type: other

text:
TŘEBOŇ LOKALITA VHODNÁ PRO ŽIVOT PROSINEC PDF
 Download "TŘEBOŇ LOKALITA VHODNÁ PRO ŽIVOT PROSINEC 2013"
 1 TŘEBOŇ LOKALITA VHODNÁ PRO ŽIVOT PROSINEC 2013 Tato studie byla zpracována v rámci projektu Města v rozletu, podpořeného z Programu Evropská územní spolupráce Rakousko Česká Republika , financovaného z ERRDF2 Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 2 z 843 Obsah 1 Socioekonomická analýza města Postavení města v regionu Postavení města v rámci kraje Postavení města v rámci ORP Obyvatelstvo Dosavadní demografický vývoj Očekávané trendy Bydlení ve městě Trh práce Nezaměstnanost Struktura uchazečů Pracovní místa Místní ekonomika Ekonomika kraje a ORP Struktura ekonomiky města Kvalita života Sociální oblast Zdravotní péče Bezpečnost Vzdělávání Doprava a dopravní infrastruktura Životní prostředí Kultura a cestovní ruch Kultura a sport Cestovní ruch Souhrnné hodnocení Návrhová část Oblast A. Možnosti oživení centra města Oblast B. Podmínky pro podnikání mladých podnikatelů Oblast C. Kultura a volný čas jako podnikatelský záměr Závěrečné shrnutí Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 3 z 844 Seznam Grafů Graf 1 Vývoj počtu obyvatel ve městě a ORP Třeboň v letech (stav k daného roku; r = 100 %) Graf 2 Porovnání celkového přírůstku/úbytku obyvatel města Třeboň a ORP Třeboň v letech Graf 3 Věková struktura ve městě Třeboň v letech 1991, 2002 a 2012 (vždy k daného roku) Graf 4 Věková struktura obyvatelstva ORP Třeboň (stav k ) strom života Graf 5 Počet zahájených a dokončených bytů v Jihočeském kraji v letech Graf 6 Počet dokončených bytů v ORP Třeboň v letech Graf 7 Přehled dokončených bytů v různých typech staveb v ORP Třeboň v letech Graf 8 Počet obytných místností v bytě ve městě Třeboň v roce Graf 9 Podíl počtu obydlených domů dle stáří bytového fondu v roce Graf 10 Míra nezaměstnanosti v ORP Třeboň Graf 11 Míra nezaměstnanosti ve městě Třeboň Graf 12 Věková struktura uchazečů o zaměstnání v ORP Třeboň Graf 13 Strukturu uchazečů o zaměstnání na území ORP podle dosaženého vzdělání Graf 14 - Struktura uchazečů o zaměstnání na území ORP podle délky nezaměstnanosti Graf 15 Strukturu uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle věku Graf 16 Struktura uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle dosaženého vzdělání Graf 17 Struktura uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle délky nezaměstnanosti Graf 18 Počet uchazečů na 1 volné pracovní místo Graf 19 Srovnání podílů ekonomických sektorů na tvorbě HPH, r a Graf 20 Srovnání podílů ekonomických odvětví (CZ-NACE) na tvorbě HPH, r a Graf 21 Srovnání struktury (podílů) zaměstnanosti dle ekonomických sektorů Graf 22 Srovnání struktury (podílů) zaměstnanosti dle ekonomických odvětví (CZ-NACE) Graf 23 Vývoj počtu aktivních ekonomických subjektů ve městě dle velikostní kategorie podniku. 34 Graf 24 Struktura hlavních ekonomických odvětví dle počtu ekonomických subjektů v ORP Třeboň (zastoupení/ podílu odvětví v ekonomice ORP) Graf 25 Vývoj počtu aktivních ekonomických subjektů ve městě dle velikostní kategorie podniku. 36 Graf 26 Struktura hlavních ekonomických odvětví dle počtu ekonomických subjektů ve městě (zastoupení/ podílu odvětví v ekonomice města) Graf 27 Podíl jednotlivých krajů ČR na celkové kriminalitě (počtu trestných činů) v r Graf 28 Srovnání míry objasněnosti trestných činů v okresech Jihočeského kraje v r Graf 29 Počet a zastoupení přestupků projednaných v blokovém řízení v r Graf 30 Vývoj počtu žáků na ZŠ v Třeboni ve školních letech 2009/ / Graf 31 Srovnání procentního zastoupení obyvatelstva v jednotlivých ORP Jihočeského kraje dle nejvyššího ukončeného vzdělání Graf 32 Svoz směsného komunálního odpadu v letech v tunách Graf 33 Vývoj návštěvnosti města Třeboň tuzemští a zahraniční návštěvníci v letech , podíl a vývoj počtu příjezdů v jednotlivých letech Graf 34 Návštěvnost památek pod správou NPÚ v Třeboni v letech Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 4 z 845 Seznam tabulek Tabulka 1 Základní informace o Jihočeském kraji... 8 Tabulka 2 Základní údaje o ORP Třeboň... 9 Tabulka 3 Základní údaje o Městu Třeboň Tabulka 4 Základní demografické údaje o městě, r Tabulka 5 Průměrný věk obyvatel města Třeboň (stav k daného roku) Tabulka 6 Byty podle stádia rozestavěnosti v Jihočeském kraji a podíl jednotlivých okresů v roce Tabulka 7 Srovnání cen bytů v Třeboni, Jindřichově Hradci a Českých Budějovicích Tabulka 8 Srovnání cen pronájmu komerční prostor v Třeboni, Jindřichově Hradci a Českých Budějovicích Tabulka 9 Vývoj počtu uchazečů o zaměstnání v ORP Třeboň Tabulka 10 Vývoj počtu volných pracovních míst v ORP Třeboň a Jihočeském kraji Tabulka 11 Vývoj počtu ekonomických subjektů v ORP Třeboň dle velikostní struktury Tabulka 12 Vývoj počtu ekonomických subjektů ve městě Třeboni dle velikostní struktury Tabulka 13 Vývoj počtu a struktury ekonomických subjektů ve městě Tabulka 14 Přehled nejvýznamnějších ekonomických subjektů působících v ORP Třeboň Tabulka 15 Počet poskytovatelů sociálních služeb na území ORP Třeboň Tabulka 16 Počet zdravotnických zařízení v území ORP Třeboň Tabulka 17 Počet zdravotnických zařízení ve městě Třeboň Tabulka 18 Přehled obyvatelstva Třeboně podle nejvyššího ukončeného vzdělání Tabulka 19 Přehled pravidelně kulturních akcí pořádaných v Třeboni Tabulka 20 Hromadná ubytovací zařízení ve městě a jejich kapacity Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 5 z 846 Úvod ke studii Města Horn, Zwettl, Schrems, Telč, Jindřichův Hradec a Třeboň spolupracují od poloviny roku 2011 na projektu "Städte im Aufschwung - Města v rozletu". Každé ze zúčastněných měst se v rámci projektu snaží rozvinout svůj hospodářský potenciál, identifikovat své příležitosti a silné stránky a využít je ke svému rozvoji. Pro definování rozvojových cílů v rámci projektu vzniklo pro každé město několik tematických rozvojových koncepcí, které se vzájemně doplňují a to jak v rámci jednoho města, tak v rámci všech partnerských měst navzájem. Dlouhodobě z této spolupráce vytěží prospěch nejen samotná zúčastněná města, ale i jejich okolí, neboť hospodářsky silná města mají ekonomický vliv i na své spádové území a v něm zahrnuté menší obce. Hlavním impulsem pro realizaci projektu a zpracování jednotlivých dílčích strategií bylo několik faktorů, které v posledních letech ovlivňují rozvoj daného území: Malá města rostou a získávají na důležitosti - po fázi úbytku obyvatelstva se trend obrátil směrem k opětovnému růstu a rozvoji malých měst v okrajových regionech. Tento trend je potřeba posílit a nastartovaný vývoj nasměrovat správným směrem. Důležité je přitom, aby se každé město soustředilo na své vlastní hospodářsky silné stránky a cíle. Rozvoj měst přináší prospěch i jejich okolí - v případě hospodářského posílení měst, dojde k synergickému pozitivnímu dopadu na jejich spádové území a tím i na okolní obce. Jakýkoliv rozvoj měst, ať již v podobě rozvoje místních firem, nebo přílivu obyvatel přináší nová pracovní místa, větší nákupní sílu a další pozitivní efekty, které posílí ekonomiku celého regionu. Města musí svůj růst řídit každý koncepční materiál a strategie potřebuje systémové řízení a koordinaci a to jak koordinaci na úrovni cílů, tak koordinaci na úrovni jednotlivých aktivit. Jednotlivé aktivity musí být realizovány provázaně, promyšleně a co nejefektivněji, aby docházelo k očekávaným synergickým efektům. Města musí spojit své síly - aby se zabránilo vzájemné konkurenci a naopak využilo možné součinnosti, musí si města navzájem vyměňovat své zkušenosti a sladit své hospodářské strategie. Náročnost moderní doby zejména na občanskou vybavenost a veřejnou infrastrukturu obecně víceméně vyžaduje koordinaci aktivit a postupu jednotlivých měst a obcí v území tak, aby se co nejefektivněji využily prostředy vynakládané na veřejné služby. Jako základní materiál, který v kontextu výše uvedeného na úrovni města Třeboň vzniknul, byla tzv. Otevřená strategie města, která se snažila za pomocí participativního přístupu se zapojením všech obyvatel města definovat možné oblasti rozvoje, případně návrhy řešení pro identifikované problémy. Díky svému zaměření a způsobu zpracování však strategie definuje cíle a obecné návrhy spíš v pozici námětů, které je potřeba v dalších krocík prověřit, podrobit detailnějšímu vyhodnocení a posouzení jejich proveditelnosti ze všech možných úhlů pohledu, včetně finanční náročnosti. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 6 z 847 Proto bylo v rámci zmíněného projektu rozhodnuto o rozpracování vybraných cílů a návrhů do úrovně detalní rozvojové studie, která pro vybrané oblasti provede detailní vyhodnocení stávajícího stavu, navrhne možná konkrétní opatření a aktivity, které by měly být realizovány v pro naplnění stanovených cílů. Zpracovaná studie je tedy koncepčním materiálem, který navazuje na zpracovanou Otevřenou strategii rozvoje města (http://www.strategietrebone.cz), kterou v některých částech rozpracovává do podrobnějšího detailu, v některých částech ji doplňuje a to jak z pohledu analytického rozboru aktuální situace ve městě Třeboň, tak z pohledu koncepčního náhledu na další rozvoj vybraných oblastí města. Hlavním cílem studie bylo v kontextu výše uvedeného rozpracovat zejména analýzu socioekonomické situace ve městě jako podklad pro další diskusi o koncepčním směřování města. Studie si neklade za cíl předložit souhrnnou a vyčerpávající analýzu a koncepční návrh, ale představit detailnější pohled na vybrané oblasti rozvoje města, které představují potenciál jeho dalšího rozvoje. Zpracovaný text by proto měl být vnímán zejména jako podklad pro zamyšlení při diskusích o dalším směřování a rozvoji města. Základními zdroji informací pro zpracování vybraných analýz byly především podklady a údaje Českého statistického úřadu, Úřadu práce, Ministerstva práce a sociálních věcí, Krajského úřadu Jihočeského kraje a řady dalších institucí. Kromě toho byly významným podkladem také informace a údaje poskytnuté přímo zástupci jednotlivých odborů Městského úřadu v Třeboni. Záměrem zpracovatelů bylo shromáždit vždy co nejaktuálnější informace k dané problematice, ne vždy však byly tyto informace k dispozici. Tyto údaje nebyly dále vždy dostupné přímo za město Třeboň, a proto jsou v některých případech uvedeny údaje za bývalý okres Jindřichův Hradec, správní obvod obce s rozšířenou působností Třeboň (dále jen SO ORP, nebo ORP) či za Jihočeský kraj. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 7 z 848 1 Socioekonomická analýza města 1.1 Postavení města v regionu Správní území města Třeboň patří do Jihočeského kraje (NUTS III), který spolu s Plzeňským krajem tvoří region soudržnosti Jihozápad (NUTS II). Třeboň je obcí s rozšířenou působností (ORP) nacházející se v bývalém okrese Jindřichův Hradec, přibližně na půli cesty mezi krajskou metropolí České Budějovice a městem Jindřichův Hradec. Velikostně se jedná o menší sídlo, nicméně populačně je Třeboň 9. největším městem Jihočeského kraje (přičemž v rámci okresu J. Hradec jde o druhé největší město). Postavení města v rámci regionu znázorňuje následující mapový přehled administrativního členění kraje. Mapa 1 Administrativní členění kraje Zdroj: ČSÚ Postavení města v rámci kraje Město Třeboň jakožto centrum správního obvodu obce s rozšířenou působností (SO ORP) Třeboň se rozkládá v jihovýchodní části Jihočeského kraje. Tabulka 1 Základní informace o Jihočeském kraji Údaj Celková výměra území: Hodnota ,36 km 2 (12,8 % ČR) Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 8 z 849 Údaj Hodnota Nejvyšší bod: Plechý (1 378 m n.m.) Nejnižší bod: hladina Orlické přehrady (330 m) Statutární město: České Budějovice Počet obyvatel: Hustota obyvatel: 63,3 obyv./km 2 Počet ORP: 17 Počet obcí celkem: 623 Počet obcí se statutem města: 54 Podíl městského obyvatelstva: 64,0% Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze, r Co do rozlohy zaujímá katastrální území města Třeboň necelé 1 % celkové výměry Jihočeského kraje a žije zde cca 1,35 % z celkového počtu obyvatel kraje. V rámci regionu jsou patrné úzké hospodářské a sociální vazby Třeboně na Jindřichův Hradec a České Budějovice (např. dojížďka studentů za studiem do českobudějovických a jindřichohradeckých škol či ekonomicky aktivních obyvatel do zaměstnání). Tranzitní význam Třeboně podtrhuje jeho poloha na důležité křižovatce historické císařské silnice I/24 (E49) spojující Prahu s Vídní a silnice I. třídy I/34 (E551) spojující krajské centrum České Budějovice s Jindřichovým Hradcem a dále se sousedním regionem Vysočina a jihomoravskou metropolí Brno Postavení města v rámci ORP Správní území ORP Třeboň zahrnuje celkem 25 obcí, což je šestý nejnižší počet v rámci kraje. Ve čtyřech městech správního obvodu (České Velenice, Lomnice nad Lužnicí, Suchdol nad Lužnicí, Třeboň) a jednom městysu (Chlum u Třeboně) žije více než tři čtvrtiny obyvatel správního obvodu. Tabulka 2 Základní údaje o ORP Třeboň Údaj Celková výměra území: Hodnota ha (5,4 % kraje) Počet obyvatel: Hustota obyvatel: 46,5 obyv./km 2 Počet obcí celkem: 25 Počet obcí se statutem města: 4 Podíl městského obyvatelstva: 69,4% Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze, r Město Třeboň je přirozeným spádovým centrem pro celý SO ORP Třeboň a v rámci tohoto svého postavení tedy pro obyvatele Třeboňska zajišťuje nejen administrativně správní agendu pro celé území ORP čítající celkem více než 25 tis. obyvatel, ale poskytuje také zázemí v podobě vzdělávacích, sociálních a zdravotnických služeb, pracovních příležitostí, kulturních a sportovních aktivit. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 9 z 8410 Tabulka 3 Základní údaje o Městu Třeboň Údaj Nadmořská výška: Celková výměra území: Hodnota 434 m n.m ha Počet obyvatel: Hustota obyvatel: 87,3 obyv./km 2 Počet katastrů: 6 Části obce: 8 Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze, r Město Třeboň a jeho okolí se rozkládá na území Chráněné krajinné oblasti Třeboňsko. Charakteristickými rysy Třeboně jsou její historické jádro s významnými středověkými památkami, kvalitní přírodní prostředí spojené s ochranou přírody a tradicí rybníkářství, cestovní ruch a lázeňství, v neposlední řadě i výhodná poloha a poměrně významné postavení samosprávy města vzhledem k okolnímu regionu. Historické jádro města Třeboň bylo vyhlášeno v roce 1976 městskou památkovou rezervací. Tím bylo z velké části, až na několik výjimek, uchráněno necitlivých přestaveb v období socialismu a zachovalo si původní středověký ráz. Pro město je charakteristická rovněž tradice lázeňství. Třeboňské lázně nabízejí léčebné pobyty ve dvou lázeňských domech v majetku města v Bertiných lázních a Lázních Aurora. Výhodná poloha s unikátní krajinou, množství přírodních i kulturních památek či tradice rybníkářství a lázeňství přispívají k významnému postavení Třeboně nejen v krajském (administrativní, kulturní a ekonomické centrum vymezeného správního území), ale i v celorepublikovém měřítku (vyhledávané centrum cestovního ruchu a zejména lázeňství). Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 10 z 8411 1.2 Obyvatelstvo Dosavadní demografický vývoj Město Třeboň je se svým počtem obyvatel druhým největším městem okresu Jindřichův Hradec a devátým největším městem Jihočeského kraje. K zde žilo obyvatel, což představuje necelých 10 % obyvatel okresu Jindřichův Hradec. Z celkového počtu trvale bydlícího obyvatelstva byly ženy zastoupeny 51,8 %. Tabulka 4 Základní demografické údaje o městě, r Stav k Živě narození Zemřelí Přistěhovalí Vystěhovalí Přírůstek (úbytek) přiroz. stěhov. celkem Stav k Střední stav k Zdroj: ČSÚ Přestože Třeboň je jedním z největších měst v okrese a patří také mezi větší města kraje, počet obyvatel v posledních letech výrazně klesá. Od roku 1971 (6 120 obyvatel) každoročně až do roku 1990 (9 676 obyvatel), kdy začíná neustálý mírný pokles počtu obyvatel. Počet obyvatel výrazněji klesá především v posledních letech oproti roku 2001 (index 100 %) postupně klesl na úroveň 95 % v roce 2012 (viz graf 1). Pokles počtu obyvatel je částečně také viditelný u ORP Třeboň, zde však byl pokles mírnější, respektive v letech 2008 a 2009 došlo k nárůstu na úroveň roku 2001; k výraznějšímu poklesu pak došlo především od roku 2009 na úroveň 98,7 % v roce Graf 1 Vývoj počtu obyvatel ve městě a ORP Třeboň v letech (stav k daného roku; r = 100 %) 101% 100% 99% 98% 97% 96% 95% 94% 93% 92% město Třeboň ORP Třeboň Zdroj: ČSÚ; vlastní výpočty Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 11 z 8412 Demografický vývoj v posledních 14 letech je značně odlišný od sedmdesátých první poloviny osmdesátých a devadesátých let. V sedmdesátých letech rostl počet obyvatel jak díky přirozenému přírůstku obyvatel, tak díky aktivnímu migračnímu saldu. V první polovině osmdesátých a devadesátých let rostl počet obyvatel především díky aktivnímu migračnímu saldu. Od roku 1998 je pro město charakteristický celkový úbytek počtu obyvatel. Hlavní příčinou stálého poklesu počtu obyvatel v posledních 14 letech je záporné saldo migrace. Pohyb obyvatelstva stěhováním je od roku 1998 značný, saldo migrace se téměř po celou dobu pohybuje v záporných hodnotách. Od poloviny devadesátých let došlo také k celkové změně demografického chování populace. V posledních letech došlo k propadu počtu narozených dětí. Do roku 2006 se přirozený přírůstek pohyboval v záporných hodnotách a počet zemřelých převyšoval počet živě narozených dětí. Ke zlepšení dochází od roku 2007, kdy přirozený přírůstek dosahuje kladných hodnot. Tato skutečnost je způsobena mírným nárůstem porodnosti a nižším počtem zemřelých. Situace v rámci ORP Třeboň je částečně odlišná (viz graf č. 2). V úhrnu let bylo na úrovni ORP aktivní saldo migrace, díky čemuž docházelo ke zvýšení počtu obyvatel ORP Třeboň (vyjma roku 2009, kdy především díky zápornému saldu přirozenému přírůstku se počet obyvatel prakticky nezměnil). Od roku 2010 dochází k celkovému úbytku a to jak díky zápornému saldu migrace, tak i díky přirozenému úbytku. Z grafu je patrné, že dochází k odlivu obyvatel v rámci ORP Třeboň i města Třeboň. Graf 2 Porovnání celkového přírůstku/úbytku obyvatel města Třeboň a ORP Třeboň v letech Město Třeboň - celkový přírůstek/úbytek Přírůstek migrační - město Přírůstek přirozený - ORP Přírůstek přirozený - město ORP Třeboň - celkový přírůstek/úbytek Přírůstek migrační - ORP Zdroj: ČSÚ; vlastní výpočty Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 12 z 8413 Vývoj počtu obyvatel Třeboně naznačuje dlouhodobou nestabilitu. Důsledky poklesu porodnosti v první polovině devadesátých let a následné setrvání na nízkých hodnotách, se promítají také do věkové struktury obyvatel města i ORP. Srovnání věkové struktury obyvatel za posledních 20 let ukazuje, že rozdíly v počtu obyvatel se u jednotlivých kategorií prohlubují. Nejvíce viditelné jsou změny u dětské populace a u věkové kategorie na 65 let věku. Z následujícího grafu č. 3 je viditelné, že populace ve městě stárne. Pozitivní efekt nárůstu osob v produktivním věku v roce 2002 nepokračoval a o deset let později se procento těchto osob oproti roku 1991 dokonce pokleslo. Velké rozdíly jsou zřejmé u dětské složky populace a u věkové kategorie 65 a více let. Podíl věkové kategorie do 14 let se za posledních 21 let snížil o zhruba 6,5 % a podíl věkové kategorie nad 65 let věku se zvýšil téměř o 8 %. Hlavními příčinami těchto změn jsou na jedné straně klesající úmrtnost a prodlužující se střední délka života a na straně druhé nižší porodnost. Graf 3 Věková struktura ve městě Třeboň v letech 1991, 2002 a 2012 (vždy k daného roku) 80% 70% 69,8% 66,9% 65,6% 60% 50% 40% % 20% 10% 21,1% 15,5% 14,7% 19,7% 14,6% 12,0% % 0-14 let let 65 + let Zdroj: ČSÚ; vlastní výpočty Tabulka 5 Průměrný věk obyvatel města Třeboň (stav k daného roku) rok průměrný věk 40,8 41,1 41,4 41,6 41,8 42,2 42,5 42,7 Zdroj: ČSÚ Demografické stárnutí obyvatelstva města dokládá také zvyšující se průměrný věk obyvatel a stále rostoucí index stáří, který vyjadřuje poměr počtu osob starších 64 let a osob do 14 let věku. Jen za posledních 7 let se průměrný věk celkově zvýšil o 1,9 let. (tabulka č. 5) U indexu stáří je posun ještě markantnější zatímco v roce 1991 připadalo na 100 dětí ve věku 0 14 let 57 osob ve věku 65 a více let, tak v roce 2012 to bylo již 134 osob. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 13 z 8414 Graf č. 4, přehled věkového složení populace podle pohlaví po pětiletých věkových skupinách ORP Třeboň (údaje za město Třeboň nejsou k dispozici), v podstatě dokládá předchozí závěry. Strom života je u ORP Třeboň nepravidelný, neodpovídá klasickému tvaru silná základna s postupně se zužujícími větvemi. Z grafu je patrná vysoká porodnost po 2. světové válce a následné zachování vyšší porodnosti do přibližně do poloviny padesátých let. V sedmdesátých letech vrcholila u této generace plodnost. V současné době tedy obyvatelstvu ORP Třeboň početně dominují lidé narození v letech 1974 až Se změnou životního stylu mladých lidí počet narozených dětí od roku 1979 klesal, mírný nárůst je zaznamenán v posledních čtyřech letech, zejména vlivem silných populačních ročníků ze 70. let a počátku 80. let. Lze však předpokládat, že se jedná o přechodný efekt a ke stárnutí populace bude docházet i nadále. Především v důsledku nízkého počtu narozených dětí dochází k postupnému stárnutí populace. Rostoucí počty obyvatel ve vyšším a vysokém věku tak budou znamenat silné ekonomické zatížení obyvatelstva v produktivním věku. Graf 4 Věková struktura obyvatelstva ORP Třeboň (stav k ) strom života ORP Třebon - muži ORP Třeboň - ženy Zdroj: ČSÚ Očekávané trendy Projekce obyvatelstva ČR ukazuje, že bude docházet k demografickému stárnutí populace. Předpokládá se, že se nadále bude snižovat podíl dětí v populaci a bude se snižovat i zastoupení osob ve věkové skupině let, přičemž obyvatelstvo nad 65 let bude výrazně přibývat (v jeho rámci nejvíce osoby nad 80 let). Obyvatelstvo starší 65 let tvoří v současnosti jednu sedminu všech obyvatel, do roku 2050 by se podle střední varianty prognózy jeho podíl přiblížil až k jedné třetině. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 14 z 8415 Obdobný vývoj lze očekávat také v rámci města i ORP Třeboň. V následujících letech bude pravděpodobně docházet ke stagnaci počtu obyvatel věkové kategorie 0 14 let, k poklesu osob ve věkové skupině let a k postupnému nárůst počtu obyvatel nad 65 let věku. Rostoucí počty obyvatel ve vyšším a vysokém věku tak budou znamenat silné ekonomické zatížení obyvatelstva v produktivním věku. Jako důsledek tohoto procesu lze také očekávat změnu poptávky po veřejných službách a především zvyšující se tlak na sociální a zdravotnické služby. Shrnutí: Vývoj obyvatelstva v Třeboni naznačuje dlouhodobou nestabilitu z hlediska jeho počtu. Celkový počet obyvatel se od roku 2001 snížil o více jak 5 % a to i přesto, že na úrovni ORP k úbytku obyvatel téměř nedochází. Tento rozdíl je patrně dán stále rostoucím trendem stěhování obyvatel do okolí větších měst, která se stávají zázemím poskytujícím služby a pracovní příležitosti. Díky prodlužování naděje dožití a také v důsledku nižší porodnosti obyvatelstvo města Třeboně postupně stárne a do budoucna nelze předpokládat výrazné změny tohoto trendu. Zvyšování počtu osob starších 65 let však nebude plynulé, podle současného stromu života nejprve dojde k mírnému zvýšení podílu osob důchodového věku (cca do roku 2021), následované však v dalším období snížením, poté bude následovat další mírný nárůst. S těmito změnami je třeba počítat zejména z hlediska potřeb sociálních a zdravotních služeb a jejich kapacity, která by tak měla být do značné míry flexibilní. Negativním aspektem je v tomto kontextu kolísající podíl obyvatel ve věku let. Okres Třeboň má nejvyšší podíl obyvatel ve věku let, kdy tento podíl nejprve počátkem 90. let rostl až do roku 2002, od té doby však vykazuje klesající tendenci a mohl by naznačovat odliv mladých lidí v produktivním věku do větších center v regionu, či mimo něj. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 15 z 8416 1.3 Bydlení ve městě V období let 1997 až 2011 bylo v Jihočeském kraji dokončeno celkem nových bytů, v jednotlivých letech však docházelo ve výstavbě ke značným výkyvům. Počet dokončených bytů každoročně postupně rostl, kromě roku 2003, kdy došlo k propadu. Nejvíce bytů bylo dokončeno v roce 2008, celkem nových bytů. Po tomto vrcholu dochází k postupnému mírnému propadu. Oproti roku 2008 bylo v roce 2011 dokončeno o čtvrtinu méně bytů. V letech 1997 až 2007 byla každoročně v kraji zahájena výstavba přibližně bytů, po absolutně nejvyšším počtu zahájených bytů v roce 2008 (zahájeno bytů) dochází v následujících letech ke značnému poklesu. Zahájení výstavby nových bytů v roce 2009 kleslo o 33 %. Tato situace byla zřejmě dána nástupem hospodářské krize, díky které se developeři přestali pouštět do nových větších projektů. Výstavba v roce 2011 klesla o téměř 17 % oproti roku 1997 a o téměř 23 % oproti roku Graf 5 Počet zahájených a dokončených bytů v Jihočeském kraji v letech Počet zahájených bytů Počet dokončených bytů Zdroj: ČSÚ V rámci ORP Třeboň bylo v letech dokončeno 921 bytů. Situace byla velmi podobná situaci v rámci celého Jihočeského kraje, v jednotlivých letech docházelo ve výstavbě ke značným výkyvům. Nejvíce bytů bylo dokončeno v roce 2005 a Od roku 2006 výstavba bytů v ORP Třeboň zaznamenala prudký pokles (s největším propadem v letech , což rovněž odpovídá vývoji v Jihočeském kraji). Od roku 2011 dochází k znovu oživení ve stavebnictví, bylo dokončeno o 78 % bytů více než v roce 2009, a počet dokončených bytů roste. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 16 z 8417 Graf 6 Počet dokončených bytů v ORP Třeboň v letech Zdroj: ČSÚ Tabulka 6 Byty podle stádia rozestavěnosti v Jihočeském kraji a podíl jednotlivých okresů v roce 2011 Zahájené byty Dokončené byty Dokončené index byty na 1000 skutečnost index 2011/2010 skutečnost 2011/2010 obyvatel Kraj celkem , ,4 3,19 v tom okresy: 100% 100% České Budějovice 39,7% 81,0 43,5% 110,8 4,73 Český Krumlov 11,0% 59,5 8,5% 107,0 2,80 Jindřichův Hradec 13,0% 123,9 17,7% 72,6 3,87 Písek 5,4% 101,7 5,0% 153,9 1,45 Prachatice 7,8% 72,7 4,1% 163,9 1,62 Strakonice 8,1% 84,7 9,7% 87,2 2,77 Tábor 15,0% 59,6 11,5% 107,3 2,28 Zdroj: ČSÚ V roce 2011 byla v kraji dokončena výstavba 2028 nových bytů, z toho tvořily téměř 60 % byty v rodinných domech a 30 % byty v bytových domech. Okres Jindřichův Hradec, ve kterém se nachází město Třeboň, se podílí na bytové výstavbě v kraji velmi významně. V roce 2011 bylo v okrese dokončeno 17,7 % všech bytů dokončených v rámci Jihočeského kraje. Jedná se o druhý největší Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 17 z 8418 počet bytů po okresu České Budějovice. Rovněž počet dokončených bytů na obyvatel je druhý nejvyšší. ORP Třeboň se pohybuje v počtu dokončených bytů na obyvatel v posledních čtyřech letech v první polovině mezi sedmnácti obcemi s rozšířenou působností v Jihočeském kraji (ORP Třeboň 3,12 bytů na obyvatel). V posledních letech bylo v ORP Třeboň dokončeno výrazně nejvíce bytů v rodinných domech 67,8 %. Graf 7 Přehled dokončených bytů v různých typech staveb v ORP Třeboň v letech v nebytových budovách; 2,3% v nástavbách a přístavbých k BD; 0,8% stavebními úpravami nebytových prostor; 5,8% v nástavbách a přístavba k RD; 5,8% v bytových domech ; 17,5% v rodinných domech; 67,8% Zdroj: ČSÚ; vlastní výpočty Stejně jako na úrovni kraje i okresu, i na úrovni ORP počet dokončených bytů v jednotlivých letech značně kolísá. Počet dokončených bytů na obyvatel výrazně klesá od roku 2007 do roku Výrazné oživení je patrné v roce 2011, kdy bylo dokončeno nejvíce bytů, tj. 6,37 bytů na obyvatel, za celé sledované období od roku 1997 do roku ORP Třeboň se vyznačuje poměrně malou hustotou osídlení; z celkového počtu ( ) obyvatel jich téměř třetina trvale žije v centru oblasti v Třeboni, další třetina ve třech sídlech se statutem města České Velenice, Lomnice nad Lužnicí a Suchdol nad Lužnicí a cca třetina ve zbývajících obcích. Nejvíce bytů v rámci ORP Třeboň je dokončeno v městě Třeboni, což je ovlivněno poptávkou, atraktivitou lokality, sociodemografickými a ekonomickými podmínkami v území. S ohledem na orientaci regionu do sféry cestovního ruchu, turistiky či lázeňství nabývá v konkrétní lokalitě na intenzitě zájem o tzv. rezidenční bydlení. Toto se týká především Třeboně a nejbližšího okolí. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 18 z 8419 V roce 2011 bylo ve městě Třeboň v rámci Sčítání lidu, domů a bytů zaregistrováno domů, z nichž trvale obydlených bylo 81,5 %, převažovaly rodinné domy. Oproti poslednímu sčítání v roce 2001 vzrostl počet domů o 195, ale je obydleno o 3,5 % méně domů. Celkový počet obydlených bytů dosahoval hodnoty 3402, což je nárůst o 88 bytů. Podle sčítání z roku 2011 dosahoval počet obyvatel přepočtený na 1 dům hodnoty 4,4 obyvatel/1 dům tzn. 2,5 obyvatel/1 byt. Město Třeboň má vyšší počet obyvatel na 1 dům ve srovnání s okresem Jindřichův Hradec (3,3 obyvatel/1dům) a Jihočeským krajem (3,8 obyvatel/1 dům). Počet obyvatel na 1 byt dosahuje ve městě Třeboň prakticky stejných hodnot okres Jindřichův Hradec 2,6 obyvatel/1 byt, Jihočeský kraj 2,5 obyvatel/1 byt. Graf 8 Počet obytných místností v bytě ve městě Třeboň v roce a více Počet obytných místností celkem rodinné domy bytové domy ostatní budovy Zdroj: ČSÚ Co se struktury bytů dle velikosti týče, bylo ve městě Třeboň v rámci Sčítání lidu, domů a bytů v roce 2011 nejvíce bytů se čtyřmi obytnými místnostmi, tyto byty se v 58 % nacházely v bytových domech. Z celkového počtu bytů v bytových domech mělo 60 % bytů 3 nebo 4 obytné místnosti. Byty v rodinných domech mají nejčastěji 5 a více obytných místnosti (26 % všech bytů v rodinných domech). Pokud porovnáme velikost bytů v rámci obcí s rozšířenou působností v Jihočeském kraji má ORP Třeboň největší obytnou plochu na 1 osobu (35,1 m 2 ) ORP má také zároveň největší plochu bytů v rodinných i bytových na osobu. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 19 z 8420 Graf 9 Podíl počtu obydlených domů dle stáří bytového fondu v roce ,8% 13,9% 11,4% 11,8% 11,7% 30,8% 1919 a dříve nezjištěno 18,6% Zdroj: ČSÚ Z grafu č. 9 je jasně viditelné, že domovní fond ve městě je poměrně zastaralý. Více než 60 % domů je starší více než 30 let, tj. byly postaveny do roku Pouze čtvrtina domů v Třeboni je mladší než 20 let. Jižní Čechy jsou v cenách bytů podprůměrným cenovým regionem, přičemž mezi indikátory ovlivňující ceny patří kupříkladu také absence kvalitního dopravního (dálničního) napojení na Prahu. Z regionálního srovnání cen vyplývá, že vyšší atraktivitu pro bydlení má okres České Budějovice, který tlačí především krajské město, a dále okresy s lepší dostupností vůči Praze (Písek, Tábor) a krajské metropoli. Naopak nepoměrně nižší atraktivitu pro bydlení vykazují izolovanější příhraniční okresy jako Prachatice a Český Krumlov, či právě Jindřichův Hradec. Z rámcového porovnání nabídkových cen standardních bytů 1, jehož předmětem bylo srovnání prodejní ceny bytů ve dvou destinacích krajském městě České Budějovice a bývalém okresním městě Jindřichův Hradec, které lze s ohledem na jejich polohu a postavení v rámci regionu z pohledu Třeboně vnímat jako její zřejmě hlavní konkurenty z pohledu bydlení, je nicméně zřejmé, že samotné město Třeboň patří v zásadě mezi cenově dražší lokality kraje. Tato skutečnost je zapříčiněna celkově dobrou občanskou vybaveností města (obchodní zázemí, možnosti kulturně-společenského vyžití), kvalitou životního prostředí nejen přímo v intravilánu města (atraktivní historické centrum, dostatek zeleně), ale také v jeho okolí (CHKO, rybníky), poskytující místním obyvatelům bohaté možnosti volnočasového vyžití (sport, relaxace, výlety po okolí), a také jeho výhodnou polohou a dobrou dopravní dostupností např. z pohledu vyjížďky do zaměstnání a 1 Jako standardní byt byl pro účely srovnání brán byt I. kategorie, v družstevním či osobním vlastnictví, s podlahovou plochou cca 60 m 2 Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 20 z 8421 škol. Všechny uvedené aspekty tudíž posilují pozici města a jeho vnímání jako dobré adresy pro život. Tabulka 7 Srovnání cen bytů v Třeboni, Jindřichově Hradci a Českých Budějovicích Třeboň Jindřichův Hradec České Budějovice Byt 3+1 v cihlovém domě 1) , , ,- (byt bez rekonstrukce) Byt 2+1 v panelovém domě 2) , , ,- Pozn.: 1) byt 3+1, cca 60 m 2, v cihlovém domě, po rekonstrukci, v klidné části obce (města) 2) byt 2+1, cca 60 m 2, v panelovém domě, po rekonstrukci, v klidné části obce (města) Zdroj: Tržní ceny starších bytů v Třeboni dosahují ve své velikostní kategorii spíše nadprůměrných hodnot, což je dáno také především vysokým potenciálem celého Třeboňska pro rozvoj cestovního ruchu a lázeňství, kdy řada bytů přestává sloužit k celoročnímu bydlení, ale je využívána pro rekreaci (velmi pravděpodobně pronájem návštěvníkům Třeboňska a lázeňským hostům dle výsledků posledního SLDB tvoří rekreace téměř polovinu udaných důvodů neobydlenosti). Tabulka 8 Srovnání cen pronájmu komerční prostor v Třeboni, Jindřichově Hradci a Českých Budějovicích Pronájem kanceláře Třeboň Jindřichův Hradec České Budějovice Cena za měsíc 5 200, , ,- Cena za m 2 113,- 108,- 133,- Pozn.: jedná se o kancelář cca 40 m 2, v blízkosti centra, cena bez energií Zdroj: Tržní nájemné v Třeboni je v porovnání kupříkladu s ostatními okresními městy Jihočeského kraje opětovně jedno z nejvyšších a v podstatě se přibližuje úrovni nájemného v krajském městě České Budějovice (pohybuje se na úrovni cca na 90 % tržního nájemného v krajské metropoli). Shrnutí: Nová výstavba bytů probíhala zejména do roku V letech následoval pokles způsobený hospodářskou recesí. Od roku 2011 dochází k mírnému oživení. V nové výstavbě převažuje výstavba v rodinných domech. I přes novou výstavbu dochází k celkovému úbytku obyvatel, což naznačuje, že se u nové výstavby jedná spíše o byty budované stávajícími obyvateli, kteří se tak přesouvají např. ze stávajícího bydlení v bytových domech do rodinného domu, případně že docházelo k budování bytů, které jsou následně využívány jako rezidenční bydlení, případně ubytování pro lázeňské hosty. Tento způsob využití naznačuje i relativně vysoké procento bytů, které nejsou trvale obydleny. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 21 z 8422 1.4 Trh práce Situace na trhu práce na Třeboňsku se v posledních letech, podobně jako v celém Česku vyvíjí z pohledu nezaměstnanosti nepříznivě, a to především díky ekonomické recesi. V porovnání s ostatními SO ORP v Jihočeském kraji však patří ORP Třeboň k těm s nejnižší nezaměstnaností Nezaměstnanost Základní údaje o nezaměstnanosti za ORP Třeboň Zaměstnanost je v mikroregionu úzce svázána především s průmyslovými závody (Suchdol nad Lužnicí, České Velenice), lázeňstvím (Třeboň) a neustále se rozvíjejícím cestovním ruchem (prakticky celé území). Nabídku pracovních příležitostí ovlivňuje do jisté míry i zemědělství, těžba a zpracování dřeva a sklářství. Více než osob vyjíždí ze správního obvodu ORP Třeboň za prací, především na Českobudějovicko, naopak zhruba osob do obvodu dojíždí. Především tak stále sílí velký odliv pracovních sil do nedaleké metropole jihočeského regionu Českých Budějovic. Ekonomicky aktivní obyvatelstvo ORP Třeboň tvoří více jak polovinu veškeré populace území. Na území správního odvodu obce s rozšířenou působností Třeboň míra nezaměstnanosti v posledních několika letech mírně klesá. Za posledních deset let dosáhla míra nezaměstnanosti svého maxima v roce 2009, kdy přesáhla úroveň 7,3 %. Naopak nejnižší byla v letech 2007 a Graf 10 Míra nezaměstnanosti v ORP Třeboň 8% 7% 6% 5% 4% 3% 2% 1% 0% Míra nezaměstnanosti v % Zdroj: MPSV Základní údaje o nezaměstnanosti za město Třeboň Dramatický nárůst nezaměstnanosti byl na území města zaznamenán, stejně jako na úrovni ORP, mezi lety 2008 a 2009, kdy se hodnota téměř zdvojnásobila (z 2,9 % na 5,4 %). O té doby se míra Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 22 z 8423 nezaměstnanosti ve městě Třeboň pohybuje nad úrovní 5 %. I přes tento nárůst, představuje míra nezaměstnanosti jednu z nejnižších v rámci Jihočeského kraje. Graf 11 Míra nezaměstnanosti ve městě Třeboň 6% 5% 4% 3% 2% 1% 0% Míra nezaměstnanosti (%) Zdroj: MPSV Struktura uchazečů V roce 2011 bylo na území ORP Třeboň evidováno 870 uchazečů o zaměstnání, přičemž na jedno pracovní místo v tomtéž roce připadalo přes 13 uchazečů, což představuje oproti roku 2010 výrazný pokles. Vývoj počtu uchazečů za dané území od roku 2007 je uveden v následující tabulce. Tabulka 9 Vývoj počtu uchazečů o zaměstnání v ORP Třeboň Uchazeči o zaměstnání Uchazeči se zdravotním postižením Uchazeči o zaměstnání dosažitelní Uchazeči na 1 volné místo ,3 20,1 13,2 Zdroj: MPSV Strukturu uchazečů o zaměstnání na území ORP podle věku Věková struktura uchazečů se v posledních několika letech nijak zvlášť neměnila. Nejvíce ohroženou skupinou uchazečů o zaměstnání z hlediska věku jsou na území ORP lidé mezi rokem, rokem a dále také věková skupina let, která patří mezi problémové zejména z hlediska dlouhodobé nezaměstnanosti. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 23 z 8424 Graf 12 Věková struktura uchazečů o zaměstnání v ORP Třeboň 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% a více let let let let let let let let let do 19 let Mladiství Zdroj: MPSV Ve struktuře podle dosaženého vzdělání nedochází v průběhu let k výrazným změnám. Nejsilněji zastoupenou skupinou jsou dlouhodobě uchazeči se základním vzděláním, dále uchazeči se středním odborným vzděláním s výučním listem a v neposlední řadě uchazeči s úplným středoškolským vzděláním bez vyučení. Vývoj za roky v ORP Třeboň je znázorněn v následujícím grafu. Graf 13 Strukturu uchazečů o zaměstnání na území ORP podle dosaženého vzdělání 100% Vysokoškolské vzdělání 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Zdroj: MPSV Bakalářské vzdělání Vyšší odborné vzdělání Úplné střední odborné (ÚSO) s maturitou (bez vyučení) ÚSO s vyučením i maturitou Úplné střední všeobecné vzdělání Střední nebo střední odborné bez maturity i výučního listu Střední odborné s výučním listem Nižší střední odborné vzdělání Nižší střední vzdělání Základní vzdělání Bez vzdělání Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 24 z 8425 Graf 14 - Struktura uchazečů o zaměstnání na území ORP podle délky nezaměstnanosti 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% měsíců a více 12 měsíců a více, méně než 24 měsíců 9 měsíců a více, méně než 12 měsíců 6 měsíců a více, méně než 9 měsíců 3 měsíce a více, méně než 6 měsíců Méně než 3 měsíce Zdroj: MPSV V případě struktury uchazečů podle délky jejich nezaměstnanosti je vývoj v posledních letech bohužel nepříznivý, neboť dochází k postupnému zvyšování podílu dlouhodobě nezaměstnaných uchazečů (tedy více jak dva roky). Tento trend provází nejen Třeboňsko, ale i celý Jihočeský kraj. Základní údaje za město Třeboň Ve městě Třeboň se počet uchazečů o zaměstnání pohybuje od roku 2009 kolem 250, z čehož cca 5 % tvoří uchazeči se zdravotním postižením. Pozitivní je, že počet uchazečů o zaměstnání se zdravotním postižením postupně klesá. V roce 2011 byl zaznamenán výrazný pokles uchazečů na 1 volné pracovní místo a to na polovinu hodnoty roku Tento stav je dán pravděpodobně především populačním vývojem obyvatelstva města. Věková struktura uchazečů se v období let změnila, a to v neprospěch uchazečů ve věku do 24 let. V roce 2011 tvořila tato skupina 20 % z celkového počtu uchazečů o zaměstnání. Stejně jako na úrovni ORP jsou další ohroženou skupinou lidé ve věku nad 50 let. Podrobnější přehled o struktuře uchazečů o zaměstnání v Třeboni přináší následující graf. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 25 z 8426 Graf 15 Strukturu uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle věku 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 60 a více let let let let let let let let let do 19 let 0% Zdroj: MPSV Ve struktuře podle dosaženého vzdělání nedochází v průběhu let k výrazným změnám. Nejsilněji zastoupenou skupinou jsou dlouhodobě uchazeči s vyučením, dále uchazeči s úplným středoškolským vzděláním bez vyučení a v neposlední řadě uchazeči se základním vzděláním, přičemž počet uchazečů se základním vzděláním a s úplným středoškolským vzděláním bez vyučení roste, naopak počet uchazečů s vyučením pozvolna klesá. Vývoj za poslední tři roky je znázorněn na následujícím grafu. Graf 16 Struktura uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle dosaženého vzdělání 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Zdroj: MPSV Vysokoškolské vzdělání Bakalářské vzdělání Vyšší odborné vzdělání Úplné střední odborné vzdělání s maturitou (bez vyučení) Úplné střední odborné vzdělání s vyučením i maturitou Úplné střední všeobecné vzdělání Střední odborné vzdělání s výučním listem Nižší střední odborné vzdělání Základní vzdělání Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 26 z 8427 Struktura uchazečů podle požadovaného zaměstnání kopíruje strukturu uchazečů dle doraženého vzdělání. Nejpožadovanějším zaměstnáním jsou pomocní a nekvalifikovaní pracovníci, řemeslníci a kvalifikovaní výrobci, zpracovatelé, opraváři (kromě obsluhy strojů a zařízení) a nižší administrativní pracovníci (úředníci). Struktura uchazečů o zaměstnání podle délky nezaměstnanosti Nejpočetnější skupinou jsou lidé krátkodobě nezaměstnaní (od 3 do 6 měsíců), kteří tvoří více než polovinu nezaměstnaných. Ve skutečnosti však počet krátkodobě nezaměstnaných klesá. Naopak je to bohužel v případě dlouhodobě nezaměstnaných (nad 12 měsíců), kdy jejich počet rok od roku roste a představuje problém, který je potřeba systematicky řešit. Graf 17 Struktura uchazečů o zaměstnání ve městě Třeboň podle délky nezaměstnanosti 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% měsíců a více 12 měsíců a více, méně než 24 měsíců 9 měsíců a více, méně než 12 měsíců 6 měsíců a více, méně než 9 měsíců 3 měsíce a více, méně než 6 měsíců Méně než 3 měsíce Zdroj: MPSV S ohledem na výše uvedené informace lze konstatovat, že mezi hlavní skupiny ohrožené nezaměstnaností na Třeboňsku patří zejména uchazeči se základním vzděláním, případně výučním listem, absolventi a uchazeči ve věku nad 50 let. Problémem by mohli být rovněž dlouhodobě nezaměstnaní, zejména v případě, pokud se jedná o stejnou skupinu obyvatel Pracovní místa Nabídka volných pracovních míst v ORP Třeboň zcela odpovídá vývoji v této oblasti na úrovni Jihočeského kraje. Dramatický byl rok 2009, kdy nabídka volných pracovních míst oproti roku 2008 prudce klesla (o 64 %) a od té doby už nikdy nedosáhla takových hodnot jako v letech V letech 2009 až 2010 se nabídka volných pracovních míst na území ORP pohybovala kolem 45 míst, v roce 2011 pak opět mírně stoupla (o 13 %). Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 27 z 8428 Tabulka 10 Vývoj počtu volných pracovních míst v ORP Třeboň a Jihočeském kraji počet volných míst ORP Třeboň Jihočeský kraj Zdroj: MPSV Co se vývoje počtu uchazečů připadajících na 1 volné pracovní místo týče, i zde je situace v ORP Třeboň totožná s vývojem v celém Jihočeském kraji. Zatímco do roku 2008 počet uchazečů klesal, v roce 2009 výrazně stoupl (z hodnoty 4,5 na 22,3) a následně opět klesá. Vývoj v počtu uchazečů připadajících na 1 volné pracovní místo na území ORP Třeboň v porovnání s Jihočeským krajem je znázorněn v následujícím grafu. Graf 18 Počet uchazečů na 1 volné pracovní místo ORP Třeboň Jihočeský kraj Zdroj: MPSV Shrnutí: Mezi nezaměstnanými narůstá podíl osob s nižším a středním vzděláním a podíl dlouhodobě nezaměstnaných. I přes změnu vnitřní struktury nezaměstnanosti je nezaměstnanost ve městě jedna z nejnižších v rámci regionu. Místní pracovní trh se vyznačuje nedostatkem kvalifikovaných pracovních sil a) technického zaměření a b) pro lázeňství a cestovní ruch. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 28 z 84 29 1.5 Místní ekonomika Ekonomika kraje a ORP Kraj 2 Regionální ekonomika Jihočeského kraje se v porovnání s ostatními kraji či průměrem za ČR vyznačuje zejména vysokým podílem primárního sektoru (zemědělství a lesní hospodářství, rybolov). Tento sektor ekonomiky se podílí 5,1 % na tvorbě hrubé přidané hodnoty (HPH), což je v porovnání s ostatními kraji 2. nejvyšší hodnota (po Vysočině). I když se podíl tohoto sektoru na tvorbě HPH dlouhodobě snižuje, v letech 2011 a 2012 se jeho podíl zvýšil. Sektor průmyslu (sekundér) vykazuje naopak podprůměrné hodnoty a HPH dosažená v roce 2012 byla v porovnání krajů 3. nejnižší (po Jihomoravském a Karlovarském kraji). V letech byla nicméně kupříkladu stavební aktivita na území kraje ve srovnání s ČR nadprůměrná. Po ekonomickém poklesu zejména v letech 2008 a 2009, s dopadem jak na podíl sekundárního, tak terciérního sektoru, došlo k opětovnému nárůstu HPH v tomto sektoru zejména díky oživení průmyslu. Sektor služeb (terciér) se pohybuje víceméně na průměrných hodnotách (6. místo mezi kraji v r. 2012); v posledních dvou letech nicméně došlo k mírnému snížení jeho podílu. Obecně HPH v kraji vzhledem k rozdílné dynamice jednotlivých odvětví mění svou strukturu, kdy dlouhodobě klesá podíl primárního sektoru a naopak se zvyšuje podíl terciárního a sekundárního sektoru. Graf 19 Srovnání podílů ekonomických sektorů na tvorbě HPH, r a 2012 Zdroj: ČSÚ Regionální účty Zemědělství, lesnictví a rybářství se, i přes klesající trend drží výrazně nad průměrem ČR co do podílu odvětví na tvorbě HPH (r Jihočeský kraj 5,1 %, ČR 2,4 %, ČR bez Prahy 3,0 %). 2 Zdroj: ČSÚ (2013): Základní tendence demografického, sociálního a ekonomického vývoje Jihočeského kraje v roce Krajská správa ČSÚ v Českých Budějovicích, oddělení informačních služeb. 56 stran. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 29 z 8430 V rámci sektoru průmyslu se výrazněji od průměru odchylují odvětví Těžba a dobývání; výroba a rozvod elektřiny, tepla a vzduchu; zásobování vodou (CZ-NACE B, D a E 3 ) a v posledních letech také odvětví Stavebnictví, které zaznamenávají nadprůměrný podíl na tvorbě HPH v regionálním srovnání. Naopak zpracovatelský průmysl v podstatě kopíruje průměrný podíl za ČR jako celek, odhlédneme-li navíc od podílů za Hlavní město Praha, které odvětvovou strukturu HPH značně zkreslují, zjistíme, že zpracovatelský průmysl Jihočeského kraje (podíl 24,6 % na HPH v r. 2012) za průměrem ČR bez Prahy (30,5 %) značně zaostává (téměř o 6 %). V terciérním sektoru dosahuje mírně nadprůměrných hodnot odvětví Veřejná správa a obrana, vzdělávání, zdravotní a sociální péče (CZ-NACE O, P a Q kraj 16,8 %; ČR 15,3 %). Obchod, doprava, ubytování a pohostinství (CZ-NACE G, H a I) dosahuje v podstatě průměru ČR, přičemž lze předpokládat, že tento stav je zapříčiněn poměrně silnou pozicí cestovního ruchu (tzn. zejména ubytování a pohostinství) v rámci ekonomiky kraje. Naopak hodně za celorepublikovým průměrem zaostávají odvětví Informační a komunikační činnosti (CZ-NACE J kraj 1,8 %; ČR 5,0 %), Činnosti v oblasti nemovitostí (CZ-NACE L kraj 6,3 %; ČR 7,1 %), a Profesní, vědecké, technické a administrativní činnosti (CZ-NACE M a N kraj 5,0 %; ČR 8,5 %). Graf 20 Srovnání podílů ekonomických odvětví (CZ-NACE) na tvorbě HPH, r a 2012 Zdroj: ČSÚ Regionální účty 3 V rámci Klasifikace ekonomických činností (CZ-NACE) využívané od roku 2008, která nahradila Odvětvovou klasifikaci ekonomických činností (OKEČ) jsou statistická data za určitá odvětví dostupná pouze souhrnně za více těchto odvětví (souhrnně jsou k dispozici data např. za odvětví Těžba a dobývání (CZ-NACE B), Výroba a rozvod elektřiny, tepla a vzduchu (CZ-NACE D) a Zásobování vodou (CZ-NACE E) viz Graf 20). S ohledem na tuto skutečnost je poměrně obtížné stanovit, které konkrétní odvětví v rámci tohoto souhrnu v regionální ekonomice vyniká či naopak zaostává. Pro rámcový odhad lze nicméně využít právě starší klasifikaci OKEČ, z níž jsou data zpravidla dostupná za každé odvětví jednotlivě, byť v mírně rozdílném třídění. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 30 z 8431 Ze struktury ekonomických sektorů dle zaměstnanosti (celkového počtu zaměstnaných osob v jednotlivých sektorech národního, respektive regionálního hospodářství) je patrná poměrně výrazně vyšší zaměstnanost v primárním a sekundárním sektoru na úrovni Jihočeského kraje. Naproti tomu podíl zaměstnanosti v sektoru služeb v kraji byl za rok 2012 v porovnání s ČR o 3 %, resp. 7,6 % nižší (činil 52,7 % oproti 55,7 % za ČR bez Prahy, resp. 60,3 % za celou ČR). Graf 21 Srovnání struktury (podílů) zaměstnanosti dle ekonomických sektorů Zdroj: ČSÚ Regionální účty Postupný nárůst podílu zaměstnanosti v terciérním sektoru v kraji za období uplynulých 10 let je navíc v porovnání s nárůstem za ČR podproporcionální. Z detailnějšího pohledu na zaměstnanost v jednotlivých ekonomických odvětvích je patrné výraznější zastoupení prvovýroby v ekonomice Jihočeského kraje, nárůst podílu na celkové zaměstnanosti zaznamenalo také stavebnictví a odvětví obchodu, ubytování a pohostinství. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 31 z 8432 Graf 22 Srovnání struktury (podílů) zaměstnanosti dle ekonomických odvětví (CZ-NACE) Zdroj: ČSÚ Regionální účty ORP Třeboň S ohledem na skutečnost, že statistická data poskytující informace o výkonnosti ekonomiky (např. podíl jednotlivých sektorů/ odvětví na tvorbě HPH) jsou sledována pouze do úrovně vyšších územních samosprávných celků (krajů) a bez těchto údajů nelze provést adekvátní vyhodnocení, vychází dále provedené rámcové posouzení ekonomiky nižších územních samosprávných celků (ORP a dále města Třeboň) z dostupných dat zejména o počtu a struktuře ekonomických subjektů dle odvětví, působících v těchto oblastech, a zaměstnanosti v jednotlivých odvětvích, z nichž lze alespoň okrajově stanovit míru zastoupení a význam dílčích ekonomických činností pro hospodářství daného administrativního celku. Na území správního obvodu obce s rozšířenou působností (ORP) Třeboň bylo v roce 2013 evidováno celkem registrovaných ekonomických subjektů (podniků). Při pohledu na vývoj počtu ekonomických subjektů v rámci ORP je patrné, že v uplynulých letech docházelo ke každoročnímu mírnému nárůstu počtu registrovaných subjektů. Důležitým aspektem je nicméně také ekonomická aktivita těchto subjektů; zde bylo zjištěno, že řada z evidovaných subjektů (zejména podniků zařazených v kategorii neuvedeno, u nichž lze předpokládat, že se v převážné míře jedná o podnikající fyzické osoby bez zaměstnanců, resp. tedy fyzické osoby s živnostenským oprávněním vyvíjející ekonomickou činnost nárazově či přerušovaně ) může být z hlediska aktivity pouze statickými podniky s velmi malým vlivem na výkonnost místní ekonomiky. Podíl ekonomicky aktivních subjektů na celkovém počtu registrovaných subjektů činí cca 53,6 %. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 32 z 8433 Tabulka 11 Vývoj počtu ekonomických subjektů v ORP Třeboň dle velikostní struktury Registrované subjekty z toho subjekty se zjištěnou aktivitou Ekonomické subjekty celkem Neuvedeno Bez zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanci zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze Velikostní struktura ekonomických subjektů působících v ORP Třeboň je patrná také z následujícího grafu. Pro lepší přehlednost jsou podniky členěny dle standardně používané kategorizace na drobné/ mikropodniky (zahrnující podnikající fyzické osoby bez zaměstnanců a podniky o velikosti do 10 zaměstnanců), malé podniky (do 50 zaměstnanců), střední podniky (do 250 zaměstnanců) a podniky velké (nad 250 zaměstnanců). Jedná se přitom právě o subjekty, u nichž byla zjištěna ekonomická aktivita. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 33 z 84 34 Graf 23 Vývoj počtu aktivních ekonomických subjektů ve městě dle velikostní kategorie podniku Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze Podíl drobných a malých podniků působících v rámci ORP převyšuje 99 %, přičemž do roku 2012 zaznamenával rostoucí trend, v roce 2013 potom došlo zhruba k 3% poklesu ekonomicky aktivních subjektů v těchto dvou kategoriích. Mezi roky 2012 a 2013 přibylo v ORP po jednom novém podnikatelském subjektu kategorie střední a velký podnik. V primárním sektoru tzn. zemědělství, lesnictví a rybářství působí v rámci ORP cca 8,7 % podnikatelských subjektů (ekonomicky aktivních přitom více než 10 %), což je sice z hlediska zastoupení těchto odvětví v regionální ekonomice nadprůměrný podíl vůči celokrajskému průměru, nedosahuje ale úrovně některých ORP s výraznějším zastoupením prvovýroby (např. Prachatice 12,8 %; Vimperk 12,4 %; Kaplice 11,4 %). Sekundér tzn. průmysl a stavebnictví je zastoupen cca 21 % podnikatelských subjektů. V průmyslu je v ORP registrováno více než 600 subjektů, nicméně ekonomická aktivita byla zjištěna pouze u cca 51 % z nich. Počet subjektů v této oblasti navíc zaznamenává od roku 2011 mírný pokles. Nejvíce zastoupen je zpracovatelský průmysl, konkrétně pak především odvětví výroby kovových konstrukcí a kovodělných výrobků, zpracování dřeva, výroba oděvů a výroba nábytku. Odvětví průmyslové výroby také zaměstnává nadprůměrný podíl ekonomicky aktivních obyvatel v rámci ORP, který přesahuje hranici 31 % z celkového počtu zaměstnaných osob (krajský průměr 27,5 %). Zastoupení stavebnictví je naopak podprůměrné (10,2 %). Podíl ekonomických subjektů v rámci ORP Třeboň je v porovnání s ostatními ORP nejnižší v kraji (krajský průměr 13,4 %), podprůměrná je také zaměstnanost v tomto odvětví (ORP Třeboň 7 %; krajský průměr 8,1 %). V rámci sektoru služeb hraje rozhodující roli oblast obchodu (VO, MO), stravování a pohostinství a ubytování. Na úrovni ORP Třeboň působí více než ekonomických subjektů, tj. téměř 32 % všech registrovaných subjektů. Významnější zastoupení (přes 4 % u každé z uvedených činností) mají ještě Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 34 z 84 35 firmy poskytující ostatní osobní služby a subjekty působící v oblasti nemovitostí a financí (ostatní finanční činnosti). Od roku 2011 je souhrnně zaznamenáván úbytek ekonomických subjektů v těchto odvětvích především v důsledku snižování počtu subjektů registrovaných v odvětví maloobchodu, k mírnému nárůst naopak dochází v případě provozů ve stravování a pohostinství. Při srovnání zastoupení ekonomických subjektů podle převažující činnosti (CZ-NACE) s ostatními ORP Jihočeského kraje dosahovalo ORP Třeboň v r nejvyššího podílu subjektů působících v maloobchodu (13,3 %; krajský průměr 9,9 %); v roce 2013 sice došlo k poměrně výraznému poklesu tohoto podílu v rámci OPR (na 10,8 %), tento trend byl nicméně v podstatě plošný v rámci celého kraje. Velmi vysoké zastoupení v porovnání s převážnou většinou ORP mají ekonomické subjekty působící v oblasti ubytování, stravování a pohostinství (12,6 % v r. 2013, 2. nejvyšší po ORP Český Krumlov; krajský průměr 7,1 %). Nejvyšší podíl mezi ORP mají také subjekty v oblasti poskytování ostatních osobních služeb (4,1 %; krajský průměr 3,7 %). Graf 24 Struktura hlavních ekonomických odvětví dle počtu ekonomických subjektů v ORP Třeboň (zastoupení/ podílu odvětví v ekonomice ORP) Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze Struktura ekonomiky města Dle statistických údajů ČSÚ bylo na území města Třeboň v roce 2013 evidováno celkem ekonomických subjektů. Stejně jako v případě celého ORP docházelo v uplynulých letech i v rámci Třeboně ke každoročnímu mírnému nárůstu počtu registrovaných subjektů. Značná část evidovaných subjektů (podniky bez zaměstnanců/ fyzické osoby podnikající na základě živnostenského či jiného podnikání) je opětovně dle zjištěných údajů pravděpodobně ekonomicky Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 35 z 84 36 neaktivní. Podíl subjektů působících ve městě, u nichž byla zjištěna ekonomická aktivita, je mírně nad úrovní ORP a dosahuje cca 55 %. Tabulka 12 Vývoj počtu ekonomických subjektů ve městě Třeboni dle velikostní struktury Registrované subjekty z toho subjekty se zjištěnou aktivitou Ekonomické subjekty celkem Neuvedeno Bez zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanci zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců zaměstnanců Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze Obdobně jako v případě ORP je dále v grafu pro lepší přehlednost zobrazen vývoj počtu (podílu) aktivních ekonomických subjektů působících na území města Třeboně v členění dle standardní kategorizace. Graf 25 Vývoj počtu aktivních ekonomických subjektů ve městě dle velikostní kategorie podniku Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 36 z 8437 Jednoznačně převažující zastoupení mají ve městě drobné a malé podniky (souhrnně téměř 99 % všech subjektů), jejichž počet až do roku 2012 každoročně stoupal, v uplynulém roce došlo nicméně k mírnému poklesu počtu ekonomicky aktivních subjektů v této velikostní kategorii. Počet středních a velkých podniků zůstává od roku 2011 neměnný. Jediným podnikem velikostní kategorie nad 250 zaměstnanců, tzn. velkým podnikem, a současně tedy i největším zaměstnavatelem ve městě, jsou Lázně Aurora s.r.o. Silné vazby na oblast lázeňství, cestovního ruchu nebo rybolovu dokládá také existence dalších významných ekonomických subjektů, jako jsou Bertiny Lázně Třeboň s.r.o. či Rybářství Třeboň a.s. S útlumem činnosti společnosti Otavan, která v dřívějších dobách představovala dominantního zaměstnavatele, není v současnosti (snad jen s výjimkou právě zmíněných lázeňských zařízení) v Třeboni možné hovořit o přílišné závislosti na určitém zaměstnavateli. V priméru (zemědělství, lesnictví, rybářství) působí pouze něco málo přes 5 % podnikatelských subjektů (ekonomicky aktivních přitom více než 6 %). Nejvíce jich působí v zemědělství (cca 68 ekonomicky aktivních subjektů), v lesnictví pak 11 a v oblasti rybolovu a akvakultury 2 subjekty. Uvedený podíl je v porovnání s úrovní za celý region (cca 8,2 %) nižší, mírně nadprůměrný je podíl zaměstnaných osob cca 5,5 % všech ekonomicky aktivních obyvatel oproti cca 5,2 % za celý Jihočeský kraj. Význam zemědělství ve městě a prakticky i celé oblasti je tak stále vysoký (což mj. dokládá i vyšší podíl zaměstnanosti v priméru v ORP cca 5,9 %). V průmyslu působí v Třeboni celkem 240 podnikatelských subjektů, přičemž počet subjektů v této sféře hospodářství stále mírně stoupá. Nejvíce zastoupen je zpracovatelský průmysl, konkrétně pak především odvětví související s výrobou kovových konstrukcí a kovodělných výrobků, výrobou oděvů, zpracováním dřeva a výrobou nábytku. V Třeboni je v průmyslu zaměstnáno cca 17 % všech ekonomicky aktivních obyvatel, což je poměrně výrazně pod průměrem za ORP i kraj (31 %, resp. 27,5 %). Stavebnictví zaměstnává v Třeboni cca 8 % práceschopného obyvatelstva (přes 200 podniků s rostoucím počtem v posledních letech), což odpovídá krajskému průměru. Téměř 1/3 všech podnikatelských subjektů ve městě působí souhrnně v oblastech obchodu, ubytování a pohostinství. V současnosti je počet subjektů v těchto kategoriích těsně pod 800, přičemž zhruba do roku 2011 každoročně stoupal, v posledních letech byl nicméně zaznamenán úbytek zejména subjektů působících v odvětví maloobchodu. V oblasti ubytování a stravování je na území města registrováno již více než 300 podnikatelských subjektů. Zaměstnanost v této kategorii je v porovnání s údaji za kraj i ORP (3,4 %, resp. 5,5 % ekonomicky aktivních obyvatel) vysoce nadprůměrná (přes 8 %). Nadprůměrný podíl zaměstnaných vykazuje v rámci města také odvětví zdravotnictví a sociální péče (10,9 % oproti 6,1 % za kraj, resp. 6,7 % za ORP), což lze připočíst zejména lázeňství. Podrobnější informace o struktuře (podílech) nejvýznamnějších ekonomických odvětví ve městě poskytuje následující graf. Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 37 z 84 38 Z něj je opětovně patrné, že hlavní ekonomická odvětví reprezentují zejména obchod a cestovní ruchu (ubytování a stravování), průmysl a stavebnictví. Souhrnně jsou v grafu zobrazena ostatní ekonomická odvětví, pod něž spadají všechny ostatní činnosti v odvětví priméru a sektoru služeb. Graf 26 Struktura hlavních ekonomických odvětví dle počtu ekonomických subjektů ve městě (zastoupení/ podílu odvětví v ekonomice města) Zdroj: ČSÚ Veřejná databáze V rámci průmyslu jakožto obecně jednoho z nejvýznamnějších odvětví ekonomické činnosti jsou také výše v grafu zobrazeny podíly stěženích průmyslových činností, které figurují v ekonomice města. Mezi hlavní obory zpracovatelského průmyslu ve městě patří zejména kovovýroba, výroba oděvů, zpracování dřeva a nábytkářský průmysl. Nejvýznamnější ekonomické subjekty ve městě Na území SO ORP Třeboň se v loňském roce nacházelo celkem ekonomických subjektů, z nichž nejvíce (cca 35 %) je z odvětví obchod, ubytování, stravování a pohostinství. Dle počtu zaměstnanců je v daném území nejvíce subjektů bez zaměstnanců a dále pak subjekty s 1 9 zaměstnanci (tzv. mikropodniky). Detailní přehled ekonomických subjektů se sídlem na území SO ORP Třeboň (k ) je uveden v následující tabulce. Tabulka 13 Vývoj počtu a struktury ekonomických subjektů ve městě UKAZATEL Ekonomické subjekty (podle Registru ek. subjektů) Rok fyzické osoby z toho zemědělští podnikatelé 2) Třeboň lokalita vhodná pro život Stránka 38 z 84 Zobrazit více
 2 Obyvatelstvo Cílem této kapitoly je zhodnotit jednak současný a dále i budoucí demografický vývoj ve městě. Populační vývoj a zejména vývoj věkové struktury populace má zásadní vliv na poptávku po vzdělávacích, Více SOCIODEMOGRAFICKÁ ANALÝZA ÚZEMÍ ORP HUSTOPEČE
 SOCIODEMOGRAFICKÁ ANALÝZA ÚZEMÍ ORP HUSTOPEČE červen 2013 1 Zpracovatel: GaREP, spol. s r.o. Náměstí 28. října 3 602 00 Brno RNDr. Hana Svobodová, Ph.D. RNDr. Kateřina Synková Ing. Jan Binek, Ph.D. 2 1. Více 2. Regionální rozdíly uvnitř kraje v administrativně-správním členění
 2. Regionální rozdíly uvnitř kraje v administrativně-správním členění 2.1. Sídelní struktura 2.1.1 Současná sídelní struktura Na základě ústavního zákona č. 347 platného od 1.1.2000 bylo vytvořeno na území Více Využití pracovní síly
 1. DEMOGRAFICKÝ VÝVOJ 1.1 Sídelní struktura Liberecký kraj.. Území Libereckého kraje k 31. 12. 2011 představovalo 3 163,4 km 2. Administrativně je kraj rozdělen do 4 okresů (Česká Lípa, Jablonec nad Nisou, Více Aktualizace 2014 STUDIE SÍDELNÍ STRUKTURY MORAVSKOSLEZSKÉHO KRAJE. Příloha - B Mapové výstupy. INSTITUT REGIONÁLNÍCH INFORMACÍ, s.r.o
 Neratovice Správní obvod Neratovice se nachází na severu kraje a sousedí s obvody Brandýs nad Labem-St.Bol., Kralupy nad Vltavou a Mělník. Povrch obvodu je nížinatý, rozkládá se kolem řeky Labe a je součástí Více DEMOGRAFICKÝ VÝVOJ. Počet obyvatel dlouhodobě. zásadní vliv na tento růst má migrace
 DEMOGRAFICKÝ VÝVOJ V Praze žilo k 31.12.1 1 257 158 obyvatel. V devadesátých letech počet obyvatel Prahy klesal, od roku 1 však setrvale roste, i když v období posledních dvou let nižším tempem. Tato změna Více 1. Velikost pracovní síly
 1. Velikost pracovní síly Pracovní síla se v kraji snižuje i přes celorepublikový růst Pracovní síla v kraji v roce 9 představovala 9,9 tis. osob. Z dlouhodobého hlediska byla nejvyšší v roce 7, v následujících Více 10 Místní části města Kopřivnice
 10 Místní části města Kopřivnice Město Kopřivnice je rozděleno pro statistické účely na dvacet základních sídelních jednotek 23, které lze sloučit do čtyř ucelených částí městské sídlo Kopřivnice, přilehlá Více MARIÁNSKÉ LÁZNĚ. Správní obvody obcí s rozšířenou působností Karlovarský kraj 2004
 Správní obvod Mariánské Lázně má rozlohu 405,35 km 2 a 24 824 obyvatel. S hustotou počtu 61 obyvatel na km 2 je druhým nejméně obydleným obvodem v kraji. Ve správním obvodu Mariánské Lázně je zahrnuto Více 1. Demografický vývoj
 1. Demografický vývoj Karlovarský kraj je druhý nejmenší z krajů ČR a žije v něm nejméně obyvatel. Karlovarský kraj se rozkládá na 3,3 tis. km 2, což představuje 4,2 % území České republiky a je tak druhým Více Benchmarking ORP Rychnov n/kn
 Benchmarking ORP Rychnov n/kn pro projekt Systémové podpory rozvoje meziobecní spolupráce v ČR v rámci území správních obvodů obcí s rozšířenou působností Zpracovatelé: Realizační tým ORP Rychnov nad Kněžnou Více TRH PRÁCE STARŠÍ PRACOVNÍ SÍLY A POLITIKA ZAMĚSTNANOSTI
 RELIK 2014. Reprodukce lidského kapitálu vzájemné vazby a souvislosti. 24. 25. listopadu 2014 TRH PRÁCE STARŠÍ PRACOVNÍ SÍLY A POLITIKA ZAMĚSTNANOSTI Kotýnková Magdalena Abstrakt Stárnutí obyvatelstva, Více Odhad vývoje počtu obyvatel do roku 2020 Městské části Praha 21 Újezd nad Lesy
 4 Trh práce Kapitola bude analyzovat základní charakteristiky situace na trhu práce zejména se zaměřením na strukturu nezaměstnanosti podle nejdůležitějších aspektů. Analýza bude využívat nejpodrobnější Více ČESKÁ ZEMĚDĚLSKÁ UNIVERZITA V PRAZE
 ČESKÁ ZEMĚDĚLSKÁ UNIVERZITA V PRAZE PROVOZNĚ EKONOMICKÁ FAKULTA Katedra statistiky TEZE K DIPLOMOVÉ PRÁCI Demografický vývoj v České republice v návaznosti na evropské a celosvětové trendy Jméno autora: Více vodní plochy 1,9% lesní pozemky 29,0%
 Mnichovo Hradiště Správní obvod Mnichovo Hradiště se nachází v nejsevernější části kraje, kde hraničí s kraji Ústeckým a Královéhradeckým. V rámci Středočeského kraje sousedí pouze s ORP Mladá Boleslav. Více Tab Charakteristiky věkové struktury obyvatelstva podle správních obvodů ORP. Průměrný věk Index stáří Index závislosti I.
 2.2.2. Obyvatelstvo podle pohlaví, věku, vzdělání a rodinného stavu Došlo k mírnému zmenšení podílu dětí ve věku 0 až 14 let na obyvatelstvu vývoj poměrových ukazatelů dokládá celkové populační stárnutí Více 2. SOCIÁLNÍ VÝVOJ. Ubývá zaměstnaných osob, přibývá nezaměstnaných.
 2. SOCIÁLNÍ VÝVOJ Ubývá zaměstnaných osob, přibývá nezaměstnaných. Podle výsledků Výběrového šetření pracovní sil (VŠPS) představovala v Kraji Vysočina v roce 21 pracovní síla téměř 254 tis. osob, z tohoto Více zastavěné plochy a nádvoří 1,1% vodní plochy 2,6%
 Dobříš Správní obvod Dobříš se nachází v jižní části Středočeského kraje obklopen obvody Příbram, Hořovice, Beroun, Černošice, Benešov a Sedlčany. Povrch tvoří z části Brdská vrchovina a z části Středočeská Více 4. Územní rozdíly v úrovni vzdělanosti obyvatelstva ČR
 3. Využití pracovní síly HDP vzrostl nejvíce ze všech krajů. Středočeský kraj zasáhla zhoršená ekonomická situace z let 28 a 29 méně citelně než jako celek. Zatímco HDP České republiky mezi roky 1995 a Více SOUHRNNÝ PŘEHLED. Tab. C.1 Vybrané ukazatele v kraji Hl. m. Praha podle 22 správních obvodů v 1. čtvrtletí v tom správní obvody Kraj.
 Kraj celkem Praha 1 Praha 2 Praha 3 Praha 4 Praha 5 Praha 6 Praha 7 ZÁKLADNÍ ÚDAJE (k 1. 1. 2016) Rozloha v km 2 49 616 554 419 648 3 230 3 509 5 609 1 047 Části obce díly 147 7 4 4 12 10 15 4 Městské Více 5.8.1 Základní charakteristika bytového fondu a vývoj bydlení
 5.8 BYDLENÍ 5.8.1 Základní charakteristika bytového fondu a vývoj bydlení V Královéhradeckém kraji převládá venkovské osídlení s nadprůměrným zastoupením nejmenších obcí s méně než 1 tis. obyvatel a s Více 1. Velikost pracovní síly
 1. Velikost pracovní síly Hlavním zdrojem dat o tématu lidské zdroje je Výběrové šetření pracovních sil Velikost pracovní síly ovlivňuje řada faktorů.. Počet obyvatel ve věku 15 a více let rostl, pracovní Více SPRÁVNÍ OBVOD ORP BLATNÁ
 Správní obvod obce s rozšířenou působností Blatná leží v severozápadním koutu Jihočeského kraje. Blatensko je poměrně hustě protkáno sítí potoků, které patří do povodí řeky Otavy, na nichž bylo vybudováno Více 1. Vnitřní stěhování v České republice
 1. Vnitřní stěhování v České republice Objem vnitřní migrace v České republice je dán stěhováním z obce do jiné obce. Proto je třeba brát v úvahu, že souhrnný rozsah stěhování je ovlivněn i počtem obcí. Více Sledované indikátory: I. Výzkum a vývoj
 REGIONÁLNÍ OBSERVATOŘ KONKURENCESCHOPNOSTI oblast VÝZKUM, VÝVOJ A INOVACE Moravskoslezský kraj se vyznačuje silným potenciálem v oblasti výzkumných, vývojových a inovačních aktivit. Je to dáno existencí Více 2010 Dostupný z
 Tento dokument byl stažen z Národního úložiště šedé literatury (NUŠL). Datum stažení: 06.10.2016 Změny v zaměstnanosti a nezaměstnanosti v České republice v porovnání s ostatními zeměmi EU - Český statistický Více SPRÁVNÍ OBVOD ORP JINDŘICHŮV HRADEC
 Správní obvod obce s rozšířenou působností Jindřichův Hradec leží téměř v nejvýchodnější části Jihočeského kraje. Po celé jeho jižní části probíhá státní hranice s Rakouskem. Od západu do obvodu zasahuje Více 5. Vyjížďka a dojížďka do zaměstnání a do škol
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Lesná zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Karlovarský kraj problémová analýza
 Karlovarský kraj problémová analýza RNDr. Jan Vozáb, PhD Analýza rozvojových charakteristik a potřeb kraje Makroekonomický vývoj Internacionalizace ekonomiky Odvětvová specializace kraje Znalostní ekonomika Více 6. ÚROVEŇ VZDĚLÁNÍ OBYVATELSTVA
 6. ÚROVEŇ VZDĚLÁNÍ OBYVATELSTVA 6.1 Vývoj vzdělanosti obyvatel ČR Při sčítání lidu byla otázka na nejvyšší vyplňovana pouze 15letými a staršími osobami podle nejvyšší dokončené školy. Škála zjišťovaných Více PROCES. Ing. Lubor Hruška, Ph.D. a kolektiv PROCES Centrum pro rozvoj obcí a regionů, s.r.o
 Benchmarking ORP Bystřice nad Pernštejnem pro projekt Systémové podpory rozvoje meziobecní spolupráce v ČR v rámci území správních obvodů obcí s rozšířenou působností Verze: březen 2015 Mgr. Lenka Víchová Více DOPLNĚNÍ DAT AKTUALIZACE OD ROKU 2014 V obci byl zaznamenán meziroční ( ) mírný pokles počtu obyvatel, v obci je jich 346.
 Pořadové číslo pro potřeby ÚAP: 15 Obec: KRYŠTOFO ÚDOLÍ DOPLNĚNÍ DAT AKTUALIZACE OD ROKU 2014 V obci byl zaznamenán meziroční (2014-2015) mírný pokles počtu obyvatel, v obci je jich 346. I. ZAMĚSTNANOST Více Karlovarský kraj problémová analýza
 Karlovarský kraj problémová analýza RNDr. Jan Vozáb, PhD Analýza rozvojových charakteristik a potřeb kraje Makroekonomický vývoj Internacionalizace ekonomiky Odvětvová specializace kraje Znalostní ekonomika Více Rychlý růst vzdělanosti žen
 3. 11. 2016 Rychlý růst vzdělanosti žen V České republice rapidně roste úroveň formálního vzdělání. Ve věkové skupině 25-64letých v průběhu posledních deseti let počet obyvatel stagnoval, ale počet osob Více z toho (%) nezaměstnaní pracující ženy na mateřské dovolené důchodci
 4. Trh práce Ekonomická aktivita podle výsledků sčítání lidu, domů a bytů 2001 Podíl ekonomicky aktivních osob byl v roce 2001 ve Zlínském kraji o 0,6 procentního bodu nižší než v České republice a v rámci Více 1. Velikost pracovní síly
 1. Velikost pracovní síly Pracovní síla v kraji neustále roste Pracovní síla 2 v Plzeňském kraji dosáhla v posledních třech létech v průměru 2 tis. osob. Z retrospektivního pohledu to znamená nárůst o Více vodní plochy 1,0% lesní pozemky 31,1%
 Kladno Správní obvod Kladno se nachází v severozápadní části Středočeského kraje a sousedí s obvody Rakovník, Slaný, Kralupy n.vlt., Černošice a Beroun. Obvod náleží k Brdské oblasti, rozkládá se na rozhraní Více Obyvatelstvo a bydlení
 Strategický plán města Plzně Tematická analýza Obyvatelstvo a bydlení (pracovní verze k 6. 5. 2016) Plzeň, květen 2016 1 Zpracovatelský kolektiv Členové pracovní skupiny: RNDr. Miroslav Kopecký Ing. Zdeněk Více STRUČNÉ SHRNUTÍ. Učitelé škol regionálního školství bez vedoucích zaměstnanců
 Genderové otázky pracovníků ve školství STRUČNÉ SHRNUTÍ Svodka Genderové otázky pracovníků ve školství se zabývá genderovou strukturou pracovníků v regionálním školství a na jejím základě pak také strukturou Více zastavěné plochy a nádvoří 1,1% vodní plochy 2,2% lesní pozemky 49,5%
 Demografický vývoj Základní charakteristikou demografického vývoje je vývoj počtu obyvatel. Retrospektivní vývoj počtu obyvatel je zřejmý z tabulky. Tab. č.1: Vývoj počtu obyvatel ve Vnorovech v období Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad, dotazník obce)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Zhořec zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více DOJÍŽĎKA A VYJÍŽĎKA DO ZAMĚSTNÁNÍ DO/Z HL. M. PRAHY
 DOJÍŽĎKA A VYJÍŽĎKA DO ZAMĚSTNÁNÍ DO/Z HL. M. PRAHY Analýza základních charakteristik a vývoje Ing. Jiří Mejstřík září 2012 Dojížďka a vyjížďka do zaměstnání do/z hl. m. Prahy aktualizace 2012 Analýza Více zastavěné plochy a nádvoří 1,9% vodní plochy 1,3% lesní pozemky 39,2%
 Beroun Správní obvod Beroun leží v západní části Středočeského kraje. Sousedí s obvody Hořovice, Rakovník, Kladno, Černošice a Dobříš. Povrch obvodu má pahorkatinný až vrchovinný ráz, přísluší k Brdské Více OSTROV. Správní obvody obcí s rozšířenou působností Karlovarský kraj 2004
 1. DEMOGRAFICKÝ VÝVOJ Sídelní struktura kraje se vyznačuje mimořádnou hustotou obyvatelstva a jeho koncentrací na území Ostravsko-karvinské aglomerace Moravskoslezský kraj se rozkládá na ploše 5 427 km Více 1. Vývoj počtu ekonomických subjektů v ČR od roku 2000
 1. Vývoj počtu ekonomických subjektů v ČR od u 2000 1.1. Celkový vývoj Charakteristika celkového vývoje ekonomických subjektů v ČR vychází z údajů registru ekonomických subjektů (RES), kde se evidují všechny Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Buřenice zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více Aktuální situace na trhu práce v Jihomoravském kraji. Nová role úřadů práce.
 Aktuální situace na trhu práce v Jihomoravském kraji. Nová role úřadů práce. Úřad práce ČR krajská pobočka v Brně Ing. Josef Bürger Vedoucí oddělení zaměstnanosti josef.burger@bm.mpsv.cz Obsah prezentace Více zas tavěné plochy a nádvoří 1,8% vodní plochy 0,5% lesní pozemky 45,0%
 V těsné blízkosti Brna je rozmístěno na ploše 17 437 ha 24 obcí správního obvodu Rosice. Žije zde 22 968 obyvatel, tedy 2,0 % všech obyvatel Jihomoravského kraje. Průměrný věk obyvatel dosahuje 40,0 let. Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad, dotazník obce)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Chuderov zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Více SPRÁVNÍ OBVOD ORP PRACHATICE
 Správní obvod obce s rozšířenou působností Prachatice se nachází v jihozápadní části kraje. Jeho zvláštností je, že sousedí na jihu a jihozápadě se dvěma státy, a to s Rakouskem a Spolkovou republikou Více Obyvatelstvo České republiky
 Obyvatelstvo České republiky Počet obyvatel: 10 505 445 (k 1. 1. 2012) osídlení v 5.-6. století Slovany Podobný počet obyvatel mají: Řecko, Belgie, Portugalsko, Maďarsko Hustota zalidnění: 131 obyvatel/km Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad, dotazník obce)
 Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad, dotazník obce) Název obce: Útěchovice Počet částí obce: 1 Počet katastrálních území: 1 Výměra obce: 624 ha Počet obyvatel k 1.1.2010: 66 Hustota obyvatel: Více Prognóza počtu a věkové struktury obyvatel MČ Praha-Satalice do roku 2025
 Prognóza počtu a věkové struktury obyvatel MČ Praha-Satalice do roku 2025 Březen 2016 Zpracoval: RNDr. Tomáš Brabec, Ph.D. Institut plánování a rozvoje hl. m. Prahy Sekce strategií a politik, Kancelář Více This project is implemented through the CENTRAL EUROPE Programme co-financed by the ERDF. Action 6.3.3. FREE - From Research to Enterprise
 Action 6.3.3 FREE - From Research to Enterprise No. 1CE028P1 STUDIE PROVEDITELNOSTI č. 2 1 Název: Analýza lidských zdrojů: Podnikatelský inkubátor a Centrum transferu technologie při nově budovaném Technoparku Více 3. EKONOMICKÝ VÝVOJ 1
 3. EKONOMICKÝ VÝVOJ 1 Ve struktuře ekonomiky Prahy podle hrubé přidané hodnoty převažují odvětví sektoru služeb. Vybavenost domácností počítači je v Praze nad průměrem ČR; domácnosti s počítačem v Praze Více Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad)
 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Eš zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s rozšířenou působností Pacov Více Česká republika. Obrázek 1: Přehled o vývoji počtů nově přijímaných žáků v ČR. 1. ročníku SŠ. 1
 Základní informace (Zdroj: Český statistický úřad) Název obce: Nová Buková Počet částí obce: 1 Počet katastrálních území: 1 Výměra obce: 516 ha Počet obyvatel k 1.1.2010: 93 Hustota obyvatel: 18 obyv/km Více RÝMAŘOV. Správní obvody obcí s rozšířenou působností Moravskoslezský kraj
 Správní obvod Rýmařov se rozkládá na západní výspě Moravskoslezského kraje. Na severu a východě sousedí s obcemi správního obvodu Bruntál a na západě a jihu jeho hranici tvoří obce Olomouckého kraje. Tento Více Sociodemografická analýza správního obvodu města Frenštát pod Radhoštěm
 Sociodemografická analýza správního obvodu města Frenštát pod Radhoštěm Zpracoval Institut komunitního rozvoje Na Hradbách 6, 702 00 Ostrava institut@ikor.cz www.ikor.cz 596 138 006 731 462 017 Ing. Dana Více SPRÁVNÍ OBVOD ORP TÁBOR
 Správní obvod obce s rozšířenou působností Tábor leží v severovýchodním koutu Jihočeského kraje, kde sousedí se Středočeským kraji a krajem Vysočina. Na jihu vtéká na území obvodu směrem k Táboru řeka Více Postavení venkova v krajích České republiky
 Stránka č. 1 z 8 Rozbor udržitelného rozvoje území obce Habrovany zpracovaný v souladu s ustanoveními zákona č. 183/2006 Sb. a vyhlášky č. 500/2006 Sb. jako součást územně analytických podkladů obce s Více PROJEKCE OBYVATELSTVA ČESKÉ REPUBLIKY 2009-2065
 PROJEKCE OBYVATELSTVA ČESKÉ REPUBLIKY 29-265 1. Demografická konference Ph.D. studentů demografie Praha, 26.11.29 Český statistický úřad, oddělení demografie PROJEKCE ČSÚ 29 ZÁKLADNÍ FAKTA vypracována Více 2. Úroveň bydlení, náklady na bydlení a ceny nemovitostí v kraji Vysočina
 2. Úroveň bydlení, náklady na bydlení a ceny nemovitostí v kraji Vysočina 2.1. Charakteristika domovního a bytového fondu a úrovně bydlení Podrobné údaje o stávajícím bytovém fondu, jeho velikosti a struktuře, Více 3. Úroveň vzdělání obyvatelstva ČR podle výsledků sčítání lidu v roce 2011
 3. Úroveň vzdělání obyvatelstva ČR podle výsledků sčítání lidu v roce 2011 Při sčítání lidu v roce 2011 dosahovala celá třetina obyvatel ve věku 15 a více let středního vzdělání (nebo vyučení) bez maturity. Více vodní plochy 2,0% lesní pozemky 27,6%
 Černošice Správní obvod Černošice se nachází uprostřed kraje, kde ze západu obepíná hlavní město Prahu. Většina povrchu náleží k tzv. Brdské oblasti, konkrétně se jedná o Pražskou plošinu. Na jihu sem Více PROGRAM ROZVOJE JIHOČESKÉHO KRAJE PŘÍLOHA Č. 1 VYMEZENÍ HOSPODÁŘSKY SLABÝCH OBLASTÍ
 PROGRAM ROZVOJE JIHOČESKÉHO KRAJE 2014-2020 - PŘÍLOHA Č. 1 VYMEZENÍ HOSPODÁŘSKY SLABÝCH OBLASTÍ Verze dokumentu: červenec 2013, FINAL Zpracovatel: Zadavatel: KP projekt s.r.o. a Krajský úřad Jihočeského Více Analýza demografického vývoje s ohledem na dopady do oblasti trhu práce
 Analýza demografického vývoje s ohledem na dopady do oblasti trhu práce Sociotrendy 2015 ISBN 978-80-87742-30-3 Obsah 1. Obsah a cíle demografické analýzy... 3 2. Metodologie analýzy... 3 3. Analýza vývoje Více 2. Úroveň bydlení, náklady na bydlení a ceny nemovitostí v Královéhradeckém kraji
 2. Úroveň bydlení, náklady na bydlení a ceny nemovitostí v Královéhradeckém kraji 2.1. Charakteristika domovního a bytového fondu a úrovně bydlení Ucelené informace o domovním a bytovém fondu poskytuje Více 1. 1BDEMOGRAFICKÝ VÝVOJ
 1. 1BDEMOGRAFICKÝ VÝVOJ Počet obyvatel začal v kraji mírně klesat v roce 211 poklesl přirozenou měnou i vlivem stěhování. Vliv SLDB 211 představuje snížení početního stavu obyvatel kraje. Královéhradecký Více v tom rodinné domy bytové domy ostatní budovy
 7. Domy a byty 7.1. Charakteristika domovního fondu V kraji bylo sečteno 44 979 domů. V době sčítání bylo sečteno na území kraje 44 979 domů sloužících nebo určených k bydlení, obydlených domů z toho bylo Více 2. SOCIÁLNÍ VÝVOJ. Dále klesá počet zaměstnaných osob.
 2. SOCIÁLNÍ VÝVOJ Dále klesá počet zaměstnaných osob. Podle výsledků Výběrového šetření pracovní sil představovala v Kraji Vysočina v roce 20 pracovní síla celkem 251 tis. osob., tj. 57,2 % z celkového Více 2. Kvalita lidských zdrojů
 2. Kvalita lidských zdrojů 2.1 Struktura obyvatel Sídelní struktura Osidlování území současného Moravskoslezského kraje bylo prováděno převážně v raném středověku zakládáním měst na tradičních obchodně-dopravních Více Strategický plán města Plzně Obyvatelstvo a bydlení
 Strategický plán města Plzně Obyvatelstvo a bydlení 31. 3 2016 Workshopy 17. 3. 2016 - Marketing města a cestovní ruch 22. 3. 2016 - Občanská vybavenost 29. 3. 2016 - Životní prostředí 30. 3. 2016 - Hospodářský Více DEMOGRAFICKÁ STUDIE MLADÁ BOLESLAV
 DEMOGRAFICKÁ STUDIE MLADÁ BOLESLAV PhDr. Eva Pešková 211 DEMOGRAFICKÁ STUDIE MLADÁ BOLESLAV PhDr. Eva Pešková 211 1 1. Charakteristika města a základní demografické údaje 1.1. Město Mladá Boleslav a počet Více Česká republika. Obrázek 1: Přehled o vývoji počtů nově přijímaných žáků v ČR. 1. ročníku SŠ. 1
 Česká republika Přehled o nově přijímaných žácích Celkový počet žáků nově přijatých do denního studia na středních a vyšších odborných školách ve školním roce 2011/2012 činil 124 719, z toho do studia Více Počet obcí se statutem města. Počet obyvatel Rozloha (km 2 ) Počet obcí Počet částí obcí
 2.1. Území, sídelní struktura, dostupnost Charakter území a sídelní struktura městského a venkovského prostoru (a také rozdíly mezi nimi) jsou do značné míry dány samotnými kritérii, pomocí nichž byly Více OBSAH. Obsah 1 ABSTRAKT 8 2 SOUHRN 10 3 ÚVOD 12
 OBSAH Obsah 1 ABSTRAKT 8 2 SOUHRN 10 3 ÚVOD 12 SITUAČNÍ ANALÝZA UŽÍVÁNÍ DROG V ŠIRŠÍM KONTEXTU 17 SOCIODEMOGRAFICKÁ CHARAKTERISTIKA 18 /1 Demografický vývoj a věková struktura 19 /2 Porodnost a plodnost Více Česká republika. Obrázek 1: Přehled o vývoji počtů nově přijímaných žáků v ČR. ročníku SŠ. 1
 Česká republika Přehled o nově přijímaných žácích Celkový počet žáků nově přijatých do denního studia na středních a vyšších odborných školách ve školním roce 2010/2011 činil 133 140, z toho do studia Více SOUHRNNÝ PŘEHLED. Tab. C.1 Vybrané ukazatele v kraji H. m. Praha podle 22 správních obvodů v 1. až 4. čtvrtletí Kraj celkem.
 Tab. C.1 Vybrané ukazatele v kraji H. m. podle 22 správních obvodů v 1. až 4. čtvrtletí 2015 ZÁKLADNÍ ÚDAJE (k 31. 12. 2015) Rozloha v km 2 496,2 5,5 4,2 6,5 32,3 35,1 56,1 10,5 Části obce-díl (ÚTJ) 147 Více SPRÁVNÍ OBVOD ORP TRHOVÉ SVINY
 Správní obvod obce s rozšířenou působností Trhové Sviny leží v jihovýchodní části kraje při hranici s Rakouskem. Na území správního obvodu zasahuje z východu Třeboňská pánev, převážnou část území však Více KRÁLÍKY. Správní obvody obcí s rozšířenou působností Pardubický kraj 2004
 Správní obvod Králíky sousedící z velké části s Polskou republikou představuje nejsevernější výběžek Pardubického kraje. Na východě hraničí s obcemi Olomouckého kraje, na jižní straně sousedí s Lanškrounskem Více 2. Kvalita pracovní síly
 2. Kvalita pracovní síly Kvalita pracovní síly = vzdělání a kvalifikace Úkolem první části této práce bylo ukázat, jak velká je pracovní síla v Jihomoravském kraji či jak se její velikost změnila. Cílem Více 2017 © DocPlayer.cz Ochrana osobních údajů | Podmínky obsluhování | Kontaktní formulář


type: wikipedia

text:
Joso Živković (Soja) (Kostrč, Orašje, 1. travnja 1960.), hrv. pjesnik i slikar iz BiH.
 Osnovnu naobrazbu stekao u rodnom mjestu, Orašju i Zagrebu. Živio je i radio u nekoliko država zapadne Europe, te putovao po svim kontinentima.
 Objavljivao je u brojnim časopisima i sudjelovao na književnim skupovima u zemlji i inozemstvu. Njegove pjesme zastupljene su u mnogim zajedničkim zbirkama, antologijama i zbornicima pjesama u Europi i svijetu.
 Prevođen je na engleski, njemački jezik, danski, francuski, španjolski, talijanski, ruski, bugarski, arapski i turski jezik. Za svoj pjesnički rad dobio je nagrade: Antun Branko Šimić, Dubravko Horvatić i fra Martin Nedić.
 Do sada je objavio četiri samostalne zbirke pjesama:
 Koraci u sjeni, Sarajevo (pjesme, 1988.godine),
 Čekati dugu, Zagreb - Orašje (pjesme, 1994.godine),
 Gorka čaša, Zagreb - Orašje (pjesme, 1997.godine),
 Nenaviklost duše, Zagreb - Orašje (pjesme, 2003.godine),
 Tišina raspadanja, Mostar (pjesme, 2015.godine),
 Tragom pokorenih želja, Osijek – Mostar (pjesme, 2019.godine) i
 Rast do dna, Zagreb (izabrane pjesme, 2021.godine).
 Član je Društva hrvatskih književnika Herceg-Bosne, Društva hrvatskih književnika, Društva pisaca Bosne i Hercegovine i Društva novinara Bosne i Hercegovine.
 U traženju cjelovitog izričaja, pored pisanja poezije bavio se slikarstvom, a poslije fotografijom. Izlagao je u Orašju, Tuzli, Županji, Pleternici, Vinkovcima, Hamburgu i kneževini Lihtenštajn.
 Hrvatski pisci iz Bosne i Hercegovine
 Hrvatski pjesnici iz Bosne i Hercegovine
 Životopisi, Orašje
 Hrvatski slikari iz Bosne i Hercegovine