermann OÜ
 15
 MERITON HOTELS AS
 70
 Mittetulundusühing Eesti Pärimusmuusika Keskus
 10
 Moller Auto Tallinn OÜ
 23
 My City Hotel OÜ
 11
 Navirail OÜ
 34
 Niine Külalistemaja OÜ
 6
 Olive Hospitality OÜ
 18
 Osaühing Nordic Hotels
 86
 Osaühing RAUER
 6
 Osaühing TLG HOTELL
 429
 Kolm koondamisteadet: 1.4.2020, 1.6.2020 ja 2.9.2020
 OÜ Bussiremont
 19
 OÜ EASY STAY HOSPITALITY GROUP
 18
 OÜ Hotel Management Services
 23
 OÜ Hotell Euroopa
 50
 OÜ Jõe-Projekt
 9
 OÜ SPA Tours
 114
 OÜ Swissotel Estonia
 83
 OÜ Teine Noorus
 10
 OÜ Ülemiste Hotell
 29
 Pirita Marina Hotel OÜ
 46
 Regional Jet OÜ
 27
 Sadamarestoran OÜ
 8
 SprayPrinter OÜ
 9
 Taisto Bussid AS
 9
 Tallinn Old Town Hotels OÜ
 12
 Tallinn Seaport Hotel OÜ
 15
 Tigraman OÜ
 5
 Tresmark osaühing
 79
 Tumlare Corporation Estonia OÜ
 157
 Kaks koondamisteadet: 17.6.2020 ja 20.7.2020
 Usharika Msowerama OÜ
 22
 V SpaaHotell OÜ
 11
 Via Hansa Eesti Aktsiaselts
 8
 Vihula Manor Hospitality Osaühing
 20
 Wash Up OÜ
 14
 Wolf Hotel OÜ
 19
 aktsiaselts HEAL
 26
 osaühing Ants Viljandi
 14
 osaühing Baltic Hotel Group
 29
 osaühing HAVELI INVEST
 60
 osaühing Kanvera
 8
 osaühing RIVERMARK
 5
 osaühing Starmaker
 42
 U-Bistroo OÜ
 14
 Ettevõtteid kokku: 68
 Koondatuid kokku:
 3 873


type: other

text:
VSL Sklep Cst 242/2019
 ECLI:SI:VSLJ:2019:CST.242.2019
 VSL00024748
 stečajni postopek - nagrada upravitelja - odmera in plačilo nagrade upravitelja - nadomestilo za unovčenje stečajne mase in razdelitev - razdelitev posebne razdelitvene mase
 Upravitelj ima pravico, da ob vsakokratni predložitvi končnega načrta zahteva plačilo nadomestila za unovčenje in za razdelitev; glede na določbo tretje alineje 1. točke drugega odstavka 104. člena ZFPPIPP vsakokrat do sorazmernega dela nadomestila iz 3. točke četrtega odstavka 103. člena ZFPPIPP. Pri tem sešteti sorazmerni deli nadomestila v skladu s 7. členom Pravilnika ne smejo znesti več od nadomestila, ki gre upravitelju glede na višino celotnega zneska, ki je bil v določenem stečajnem postopku predmet razdelitve.
 Pritožba se zavrne in se sklep sodišča prve stopnje v izpodbijani točki 2.2 izreka potrdi.
 1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijanim sklepom (proc. dej. 322) sklenilo, da se razdelitev posebnih razdelitvenih mas opravi na podlagi 9 končnih načrtov posebne razdelitvene mase z dne 12. 4. 2019, ki so sestavni del sklepa in objavljeni hkrati z objavo tega sklepa (točka 1. izreka). Ugotovilo je, da upravitelj A. A. opravlja naloge in pristojnosti upravitelja prek pravnoorganizacijske oblike s. p. (točka 2.1 izreka). Sorazmerni del nadomestila upravitelja je odmerilo v višini 17.285,27 EUR, 22 % DDV v višini 3.802,76 EUR, skupaj 21.088,03 EUR (točka 2.2 izreka). Odločilo je, da ima po pravnomočnosti sklepa upravitelj pravico do plačila 90 % nagrade, o plačilu zadnjih 10 % pa bo sodišče odločalo po prejemu končnega poročila upravitelja (točka 2.3 izreka).
 2. O sorazmernem delu nadomestila upravitelja za razdelitev posebne razdelitvene mase ločitvenemu upniku je sodišče odločilo na podlagi 2. točke prvega odstavka 365. člena v zvezi z desetim odstavkom 371. člena ZFPPIPP in je sorazmerni del nadomestila upravitelju odmerilo na podlagi tretje točke četrtega odstavka 103. člena ZFPPIPP v zvezi z drugim odstavkom 7. člena Pravilnika o tarifi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen (v nadaljevanju: Pravilnik)1, vendar največ v višini 60.000,00 EUR. Osnova za izračun tega dela nagrade niso kupnine za prodano premoženje in tudi ne zneski, ki jih dobijo upniki, ampak razlika med kupninami za prodano premoženje in vsemi ostalimi stroški postopka, razen upravitelljeve nagrade, konkretno nadomestila, ki se šele izračunava. Poleg tega se ta del nagrade odmeri upoštevajoč vse razdelitve stečajne mase v konkretnem postopku in ne vsake posebej, kot je predlagal upravitelj. Sešteti sorazmerni deli nadomestila za razdelitev ne smejo znesti več od nadomestila, ki gre upravitelju glede na višino celotnega zneska, ki je bil v določenem stečajnem postopku predmet razdelitve.
 3. Zoper odločitev v točki 2.2 sklepa se je pravočasno pritožil upravitelj (proc. dej. 332). Uveljavljal je vse pritožbene razloge po prvem odstavku 338. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP) v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP). Sodišču druge stopnje je predlagal, da odpravi nezakonito in protiustavno sodno prakso in pojasnil, da je v podobnem primeru že vložena ustavna pritožba. Pritožbenemu sodišču je predlagal, naj izpodbijani sklep razveljavi in ga posreduje sodišču prve stopnje v novo odločanje ali samo odloči o upraviteljevih nagradah po njegovem predlogu v 9 načrtih končnih razdelitev ali pa naj postopek prekine do odločitve Ustavnega sodišča v enakem primeru.
 V bistvenem upravitelj uveljavlja naslednje pritožbene razloge:
 - Upravitelj je v predmetnem stečajnem postopku unovčil 9 posebnih stečajnih mas ter sodišču 12. 4. 2019 predložil 9 končnih načrtov razdelitev posebnih stečajnih mas (proc. dej. od 312 do 320). Sodišče prve stopnje je sklenilo, da se razdelitev posebne razdelitvene mase opravi na podlagi 9 končnih načrtov razdelitev, o upraviteljevem nadomestilu pa je odločilo skupno, upoštevajoč vse razdelitve stečajne mase skupno in ne vsake posebej. Sodišče prve stopnje bi moralo upoštevati, da se nagrada odmeri posebej za vsako pripravljeno delitev vsake posebne in splošne mase ter skladno s 7. členom Pravilnika odmeriti nagrado upravitelju v okviru vsakega posebnega predloga delitve posamezne posebne mase, brez upoštevanja zneskov, ki jih upravitelj deli po drugih predlogih delitve posebnih mas ter brez vštevanja nagrad, ki jih je upravitelj dobil na podlagi delitve ostalih posebnih stečajnih mas. Zakon jasno določa, da je treba vsako premoženje, ki je predmet ločitvene pravice voditi ločeno in za vsako premoženje pripraviti načrt razdelitve Tudi nagrado upravitelja je zato treba odmeriti od vsakega zneska posebej. V zakonu ni osnove ni za združevanje osnov posameznih delitev za skupno izračunavanje nagrade upravitelja. Sorazmerni del unovčenega premoženja, ki gre upravitelju, predstavlja strošek vsake posebne stečajne mase in ta strošek bremeni vsako posamezno posebno stečajno maso. Sodišče prve stopnje je o vseh razdelitvah nezakonito odločilo z enim sklepom ter nezakonito odločilo o skupnem nadomestilu.
 - Sklep sodišča je v nasprotju s samim seboj, saj je sodišče odločilo, da se razdelitev opravi kot je navedeno v končnih načrtih upravitelja, s tem je potrdilo tudi višino nadomestila po predlogu upravitelja, ki pa ga je izračunalo drugače.
 - Gramatikalno je treba ločiti med dvema pojmoma in sicer „znesek, ki je predmet razdelitve (3. točka četrtega odstavka 103. člena ZFPPIPP) ter „razdelitvena masa“ (prvi odstavek 226. člena ZFPPIPP). Upravitelju pripada sorazmerni del zneska, ki je predmet razdelitve, to pa je kupnina. Zakon ne opredeljuje nobenega vmesnega zneska, kot je kupnina minus stroški, vendar brez nadomestila, zato je izbira takšne osnove za odmero nadomestila v nasprotju z zakonom. Kolikšen del nadomestila bremeni posamezno stečajno maso po izračunu sodišča sploh ni jasno. Tak način izračuna je uperjen zoper upravitelje, ki bodo prejeli manj.
 5. Sodna praksa je zavzela stališče, da se kot osnova za izračun nagrade za unovčenje in razdelitev posebne stečajne mase upošteva višina poplačila ločitvenih upnikov, ki se izračuna kot „neto“ vrednost po odštetju vseh stroškov, brez nagrade upravitelja, ki se šele izračunava.2 Zmotno je pritožbeno stališče, da je že zato, ker ZFPPIPP izrecno ne opredeljuje nobenega vmesnega zneska, kot je kupnina minus stroški, izbira takšne osnove za odmero nadomestila v nasprotju z zakonom in je osnova za odmero nadomestilo upravitelja znesek kupnine. ZFPPIPP v 3. točki četrtega odstavka 103. člena in Pravilnik v 7. členu, govorita o nadomestilu za unovčenje stečajne mase in razdelitev. Pojem razdelitve se nanaša na razdelitev, ki je v stečajnem postopku namenjena poplačilu terjatev upnikov. Stališče pritožnika, da je pojem zneska, ki je predmet razdelitve, drugačen od pojma razdelitvene mase iz 226. člena ZFPPIPP, ki jo zakon opredeljuje kot denarno dobroimetje, nastalo z unovčenjem, zmanjšano za stroške, je zmotno, ker temelji na zmotni predpostavki, da v okvir razdelitve spada tudi plačilo stroškov stečajnega postopka. ZFPPIPP posebej določa plačilo stroškov postopka (354. člen do 357. člena) in poplačilo upnikov, to je razdelitev splošne in posebne stečajne mase, ki se opravi po plačilu stroškov postopka (358. člen do 374. člen). Zato je pravilno stališče sodišča prve stopnje, da je osnova za nadomestilo upravitelju znesek kupnine zmanjšan za stroške stečajnega postopka.
 6. 7. člen Pravilnika vsebuje preglednico za nadomestilo upravitelja za unovčenje stečajne mase in razdelitev (1. odstavek). Nadalje določa, da je osnova za izračun nadomestila višina zneska unovčenega premoženja, ki je predmet razdelitve, ne glede na to, ali gre za razdelitev splošne ali posebne razdelitvene mase (2. odstavek). 7. člen Pravilnika določa višino osnove za izračun nagrade, pri čemer se kot osnova upošteva skupna višina razdelitvene mase splošne in posebne razdelitve. Lestvica v prvem odstavku 7. člena Pravilnika je regresivna, zato se znesek nadomestila pri višjih vrednostih nadomestila sorazmerno znižuje. V sodni praksi je bilo zavzeto stališče, da je treba določila za izračun nadomestila po 7. členu Pravilnika razlagati tako, da postopek unovčenja in razdelitve stečajne mase šteje kot enoten postopek, ne glede na to, da se je stečajna masa unovčevala postopoma in se je izvajala razdelitev skozi več delnih razdelitev. To je treba upoštevati tudi, ko je bila izvedena razdelitev ločitvenim upnikom po več posebnih razdelitvenih masah.3 Matematični izračun višine nadomestila je različen, če seštejemo vse osnove za odmero nadomestila ali izračunamo nadomestilo od vsake osnove posebej.
 7. Upravitelj ima pravico, da ob vsakokratni predložitvi končnega načrta zahteva plačilo nadomestila za unovčenje in za razdelitev; glede na določbo tretje alineje 1. točke drugega odstavka 104. člena ZFPPIPP vsakokrat do sorazmernega dela nadomestila iz 3. točke četrtega odstavka 103. člena ZFPPIPP. Pri tem sešteti sorazmerni deli nadomestila v skladu s 7. členom Pravilnika ne smejo znesti več od nadomestila, ki gre upravitelju glede na višino celotnega zneska, ki je bil v določenem stečajnem postopku predmet razdelitve.
 8. Sodišče prve stopnje je v obravnavanem primeru nadomestilo upravitelju odmerilo na podlagi devetih predlogov, tako da je ugotovilo skupni znesek delitev posebne stečajne mase iz vsega unovčenega premoženja. Od vseh 9 kupnin je po posameznih načrtih razdelitve odštelo vse stroške, razen nadomestila upravitelja z DDV, tako dobljene zneske je seštelo in izračunalo osnovo za odmero nagrade upravitelju, ki znaša 376.175,54 EUR. Glede na ta znesek je odmerilo nagrado upravitelja, ki upoštevaje III. postavko 7. člena Pravilnika znaša 17.250,00 EUR + 3% nad 375.000,00 EUR (35,27 EUR), to je skupaj 17.285,27 EUR, temu znesku pa prištelo še 22 % DDV. Po presoji pritožbenega sodišča je postopalo pravilno in nagrado odmerilo pravilno v skladu z določili ZFPPIPP in Pravilnika.
 9. Neutemeljene so tudi upraviteljeve navedbe, da naj bi zaradi zmanjšanja njegove nagrade prišlo do oškodovanja upnikov. Če je nadomestilo upravitelja manjše, za razdelitev upnikom ostane več.
 10. Višje sodišče je odgovorilo na pritožbene navedbe, ki so pomembne za presojo pravilnosti izpodbijanega sklepa.
 11. Ker izrecno uveljavljeni pritožbeni razlogi niso utemeljeni, prav tako pa tudi niso podane kršitve, na katere višje sodišče pazi po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP v zvezi s 366. členom ZPP oba v zvezi s prvim odstavkom 121. členom ZFPPIPP), je pritožbo kot neutemeljeno zavrnilo in izpodbijani sklep potrdilo (2. točka 365. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 121. člena ZFPPIPP).
 1 Uradni list RS št. 91/2008 in nadaljnji.
 2 Sklepi VSL Cst 548/2018, Cst 198/2017, Cst 191/2017, Cst 147/2017 in Cst 48/2015.
 3 Sklepi VSL Cst 336/2014 z dne 13. 8. 2014, sklep VSL Cst 32/2016 z dne 27. 1. 2016, in Cst 177/2013 in Cst 358 in 359/2018).
 Zakon o finančnem poslovanju, postopkih zaradi insolventnosti in prisilnem prenehanju (2007) - ZFPPIPP - člen 103, 103/4, 103/4-3, 104, 104/2, 104/2-1, 226
 Pravilnik o tarifi za odmero nagrade upravitelja v postopkih zaradi insolventnosti in prisilne likvidacije ter stroških, do povrnitve katerih je upravitelj v teh postopkih upravičen (2008) - člen 7, 7/1, 7/2
 VSL Sklep Cst 358/2018 in Cst 359/2018
 VSL sklep Cst 179/2016
 VSL sklep Cst 191/2017
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExNDMwODc0


type: wikipedia

text:
Il-Ġonna ta' Hevsel (bit-Tork: Hevsel Bahçeleri) huma seba' mitt ettaru ta' raba' għammiel u ikkultivat ħdejn ix-xmara Tigris fil-Lvant tat-Turkija, bejn il-Fortizza ta' Diyarbakır u x-xmara. Il-belt iffortifikata fl-imgħoddi kienet ikkonfinata b'sistema f'żewġ partijiet ta' swar difensivi, u l-ġonna, alimentati minn fawwariet fix-xaqliba wieqfa ta' taħthom, kellhom rwol vitali biex iwasslu l-ilma u l-provvisti lill-belt. Il-Ġonna ta' Hevsel tniżżlu fil-lista ta' siti indikattivi tal-UNESCO fl-2013, u saru Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-2015, flimkien mas-swar tal-Fortizza ta' Diyarbakır bħala pajsaġġ kulturali.
 Storja
 Il-Ġonna ta' Hevsel jissemmew għall-ewwel darba fil-ġrajjiet ta' Aramea li jmorru lura għas-seklu 9 Q.K., l-insedjament ta' Diyarbakır fuq l-għolja ta' fuqhom li kien ġie stabbilit qabilhom. Diyarbakır (li oriġinarjament kienet imsejħa Amid), inbniet fuq xaqliba tal-bażalt li tħares fuq ix-xmara Tigris. Fit-866 Q.K., il-belt ġiet assedjata mir-Re tal-Assirjani Ashurnasirpal II u meta nħakmet, il-ġonna nqerdu bħala forma ta' kastig. Il-belt iffortifikata kienet importanti ferm fir-reġjun matul il-perjodu Ellenistiku, kif ukoll matul żmien ir-Rumani, is-Sassanidi, il-Biżantini, il-Musulmani u l-Imperu Ottoman sa żminijietna.
 Il-Ġonna ta' Hevsel ġew stabbiliti bejn il-belt u x-xmara, bl-objettiv li l-abitanti jkollhom provvisti tal-ilma u tal-ikel. Diversi fawwariet ifeġġu minn taħt il-bażalt u l-ġonna huma maqsuma f'ħames għelieqi mtarrġin fuq ir-raba' biswit ix-xmara Tigris. L-għelieqi mtarrġin ġew iffurmati tul millenji sħaħ ta' fluss imserrep tax-xmara fil-wied wiesa' u li xi kultant ħaffret baċir iktar fond għaliha stess. Il-parti ta' fuq nett tal-ġonna x'aktarx li kienet kritika għall-għażla tal-post fejn kellha tiġi stabbilita tal-belt; il-ġonna kienu meqjusa bħala sagri minħabba r-rwol importanti tal-provvisti għall-belt. Il-ġonna tqabblu saħansitra mal-Ġnien tal-Eden.
 Sal-1655 il-ġonna kienu jinkludu ż-żewġ xtut tat-Tigris u jingħad li kienu mimlijin siġar tal-frott, vinji, ward u ħxejjex aromatiċi bħal pereżempju l-ħabaq. Xi vjaġġaturi tas-seklu 19 irrapportaw li raw varjetà kbira ta' ħxejjex u frott imkabbar hemmhekk, u kkummentaw li kien hemm bettieħ, għeneb, berquq u dulliegħ, li kienu jitkabbru fuq il-gżejjer bir-ramel li ffurmaw fix-xmara. Il-ġonna ġew integrati mal-belt, b'siġar tal-luq u tal-frott li kienu jisseparaw il-ġonna differenti fejn jitkabbru l-ħxejjex, u l-ilma mormi mill-belt kien jiġi kanalat għat-tisqija tal-ġonna biex ikunu iktar għammiela u biex iħaddem l-imtieħen tal-ilma. Is-siġar taċ-ċawsli kienu jitkabbru biex jappoġġaw l-industrija tal-ħarir fil-belt, u l-injam kien jiġi prodott mis-siġar tal-luq u taż-żafżafa, biex imgħad kien jiġi ttrasportat fuq ċattri lejn il-provinċja ta' Mosul, fl-Iraq.
 Illum il-ġurnata, kważi terz tas-superfiċe tal-ġonna tintuża għat-tkabbir tas-siġar tal-luq u l-kumplament tintuża għall-kultivazzjoni ta' firxa wiesgħa ta' għelejjel, fosthom kaboċċi, spinaċi, ħass, ravanell, basal aħdar, tursin, krexxun, brunġiel, qargħa ħamra, tadam, bżar, fażola, ħawħ, berquq, għanbaqar, ċirasa, tin, ċawsli u lewż.
 Konservazzjoni
 Il-Ġonna ta' Hevsel għadhom jiġu kkultivati sa llum il-ġurnata, iżda l-integrità tagħhom hija mhedda minn negozji mhux awtorizzati u minn abitazzjonijiet li ġew stabbiliti fil-bażi tal-fortizza. Tħassib ieħor huma l-kanali tad-dranaġġ imblukkati u l-kwalità tal-ilma. L-estrazzjoni tal-ilma iktar 'il fuq fil-Wied ta' Tigris naqqset il-fluss tal-ilma fix-xmara u naqqset l-għargħar perjodiku tar-raba'. Ġew stabbiliti żoni ta' lqugħ, iżda l-ġonna jitqiesu bħala vulnerabbli.
 Sit ta' Wirt Dinji
 Il-Pajsaġġ Kulturali tal-Fortizza ta' Diyarbakır u tal-Ġonna ta' Hevsel ġie ddeżinjat bħala Sit ta' Wirt Dinji tal-UNESCO fl-2015.
 Il-valur universali straordinarju tas-sit ġie rrikonoxxut abbażi ta' kriterju wieħed tal-għażla tal-UNESCO: il-kriterju (iv) "Eżempju straordinarju ta' tip ta' bini, ta' grupp ta' siti jew ta' pajsaġġ arkitettoniku jew teknoloġiku li joħroġ fid-dieher stadju/i sinifikanti fl-istorja tal-bniedem".
 Referenzi
 Turkija
 Ġonna
 Siti ta' Wirt Dinji


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21997A0627(01)
 Accordo in forma di scambio di lettere tra la Comunità europea e la Confederazione elvetica che aggiunge all'accordo fra la Comunità economica europea e la Confederazione elvetica un protocollo supplementare relativo all'assistenza amministrativa reciproca in materia doganale - Dichiarazione comune
 Gazzetta ufficiale n. L 169 del 27/06/1997 pag. 0077 - 0084
 ACCORDO IN FORMA DI SCAMBIO DI LETTERE tra la Comunità europea e la Confederazione elvetica che aggiunge all'accordo fra la Comunità economica europea e la Confederazione elvetica un protocollo supplementare relativo all'assistenza amministrativa reciproca in materia doganaleA. Lettera della Comunità europea Bruxelles, addì 9 giugno 1997Signor . . . . .,mi pregio fare riferimento ai negoziati tra i rappresentanti della Comunità europea e della Confederazione elvetica al fine di concludere un accordo sull'assistenza amministrativa reciproca in materia doganale che aggiunge un protocollo supplementare all'accordo del 22 luglio 1972.Tale protocollo supplementare, il cui testo è allegato alla presente lettera, costituirà parte integrante dell'accordo del 22 luglio 1972 ed entrerà in vigore il primo giorno del secondo mese che segue la data in cui sarà stata notificata la conclusione delle procedure all'uopo necessarie. Nell'attesa della conclusione di tali procedure, esso sarà applicato in maniera provvisoria a decorrere dal 1° luglio 1997.Le sarei grato se volesse confermarmi l'accordo della Confederazione elvetica su quanto precede.Voglia accogliere, Signor . . . . ., i sensi della mia alta considerazione.A nome della Comunità europeaB. Lettera della Confederazione elvetica Berna, addì 9 giugno 1997Signor . . . . .,mi pregio comunicarLe di aver ricevuto la Sua lettera in data odierna così redatta:«mi pregio fare riferimento ai negoziati tra i rappresentanti della Comunità europea e della Confederazione elvetica al fine di concludere un accordo sull'assistenza amministrativa reciproca in materia doganale che aggiunge un protocollo supplementare all'accordo del 22 luglio 1972.Tale protocollo supplementare, il cui testo è allegato alla presente lettera, costituirà parte integrante dell'accordo del 22 luglio 1972 ed entrerà in vigore il primo giorno del secondo mese che segue la data in cui sarà stata notificata la conclusione delle procedure all'uopo necessarie. Nell'attesa della conclusione di tali procedure, esso sarà applicato in maniera provvisoria a decorrere dal 1° luglio 1997.Le sarei grato se volesse confermarmi l'accordo della Confederazione elvetica su quanto precede.»Mi pregio comunicarLe l'accordo della Confederazione elvetica in merito a quanto sopra.Voglia accogliere, Signor . . . . ., i sensi della mia alta considerazione.A nome della Confederazione elveticaHecho en Luxemburgo, el nueve de junio de mil novecientos noventa y siete.Udfærdiget i Luxembourg den niende juni nitten hundrede og syvoghalvfems.Geschehen zu Luxemburg am neunten Juni neunzehnhundertsiebenundneunzig. ̧ãéíå óôï Ëïõîåìâïýñãï, óôéò åííÝá Éïõíßïõ ÷ßëéá åííéáêüóéá åíåíÞíôá åðôÜ.Done at Luxembourg on the ninth day of June in the year one thousand nine hundred and ninety-seven.Fait à Luxembourg, le neuf juin mil neuf cent quatre-vingt-dix-sept.Fatto a Lussemburgo, addì nove giugno millenovecentonovantasette.Gedaan te Luxemburg, de negende juni negentienhonderd zevenennegentig.Feito no Luxemburgo, em nove de Junho de mil novecentos e noventa e sete.Tehty Luxemburgissa yhdeksäntenä päivänä kesäkuuta vuonna tuhatyhdeksänsataayhdeksänkymmentäseitsemän.Som skedde i Luxemburg den nionde juni nittonhundranittiosju.En nombre de la Comunidad EuropeaPå vegne af Det Europæiske FællesskabIm Namen der Europäischen GemeinschaftÅî ïíüìáôïò ôçò ÅõñùðáúêÞò ÊïéíüôçôáòOn behalf of the European CommunityAu nom de la Communauté européenneA nome della Comunità europeaNamens de Europese GemeenschapEm nome da Comunidade EuropeiaEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnar>RIFERIMENTO A UN FILM>Für die Schweizerische EidgenossenschaftPour la Confédération suissePer la Confederazione svizzera>RIFERIMENTO A UN FILM>PROTOCOLLO SUPPLEMENTARE relativo all'assistenza amministrativa reciproca in materia doganale Articolo 1 Definizioni Ai fini del presente protocollo si intende per:a) «merci», le merci di cui ai capitoli da 1 a 97 del sistema armonizzato, indipendentemente dal campo di applicazione dell'accordo del 22 luglio 1972;b) «legislazione doganale», le disposizioni legali o regolamentari adottate dalla Comunità europea o dalla Confederazione elvetica che disciplinano l'importazione, l'esportazione, il transito delle merci, nonché il vincolo delle stesse a un regime doganale, comprese le misure di divieto, restrizione e controllo;c) «autorità richiedente», l'autorità amministrativa competente all'uopo designata da una parte contraente, che presenta una domanda di assistenza in materia doganale;d) «autorità interpellata», l'autorità amministrativa competente all'uopo designata da una parte contraente, che riceve una richiesta di assistenza in materia doganale;e) «operazioni contrarie alla legislazione doganale», le violazioni della legislazione doganale o i tentativi di violazione della stessa.Articolo 2 Campo di applicazione 1. Nei limiti delle loro competenze, le parti contraenti si prestano assistenza reciproca nei modi e alle condizioni specificati nel presente protocollo, per garantire la corretta applicazione della legislazione doganale, segnatamente mediante la prevenzione, l'individuazione delle operazioni contrarie a tale legislazione e conducendo delle indagini su di esse.2. L'assistenza in materia doganale prevista dal presente protocollo di applica a ogni autorità amministrativa delle parti contraenti competente per la sua applicazione. Essa non pregiudica le disposizioni che disciplinano l'assistenza reciproca in materia penale. Del pari, essa non si applica alle informazioni ottenute grazie ai poteri esercitati su richiesta dell'autorità giudiziaria, salvo accordo di quest'ultima.Articolo 3 Assistenza su richiesta 1. Su domanda dell'autorità richiedente, l'autorità interpellata fornisce tutte le informazioni pertinenti che consentono all'autorità richiedente di garantire la corretta applicazione della legislazione doganale, comprese segnatamente le informazioni riguardanti le operazioni registrate o programmate che siano o possano essere contrarie a tale legislazione.2. Su domanda dell'autorità richiedente, l'autorità interpellata le comunica se le merci esportate dal territorio di una delle parti contraenti sono state regolarmente importate nel territorio dell'altra parte, precisando, se del caso, il regime doganale applicato alle merci.3. Su domanda dell'autorità richiedente, l'autorità interpellata prende, in conformità delle sue leggi, le misure necessarie per garantire che siano tenuti sotto controllo:a) le persone fisiche o giuridiche in merito alle quali sussistono fondati motivi di ritenere che svolgano o abbiano svolto operazioni contrarie alla legislazione doganale;b) i luoghi dove partite di merci sono state immagazzinate in modo da far legittimamente supporre che siano destinate a operazioni contrarie alla legislazione doganale;c) i movimenti di merci per i quali sia stata segnalata la possibilità che diano luogo a operazioni contrarie alla legislazione doganale;d) i mezzi di trasporto per i quali si sono fondati motivi di ritenere che siano stati, siano ovvero possano essere utilizzati per operazioni contrarie alla legislazione doganale.Articolo 4 Assistenza spontanea Le parti contraenti si prestano assistenza reciproca di propria iniziativa, nella misura in cui lo consentono le rispettive leggi, norme e altri strumenti giuridici, qualora lo considerino necessario per la corretta applicazione della legislazione doganale, in particolare allorché ricevano informazioni riguardanti:- operazioni che sono o possano essere contrarie a tale legislazione e che possono interessare l'altra parte contraente;- nuovi mezzi o metodi utilizzati per effettuare tali operazioni;- merci note per essere oggetto di operazioni contrarie alla legislazione doganale;- persone fisiche o giuridiche in merito alle quali sussistono fondati motivi di ritenere che commettano o abbiano commesso operazioni contrarie alla legislazione doganale;- mezzi di trasporto per i quali vi siano fondati motivi di ritenere che siano stati, siano ovvero possano essere utilizzati per operazioni contrarie alla legislazione doganale.Articolo 5 Consegna/notifica Su domanda dell'autorità richiedente, l'autorità interpellata prende, secondo la propria legislazione, tutte le misure necessarie per:- comunicare tutti i documenti,- notificare tutte le decisioni, nonché tutti gli atti pertinenti che fanno parte della procedura in questione,che rientrano nel campo di applicazione del presente protocollo a un destinatario, residente o stabilito sul suo territorio. In tal caso, si applica l'articolo 6, paragrafo 3 alla richiesta di comunicazione o di notifica.Articolo 6 Forma e contenuto delle domande di assistenza 1. Le domande inoltrate secondo il presente protocollo sono presentate per iscritto. Ad esse vengono allegati i documenti ritenuti utili per rispondere. Qualora l'urgenza della situazione lo richieda, possono essere accettate domande orali le quali, tuttavia, devono essere immediatamente confermate per iscritto.2. Le domande presentate a norma del paragrafo 1 contengono le seguenti informazioni:a) l'autorità richiedente che presenta la domanda;b) la misura richiesta;c) l'oggetto e il motivo della domanda;d) le leggi, le norme e gli altri elementi giuridici in questione;e) ragguagli il più possibile esatti ed esaurienti sulle persone fisiche o giuridiche oggetto d'indagine;f) una sintesi dei fatti e delle indagini già svolte, salvo per i casi di cui all'articolo 5.3. Le domande sono presentate in una delle lingue ufficiali dell'autorità interpellata o in una lingua accettabile per detta autorità.4. Se la domanda non risponde ai requisiti formali stabiliti può esserne richiesta la correzione o il completamento; tuttavia possono essere disposte misure cautelari.Articolo 7 Adempimento delle domande 1. Per soddisfare le domande di assistenza l'autorità procede, nei limiti delle proprie competenze e risorse disponibili, come se agisse per proprio conto o su richiesta di altre autorità della stessa parte contraente, fornendo informazioni già in suo possesso, svolgendo adeguate indagini o disponendone l'esecuzione. Questa disposizione si applica anche al servizio amministrativo cui è pervenuta la domanda dell'autorità richiedente quanto quest'ultima non possa agire autonomamente.2. Le domande di assistenza sono soddisfatte secondo le disposizioni legislative e regolamentari e agli altri strumenti giuridici della parte contraente interpellata.3. I funzionari debitamente autorizzati di una parte contraente possono, d'intesa con l'altra parte contraente interessata e alle condizioni da questa stabilite, raccogliere presso gli uffici dell'autorità interpellata o di un'altra autorità, della quale l'autorità interpellata è responsabile, le informazioni sulle operazioni contrarie o che possano essere contrarie alla legislazione doganale che occorrono all'autorità richiedente ai fini del presente protocollo.4. I funzionari di una parte contraente possono essere presenti, d'intesa con l'altra parte contraente e alle condizioni da essa stabilite, alle indagini condotte nel territorio di quest'ultima.Articolo 8 Forma in cui devono essere comunicate le informazioni 1. L'autorità interpellata comunica i risultati delle indagini all'autorità richiedente sotto forma di documenti, copie autenticate di documenti, relazioni e simili.2. I documenti di cui al paragrafo 1 possono essere sostituiti da informazioni computerizzate prodotte in qualsiasi forma per gli stessi fini.Articolo 9 Deroghe all'obbligo di fornire assistenza 1. Le parti contraenti possono rifiutare di prestare assistenza, come disposto nel presente protocollo, qualora ciò possa:a) pregiudicare la sovranità della Confederazione elvetica o di uno Stato membro della Comunità cui è stata chiesta assistenza a norma del presente protocollo; ovverob) pregiudicare l'ordine pubblico, la sicurezza o altri interessi essenziali, segnatamente nei casi di cui all'articolo 10, paragrafo 2; ovveroc) riguardare norme valutarie o fiscali, fuori dall'ambito della legislazione doganale; ovverod) violare un segreto industriale, commerciale o professionale.2. Qualora l'autorità richiedente solleciti un'assistenza che non sarebbe in grado di fornire se le venisse richiesto, fa presente tale circostanza nella sua domanda. Spetta quindi all'autorità interpellata decidere come rispondere a tale domanda.3. Se l'assistenza viene negata, la decisione e le sue motivazioni devono essere notificate senza indugio all'autorità richiedente.Articolo 10 Riservatezza 1. Tutte le informazioni comunicate in qualsiasi forma ai sensi del protocollo sono di natura riservata o ristretta, a seconda delle norme applicabili in ciascuna delle parti contraenti. Esse sono coperte dal segreto d'ufficio e sono tutelate dalle rispettive leggi applicabili nel territorio della parte contraente che le ha ricevute e dalle corrispondenti disposizioni cui debbono conformarsi le istituzioni comunitarie.2. I dati personali, ossia tutte le informazioni relative a una persona fisica identificata o identificabile, possono essere scambiati solo se la parte contraente che li riceve s'impegna a tutelarli in misura perlomeno equivalente a quella applicabile a quel caso specifico nella parte contraente che li fornisce.Articolo 11 Utilizzo delle informazioni 1. Le informazioni ottenute possono essere utilizzate solo ai fini del presente protocollo e possono essere destinate ad altri scopi da una delle parti contraenti solo previa autorizzazione scritta dell'autorità che le ha fornite, con tutte le restrizioni stabilite da detta autorità.2. Il paragrafo 1 non osta all'uso delle informazioni in azioni giudiziarie o amministrative promosse a seguito della mancata osservanza della legislazione doganale. L'autorità competente che ha fornito le informazioni viene immediatamente avvertita di tale uso.3. Nei verbali, nelle relazioni e nelle testimonianze, nonché nei procedimenti e nelle azioni penali promossi dinanzi a un tribunale, le parti contraenti possono utilizzare come prova le informazioni ottenute e i documenti consultati secondo le disposizioni del presente protocollo.Articolo 12 Esperti e testimoni Un funzionario dell'autorità interpellata può essere autorizzato a comparire, nei limiti dell'autorizzazione concessa, in qualità di esperto o testimone in azioni giudiziarie o amministrative riguardanti le materie di cui al presente protocollo nella giurisdizione dell'altra parte contraente e produrre oggetti, documenti ovvero loro copie autenticate che possano occorrere nel procedimento. Nella richiesta di comparizione deve essere specificamente indicato su quale argomento e a quale titolo il funzionario sarà interrogato.Articolo 13 Spese di assistenza Le parti contraenti rinunciano reciprocamente a tutte le richieste di rimborso delle spese sostenute in virtù del presente protocollo, escluse, a seconda dei casi, le spese per esperti e testimoni nonché per gli interpreti e traduttori che non dipendono da pubblici servizi.Articolo 14 Esecuzione 1. L'applicazione del presente protocollo è affidata alle autorità doganali centrali della Confederazione elvetica, da una parte, e ai competenti servizi della Commissione delle Comunità europee e, se del caso, alle autorità doganali degli Stati membri della Comunità, dall'altra. Essi decidono in merito a tutte le misure pratiche e alle disposizioni necessarie per la sua applicazione, tenendo in considerazione le norme in materia di protezione dei dati.2. Le parti contraenti si consultano e si tengono reciprocamente informate in merito alle norme specifiche di esecuzione adottate conformemente alle disposizioni del presente protocollo. Esse si trasmettono segnatamente l'elenco delle autorità competenti abilitate a intervenire in virtù del presente protocollo.DICHIARAZIONE COMUNE Le parti convengono di affidare al comitato misto la creazione di un gruppo di lavoro per assisterlo nella gestione del protocollo relativo all'assistenza amministrativa reciproca.


text:
Articolul 55 Formele de asociere ale organizatiilor patronale, Sectiunea 1 Constituire si organizare, Legea dialogului social (legea 62/2011)
 Articolul 55 Formele de asociere ale organizatiilor patronale < Articolul 54Independenta organizatiilor patronale
 Articolul 56Sediul materiei pentru activitatea organizatiilor patronale > Din lipsa unui titlu oficial, articolul a fost denumit de catre Rubinian
 (6) Organizatiile patronale constituite la nivel national trebuie sa aiba in componenta structuri teritoriale in cel putin jumatate plus unu dintre judete, inclusiv in municipiul Bucuresti. < Articolul 54Independenta organizatiilor patronale
 Articolul 56Sediul materiei pentru activitatea organizatiilor patronale >
 Modificãri AdÄƒugare prin Legea 1/2016
 Alineatul 41 a fost introdus prin Legea 1/2016 pentru modificarea ÈTMi completarea Legii dialogului social nr. 62/2011.
 Intrare in vigoare *)
 Alineatul (4) intra in vigoare la 1 februarie 2013, potrivit articolului unic pct. 1 din Ordonanta de urgenta a Guvernului nr. 44/2012 privind modificarea art. 81 din Legea nr. 76/2012 pentru punerea in aplicare a Legii nr. 134/2010 privind Codul de procedura civila, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 606 din 23 august 2012.


text:
Ein Präfekt (lateinisch praefectus, von praeficere = „vorsetzen“) war im römischen Reich eine Person, die von einem Magistrat oder dem Kaiser mit der Wahrnehmung einer bestimmten Aufgabe in Verwaltung oder Militär betraut wurde. Präfekten entstammten in der Regel dem Senatoren- oder dem Ritterstand.
 Präfekten aus dem Senatorenstand
 Praefectus urbi: ranghoher Senator, formaler Stellvertreter des Kaisers für die Stadt Rom und Kommandant der Cohortes urbanae. In der Spätantike gehörten die Stadtpräfekten von Rom und Konstantinopel zu den höchsten Würdenträgern im Reich.
 Praefectus aerarii militaris: drei Senatoren, die die Prätur bekleidet hatten und das aerarium militare (Versorgungskasse für die Veteranen) verwalteten (seit 6 n. Chr.)
 Praefectus aerarii Saturni: zwei Senatoren, die den Staatsschatz verwalteten; zuerst gewesene Prätoren, seit Claudius ehemalige Quästoren
 Praefectus alimentorum: Senator, zuständig für die alimenta (Fonds für die Versorgung bedürftiger Kinder; seit Trajan)
 Praefectus frumenti dandi: zwei, später vier gewesene Prätoren, für die Gratisverteilung von Getreide in Rom (ab 22 v. Chr.)
 Praefectus feriarum Latinarum causa: nomineller Vertreter, während die römischen Magistrate zum Latinerfest auf dem Mons Albanus waren, meist ein junger Angehöriger des Senatorenstandes
 Präfekten aus dem Ritterstand
 Praefectus Aegypti: Statthalter von Ägypten, das ranghöchste Amt, das einem Ritter zugänglich war (später das zweithöchste hinter dem Prätorianerpräfekten)
 Praefectus annonae: verantwortlich für die Getreideversorgung Roms (seit Augustus). Das Amt gab es auch für andere Städte des römischen Reiches
 Praefectus civitatis: Statthalter einer Region, die (noch) nicht in die eigentliche Provinzverwaltung einbezogen war. Ein bekanntes Beispiel ist Pontius Pilatus, Präfekt von Judäa.
 Praefectus gentis: Verwalter nomadisierender Stämme im römischen Nordafrika
 Praefectus vehiculorum: Leiter des cursus publicus, des staatlichen Beförderungswesens (wohl seit Augustus)
 Praefectus praetorio (Prätorianerpräfekt): Kommandant der kaiserlichen Leibgarde, dessen Amt in der Spätantike zum Haupt der zivilen Reichsverwaltung umgewandelt wurde.
 Praefectus vigilum: Kommandant der Vigiles in Rom
 Praefectus legionis: in der frühen und hohen Kaiserzeit Kommandant einer der in Ägypten stationierten Legionen (entspricht dem Legatus legionis bei anderen Legionen), ab dem 3. Jahrhundert bei allen Legionen
 Praefectus castrorum: Kommandant eines Legionslagers, in der Regel aufgestiegen aus der Laufbahn der Centurionen
 Praefectus cohortis und Praefectus alae: Kommandant einer Hilfstruppeneinheit (Kohorte oder Ala), bis zur Herrschaft des Claudius auch oft ein Karriereposten für verdiente Centurionen, dann fast nur noch an Ritter vergeben. Der Posten eines Alenpräfekten wurde aufgrund der geringen Anzahl der Alae milliariae (1000 Mann stark) nur selten verliehen und stand in der Armee in ausgesprochen hohem Ansehen. Gleichzeitig war er, wie einzelne überlieferte Karrieren zeigen, auch das Sprungbrett in die höchsten Ämter des Reiches. Im Rang stand der Kommandant einer Ala milliaria daher auch über den Befehlshabern der restlichen Auxiliartruppen. Man nimmt an, dass der Praefectus der 1000 Mann starken Reitereinheit im Kastell Aalen zugleich auch als stellvertretender Statthalter der Provinz Raetia fungierte.
 Praefectus classis: Kommandant einer der römischen Flotten
 Praefectus orae maritimae: Kommandant, der mit der Verteidigung eines Sektors der Meeresküste betraut war.
 Praefectus fabrum: persönlicher Adjutant eines römischen Magistrats oder Statthalters, der Posten ist von der republikanischen Zeit bis zum Ende des 2. Jahrhunderts n. Chr. belegt
 Weitere Präfekten
 Praefectus collegii: Vorsteher eines Berufsvereins
 Praefectus iure dicundo: mit der Rechtsprechung betraut
 Literatur
 Einzelnachweise
 Römischer Dienstgrad
 Römisches Amt


text:
2C_790/2013 (08.10.2013)
 2C_790/2013 Sentenza dell'8 ottobre 2013
 A. Dopo avere soggiornato e lavorato illegalmente nel nostro Paese nel maggio 2011, motivo per cui è stato condannato ad una pena pecuniaria, sospesa con un periodo di prova di due anni, e a una multa, A.________ (1974), cittadino bulgaro ha chiesto il 1° febbraio 2012 il rilascio di un permesso di dimora CE/AELS per lavorare in proprio come lattoniere.
 B. La domanda è stata respinta il 23 marzo 2012 dalla Sezione della popolazione del Dipartimento delle istituzioni. Richiamandosi all'Accordo del 21 giugno 1999 tra la Comunità europea e i suoi Stati membri, da una parte, e la Confederazione Svizzera, dall'altra, sulla libera circolazione delle persone (ALC; RS 0.142.112.681), all'art. 12 Allegato I ALC e all'art. 9 dell'ordinanza del 22 maggio 2002 sull'introduzione della libera circolazione delle persone (OLCP; RS 142.203), l'autorità di prime cure ha giudicato che sulla scorta della documentazione prodotta l'interessato non aveva dimostrato che svolgeva effettivamente un'attività indipendente né che realizzava un introito che gli consentisse di far fronte alle proprie necessità.
 Questa decisione è stata confermata su ricorso dapprima dal Consiglio di Stato il 26 settembre 2012 e poi dal Tribunale cantonale amministrativo, con sentenza del 3 luglio 2013.
 C. Il 6 settembre 2013 A.________ ha presentato dinanzi al Tribunale federale un ricorso con cui chiede che - previa concessione dell'effetto sospensivo al gravame - la sentenza cantonale sia annullata e che gli venga rilasciata l'autorizzazione di soggiorno richiesta. A tale fine allega nuovi documenti al proprio gravame.
 1.2. Il ricorrente ha omesso di precisare per quale via di diritto voleva procedere. Tale imprecisione non comporta comunque alcun pregiudizio, nella misura in cui il suo allegato adempie alle esigenze formali del tipo di ricorso esperibile (DTF 134 III 379 consid. 1.2 pag. 382).
 1.4. Cittadino bulgaro, il ricorrente può appellarsi all'ALC per far valere un diritto a soggiornare in Svizzera, per svolgervi un'attività lucrativa (sentenza 2C_268/2012 del 23 marzo 2012 consid. 2.3.1). Presentato tempestivamente (art. 46 cpv. 1 lett. b in relazione con l'art. 100 cpv. 1 LTF) dal destinatario della pronuncia contestata, la cui legittimazione ad agire non dà adito a dubbi (art. 89 cpv. 1 LTF), il gravame è, quindi, di principio, ammissibile quale ricorso in materia di diritto pubblico.
 1.5. Il ricorso risulta invece inammissibile laddove il ricorrente contesta le decisioni emanate dalla Sezione della popolazione e dal Consiglio di Stato ticinese. In virtù dell'effetto devolutivo della procedura ricorsuale le stesse sono infatti state sostituite dalla sentenza del Tribunale cantonale amministrativo. Soltanto quest'ultima pronuncia può quindi costituire l'oggetto dell'impugnativa (DTF 136 II 539 consid. 1.2 pag. 543; 136 II 470 consid. 1.3 pag. 474).
 1.6. Infine, va ricordato che salvo se ne dà motivo la decisione impugnata, condizione il cui adempimento dev'essere dimostrato dal ricorrente, il Tribunale federale non tiene conto di fatti o mezzi di prova nuovi, i quali non possono in ogni caso essere posteriori al giudizio impugnato (art. 99 cpv. 1 LTF; DTF 133 IV 343 consid. 2.1 pag. 343 seg.).
 2.1. Conformemente all'art. 42 LTF il ricorso deve contenere le conclusioni, i motivi e l'indicazione dei mezzi di prova (cpv. 1) e dev'essere motivato in modo sufficiente, spiegando nei motivi perché l'atto impugnato viola il diritto (cpv. 2; DTF 134 II 244 consid. 2.1 pag. 245; 133 II 249 consid. 1.4.1 pag. 254). Nell'allegato ricorsuale occorre quindi indicare in maniera concisa perché l'atto impugnato viola il diritto applicabile; la motivazione deve essere riferita all'oggetto del litigio, in modo che si capisca perché e su quali punti la decisione contestata è impugnata (DTF 134 II 244 consid. 2.1 pag. 245.). Ciò significa che la parte ricorrente non può limitarsi a riproporre genericamente argomenti giuridici già esposti dinanzi alle autorità cantonali, bensì deve confrontarsi criticamente con i considerandi della decisione dell'autorità inferiore che reputa lesivi del diritto (cfr. DTF 121 III 397 consid. 2a pag. 400).
 2.2. Nel caso concreto il ricorso non adempie manifestamente queste esigenze di motivazione. Richiamandosi ai documenti prodotti in questa sede - i quali come rilevato in precedenza (cfr. consid. 1.6) non vanno tuttavia considerati - il ricorrente ritiene di avere provato a sufficienza che la sua attività indipendente è effettiva e durevole e che gli permette di provvedere ai propri bisogni. Egli tuttavia non si confronta minimamente con l'argomentazione sviluppata dalla Corte cantonale, concernente l'accurato esame della sua situazione eseguito da questa autorità (cfr. sentenza impugnata pag. 5 segg.) né sostanzia segnatamente una qualsiasi violazione del diritto federale applicabile nella fattispecie (art. 95 segg. LTF). Il ricorso, che non contiene una motivazione topica riferita al tema della causa, si rivela quindi inammissibile e può essere deciso sulla base della procedura semplificata dell'art. 108 cpv. 1 lett. b LTF.
 3.1. Con l'evasione del ricorso, la domanda di conferimento dell'effetto sospensivo (recte: di misure cautelari, essendo contestata una decisione negativa, cfr. DTF 123 V 39 consid. 3 pag. 41 e rinvio) è divenuta priva d'oggetto.


type: caselaw

text:
 25.9.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 318/12
 Acțiune introdusă la 30 mai 2017 – The GB Foods/EUIPO – Yatecomeré (YATEKOMO)
 (Cauza T-336/17)
 (2017/C 318/17)
 Limba în care a fost formulată acțiunea: spaniola
 Părțile
 Reclamantă: The GB Foods, SA (L’Hospitalet de Llobregat, Spania) (reprezentanți: M. Buganza González și E. Torner Lasalle, avocați)
 Pârât: Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală (EUIPO)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: Yatecomeré, SL (Ribadumia, Spania)
 Datele privind procedura în fața EUIPO
 Titularul mărcii în litigiu: reclamanta
 Marca în litigiu: marca verbală a Uniunii Europene „YATEKOMO” – Marca Uniunii Europene nr. 11 703 568
 Procedura care s-a aflat pe rolul EUIPO: procedură de declarare a nulității
 Decizia atacată: Decizia Camerei a cincea de recurs a EUIPO din 13 martie 2017 în cauza R 1506/2016-5
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 declararea admisibilității prezentei acțiuni formulate împotriva deciziei din 13 martie 2017 (cauza R 1506/2016-5) a camerei de recurs a EUIPO și admiterea acesteia, prin anularea deciziei camerei de recurs a EUIPO și prin restabilirea și constatarea valabilității mărcii nr. 11 703 568 „YATEKOMO” pentru toate produsele din clasele 29 și 30 pentru care înregistrarea a fost solicitată inițial;
 —
 declararea notorietății mărcii „YATEKOMO”;
 —
 obligarea EUIPO să pună la dispoziția Tribunalului toată documentația prezentată de reclamantă și care constituie dosarul pentru procedura de anulare a mărcii „YATEKOMO” desfășurată la EUIPO, pentru ca toate documentele depuse în cadrul acestei proceduri să poată fi analizate;
 —
 obligarea EUIPO la plata cheltuielilor de judecată în conformitate cu articolul 134 din Regulamentul de procedură al Tribunalului.
 Motivele invocate
 —
 Marca „YATEKOMO” nu încălcă articolul 8 din Regulamentul nr. 207/2009. Marca verbală a Uniunii nu este în conflict cu marca spaniolă mixtă anterioară „ya te comeré el vacío que te llena”.
 —
 Notorietatea dobândită de marca nr. 11 703 568 „YATEKOMO”.


text:
Milenii: Mileniul I î.Hr. - Mileniul I - Mileniul al II-lea
 Secole: Secolul I î.Hr. - Secolul I - Secolul al II-lea
 Decenii: Anii 10 Anii 20 Anii 30 Anii 40 Anii 50 - Anii 60 - Anii 70 Anii 80 Anii 90 Anii 100 Anii 110
 Ani: 56 57 58 59 60 - 61 - 62 63 64 65 66
 Evenimente
 Arte, științe, literatură și filozofie
 Nașteri
 Plinius cel Tânăr (Caius Plinius Caecilius Secundus), autor, magistrat și avocat roman (d. 113)
 Decese
 61


text:
Петокнижието (от гръцки: Πεντάτευχος) е първата и основна част на Библията. В еврейската традиция е познато под името Тора (תורה – закон), според централната тема, която разглежда.
 Части на Петокнижието
 Древните еврейски теолози разделят книгата на пет части, откъдето идва и името и. Доказателство за това се открива още в превода на седемдесетте (Septuaginta). В този превод всяка отделна книга има заглавие според специфичното си съдържание. Гръцките заглавия от този превод са запазени и в латинския превод (Vulgata) и в други стари и съвременни преводи:
 Съдържание на Петокнижието
 Петокнижието представлява една цялост, чието съдържание е маркирано от три значителни събития: сътворението на света, човешкия род и избрания народ (Битие) и подготовката за влизане в Ханаан (Обетованата земя) (в края на Второзаконие). През този период стават централните събития в древната еврейска история: евреите избягват от египетско робство, Господ избира своя народ и му обещава свещената земя, Мойсей сключва съюз (завет) с Яхве, оформя се законът на евреите, евреите пътуват през пустинята.
 В Петокнижието се утвърждават основите на целия Стар завет. Ключовите моменти са представени като божие начинание: божиите дела умело показват на израилтяните, че Бог е велик, вездесъщ и добър. От неговите дела в Библията се изтъкват особено освобождението на израилтяните от Египет (Изход) и влизането им в Ханаан (Исус Навиев). С течение на времето тези събития, възприемани като особен Божи дар, ще станат символ на окончателното избавление и спасение. От това проличава истинският характер и литературният вид на Петокнижието: религиозна история.
 Историята на избрания народ започва с изхода от Египет и сключването на Завета на Синай (около 1250 пр.н.е.). С появата на национално съзнание у израилтяните започва и създаването на Библията в по-широк смисъл. Онова, което е писано в Библията за по-ранни събития и мислите, които се приписват на предишни векове, се считат за записани от евреите предания и мъдрости на изтъкнати личности от еврейската древност. Сред тях се откроява Мойсей, организатор на религията на израилтяните, техен пръв водач и законодател.
 Създаване
 Според религиозната традиция на юдаизма и християнството, Петокнижието е създадено от Моисей, когато той записва думите на Бог на планината Синай. Според преобладаващото днес научно становище, то е съставено по време на Вавилонския плен (VI век пр. Хр.) на основата на по-ранни текстове. В началото на V век пр. Хр. то за пръв път е пренесено от книжника Ездра от Вавилон в Юдея, където в средата на същото столетие е фиксирана и неговата съвременна редакция.
 Предания, залегнали в основата на Петокнижието
 В Петокнижието се откриват следи от древно наследство: използвани са редица предания, информацията за събитията е представена по сложен и неуеднаквен начин – различни стилове, повтаряне на разказ за едно и също събитие (Битие 1:1 – 2:4 и 2:4 – 2:24; 4:17 и сл. и 5:12 – 17; 6 – 8), двояко писане на името на Господ: Яхве (Йехова) и Елохим, варианти в законите, различни тенденции и т.н.
 Съществува хипотеза, която се опитва да изтълкува нееднородността на текста на Петокнижието. Тя разграничава четири предания или документа, които се преплитат. Тази хипотеза е най-популярна и до голяма степен спомага за по-доброто разбиране както на текста на Петокнижието, така и на възникването му. Според тази хипотеза:
 Най-старо е йеховистичното предание (или документ). Наречено е така поради честото срещане на името на Господа като Яхве (Йехова) в някои текстове. Редактирано е в Юдея по време на цар Соломон като реакция срещу внасяне на египетски мъдрости и срещу подражаване на ханаанския култ. Яхве е считан за всеобщ бог – господар на природата и историята, който иска чрез Юдея да властва над всички народи. Божието присъствие се представя чрез най-смели антропоморфизми: Бог посещава Адам и Ева в рая, прави им кожени дрехи, говори с тях. В това предание Яхве е същевременно близък и трансцендентален. Неговата трансценденталност се изразява чрез символиката на забранения плод, недостижимостта на небето в опита за построяване на Вавилонската кула и т.н. Всички законови задължения в Битие са свързани с култа към Яхве. На това предание се приписват следните текстове: Битие 2 – 4; 6:1 – 8; 6 – 9; 11; 15; 18; 19:1 – 29 и др.
 Елохистичното предание (или документ) е оформено преди падането на Самария (721 пр.н.е.) в северното еврейско царство. То придава голямо значение на Йосиф, праотеца на северните еврейски племена. Посочва много места и събития по тези земи. За събитията в южното царство следва йеховистичното предание. От него се различава най-очевидно в изтъкването на божествената трансценденталност, одухотворяването на законовите задължения и обръщането на култа към Яхве навътре към съзнанието. Вече се съзира и пророчески дух: предупреждава се за опасност от показно почитане на Бога. Няма антропоморфизъм. Божията воля се открива във видения и сънища, или по т.нар. Урим и Тумим (Второзаконие, 33:8 – 10). Стилът не е образен или драматичен, а е въздържан, с по-малко национален жар. На това предание се приписват следните текстове: Битие 20; 21:8 – 20; 22:1 – 14; 41; Изход 1:15 – 22; 2:1 – 15 и др.
 Преданието на девтерономиста е предание (документ), което преобладава във Второзаконие. Пренесено е след падането на северното царство от свещеници, дошли оттам в Йерусалимския храм. Редактирано е до 5 век пр.н.е.. Изтъква равенството на всички Израилови синове, единството на култа, на място за почитане на Бога и призовава да се избягват езическите светилища на съседните ханаански племена и на други народи. Думите, приписвани на Мойсей са сърдечни и хуманни и с убедителен тон призовават народа вярност към Бога. Това предание играе важна роля в периода на национално и религиозно обновление, започнато от цар Иосия през 621 пр.н.е..
 Почти по същото време възниква и преданието на свещениците. Създава го йерусалимското свещеничество от племето на левитите, определено още от Мойсей за култови функции, което не е доволно от схващането на девтерономиста за равенство на всички израилтяни (II (IV) книга на царете 23:9, Второзаконие 18:8). Изтъква се външният облик на култа и изпълнението на външните правила като път, по който народът ще достигне до Бога (Левит 19:2). Първата писмена редакция на това предание произлиза вероятно от времето на цар Иосия. Тези идеи и цялото предание са запазени преди всичко в третата книга на Петокнижието, Левит, но се среща и в други части от Библията (Битие 1 – 2:4а; 5; 6:9 – 22; Изход 1:1 – 5)
 Различните предания се преливат в Петокнижието. Те преоформят, разширяват и пригаждат към жизнените нужди на своето време наследството на Мойсей. Ако това не се има предвид, Петокнижието може да остане неясно поради сложността си и различните тенденции в него.
 Ползвани източници
 Biblija, Zagreb, 1980: Приложения (Dodaci) (на хърватски)
 Светото писание в Интернет (Библията на словенски)
 Библията на Български
 Външни препратки
 Светото писание в Интернет (Библията на Български)
 Стар завет