text:
 9.10.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 274/7
 Wniosek o wydanie orzeczenia w trybie prejudycjalnym złożony przez Curte de Apel Craiova (Rumunia) w dniu 6 lipca 2010 r. — Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu przeciwko Victorowi Vinelowi Ijacowi
 (Sprawa C-336/10)
 ()
 2010/C 274/11
 Język postępowania: rumuński
 Sąd krajowy
 Curtea de Apel Craiova (Rumunia)
 Strony w postępowaniu przed sądem krajowym
 Strona skarżąca: Administrația Finanțelor Publice a Municipiului Târgu-Jiu, Administrația Fondului pentru Mediu.
 Strona pozwana: Victor Vinel Ijac.
 Pytania prejudycjalne
 Czy wykładni art. 110 akapit pierwszy TFUE (uprzednio art. 90 WE) należy dokonywać w ten sposób, że zakazuje państwu członkowskiemu wprowadzenia podatku mającego cechy podatku od zanieczyszczeń przewidzianego w nadzwyczajnym dekrecie rządowym nr 50/2008, który uzależnia rejestrację w Rumunii używanych pojazdów silnikowych przywiezionych i uprzednio zarejestrowanych w innym państwie członkowskim Unii Europejskiej od zapłaty podatku od zanieczyszczeń, podczas gdy podatek ten nie ciąży na używanych pojazdach zarejestrowanych w Rumunii, w przypadku sprzedaży a zatem i nowej rejestracji, wobec czego podatek ten może stanowić opłatę wewnętrzną obciążającą towary pochodzące z innych państw członkowskich w sposób pośrednio dyskryminacyjny w stosunku do opodatkowania produktów krajowych?


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.3.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 92/28
 EEZ APVIENOTĀS KOMITEJAS LĒMUMS
 Nr. 7/2006
 (2006. gada 27. janvāris),
 ar ko groza EEZ līguma II pielikumu (Tehniskie noteikumi, standarti, testēšana un sertifikācija)
 EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,
 ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar ko pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā – “Līgums”, un jo īpaši tā 98. pantu,
 tā kā:
 (1)
 Līguma II pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 2005. gada 11. marta Lēmumu Nr. 43/2005 (1).
 (2)
 Komisijas 2005. gada 21. aprīļa Lēmums 2005/323/EK par drošības prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK (2), ir jāiekļauj Līgumā,
 IR NOLĒMUSI ŠĀDI.
 1. pants
 Līguma II pielikuma XIX nodaļā pēc 3h. punkta (Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2001/95/EK) iekļauj šādu punktu:
 “3i.
 32005 D 0323: Komisijas 2005. gada 21. aprīļa Lēmums 2005/323/EK par drošības prasībām, kas jāizvirza Eiropas standartos attiecībā uz atpūtai paredzētiem peldošiem izstrādājumiem, kuri izmantojami uz ūdens virsmas vai ūdenī, atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvai 2001/95/EK (OV L 104, 23.4.2005., 39. lpp.).”
 2. pants
 Lēmuma 2005/323/EK teksts islandiešu un norvēģu valodā, kas jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ pielikumā, ir autentisks.
 3. pants
 Šis lēmums stājas spēkā 2006. gada 28. janvārī ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar Līguma 103. panta 1. punktu (3).
 4. pants
 Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ pielikumā.
 Briselē, 2006. gada 27. janvārī
 EEZ Apvienotās komitejas vārdā —
 priekšsēdētājs
 R. WRIGHT
 (1) OV L 198, 28.7.2005., 45. lpp.
 (2) OV L 104, 23.4.2005., 39. lpp.
 (3) Konstitucionālās prasības nav norādītas.


type: legislation

text:
 20.12.2018
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 326/53
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2018/1975 AL COMISIEI
 din 14 decembrie 2018
 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 în ceea ce privește cerințele privind operațiunile aeriene aplicabile planoarelor și documentației de zbor în format electronic
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului din 4 iulie 2018 privind normele comune în domeniul aviației civile și de înființare a Agenției Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 2111/2005, (CE) nr. 1008/2008, (UE) nr. 996/2010, (UE) nr. 376/2014 și a Directivelor 2014/30/UE și 2014/53/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 552/2004 și (CE) nr. 216/2008 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CEE) nr. 3922/91 al Consiliului (1), în special articolul 31,
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei (2) stabilește condițiile pentru siguranța mai multor tipuri de operațiuni aeriene cu diferite categorii de aeronave, inclusiv a operațiunilor cu planoare.
 (2)
 Operatorii implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b) punctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) 2018/1139 au obligația de a respecta cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa V la regulamentul respectiv.
 (3)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei (3) stabilește norme specifice pentru operarea planoarelor. De la data de aplicare a regulamentului respectiv, ar trebui ca astfel de operațiuni să nu mai facă obiectul normelor generale aplicabile operațiunilor aeriene prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 965/2012. Totuși, ar trebui ca normele privind supravegherea operațiunilor aeriene de către autoritățile competente ale statelor membre, stabilite la articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 965/2012 și în anexa II la acesta, să se aplice în continuare operațiunilor aeriene cu planoare, întrucât cerințele respective nu sunt specifice unei activități aeriene anume, ci se aplică în mod orizontal tuturor activităților de acest tip.
 (4)
 Prin urmare, Regulamentul (UE) nr. 965/2012 ar trebui modificat în consecință, astfel încât să fie luate în considerare noile norme aplicabile operațiunilor cu planoare și să se clarifice care dintre dispozițiile regulamentului respectiv continuă să se aplice operațiunilor cu planoare.
 (5)
 Având în vedere legătura strânsă dintre dispozițiile Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2018/1976 și dispozițiile prezentului regulament, ar trebui aliniată data de aplicare a acestora.
 (6)
 În 2014, OACI a introdus în anexa 6 partea I și partea III secțiunea II dispoziții privind utilizarea documentației de zbor în format electronic în operațiunile de transport aerian comercial. Aceste dispoziții cuprind cerințe generice pentru utilizarea documentației de zbor în format electronic și, de asemenea, o cerință de aprobare operațională pentru utilizarea aplicațiilor pentru documentația de zbor în format electronic folosite pentru operarea în condiții de siguranță a aeronavelor. Prin urmare, este necesar să se alinieze Regulamentul (UE) nr. 965/2012 la dispozițiile OACI, prin introducerea unei noi norme care să cuprindă cerințe generice pentru utilizarea documentației de zbor în format electronic în transportul aerian comercial, precum și a unor noi dispoziții în sprijinul aprobării operaționale pentru utilizarea aplicațiilor pentru documentația de zbor în format electronic care prezintă defecțiuni încadrate în categoria minore sau într-o categorie inferioară.
 (7)
 În 2014, OACI a introdus de asemenea în anexa 6 partea II și partea III secțiunea III dispoziții privind utilizarea documentației de zbor în format electronic în aviația generală. Aceste dispoziții cuprind cerințe generice pentru utilizarea documentației de zbor în format electronic și, de asemenea, o cerință ca statele contractante să stabilească criterii de utilizare a aplicațiilor pentru documentația de zbor în format electronic folosite pentru operarea în condiții de siguranță a aeronavelor. Prin urmare, este necesar să se alinieze Regulamentul (UE) nr. 965/2012 la dispozițiile OACI, prin introducerea, în cazul operațiunilor necomerciale cu aeronave motorizate complexe și în cazul operațiunilor specializate cu aeronave motorizate complexe, a unor norme noi care să cuprindă cerințe generice pentru utilizarea documentației de zbor în format electronic și cerințe pentru utilizarea aplicațiilor pentru documentația de zbor în format electronic care prezintă defecțiuni încadrate în categoria minore sau într-o categorie inferioară. În plus, prezentul regulament modifică Regulamentul (UE) nr. 965/2012 prin alinierea cerințelor aplicabile dispozitivelor electronice portabile pentru operațiuni necomerciale cu alte aeronave decât cele motorizate complexe la dispozițiile generice ale OACI aplicabile echipamentelor de documentație de zbor în format electronic.
 (8)
 Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a pregătit un proiect de norme de punere în aplicare referitor la normele specifice pentru operarea planoarelor, pe care l-a prezentat Comisiei sub forma unui aviz (4) în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.
 (9)
 Agenția Uniunii Europene pentru Siguranța Aviației a pregătit un proiect de norme de punere în aplicare referitor la utilizarea documentației de zbor în format electronic, pe care l-a prezentat Comisiei sub forma unui aviz (5) în conformitate cu articolul 75 alineatul (2) literele (b) și (c) și cu articolul 76 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2018/1139.
 (10)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul comitetului instituit în temeiul articolului 127 din Regulamentul (UE) 2018/1139,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Modificări la Regulamentul (UE) nr. 965/2012
 Regulamentul (UE) nr. 965/2012 se modifică după cum urmează:
 1.
 Articolul 1 se modifică după cum urmează:
 (a)
 alineatele (1), (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
 „(1) Prezentul regulament stabilește norme detaliate privind operațiunile aeriene cu avioane și elicoptere, inclusiv privind inspecțiile la platformă efectuate în cazul aeronavelor operatorilor aflați, în ceea ce privește supravegherea siguranței, sub jurisdicția altui stat, atunci când aterizează pe aerodromuri aflate pe teritoriul care face obiectul dispozițiilor tratatelor.
 (2) Prezentul regulament stabilește și norme detaliate referitoare la condițiile de eliberare, menținere, modificare, limitare, suspendare sau revocare a certificatelor operatorilor de aeronave menționate la articolul 2 alineatul (1) litera (b) subpunctele (i) și (ii) din Regulamentul (UE) 2018/1139, cu excepția baloanelor și a planoarelor, implicați în operațiuni de transport aerian comercial, la privilegiile și responsabilitățile titularilor de certificate, precum și la condițiile în care operațiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiții din motive de siguranță.
 (3) Prezentul regulament stabilește, de asemenea, norme detaliate privind condițiile și procedurile referitoare la declarațiile date de operatorii implicați în operațiunile comerciale specializate cu avioane și elicoptere sau în operarea necomercială a aeronavelor complexe motorizate, inclusiv în operațiuni necomerciale specializate cu aeronave complexe motorizate, referitoare la capacitatea lor și la disponibilitatea mijloacelor necesare pentru a-și îndeplini responsabilitățile legate de operarea de aeronave, precum și condițiile și procedurile referitoare la supravegherea acestor operatori.”;
 (b)
 alineatul (7) se înlocuiește cu următorul text:
 „(7) Prezentul regulament nu se aplică operațiunilor aeriene cu baloane și cu planoare. Totuși, în cazul operațiunilor aeriene efectuate cu baloane, altele decât baloanele cu gaz captive, și cu planoare se aplică cerințele de supraveghere prevăzute la articolul 3.”
 2.
 Articolul 2 se modifică după cum urmează:
 (a)
 punctele 1, 1a și 1b se înlocuiesc cu următorul text:
 „1.
 «avion» înseamnă o aeronavă motorizată cu aripă fixă, mai grea decât aerul, care este susținută în zbor de reacția dinamică a aerului asupra aripilor sale;
 1a.
 «elicopter» înseamnă o aeronavă mai grea decât aerul, susținută în zbor de reacțiile aerului cu unul sau mai multe rotoare acționate de motor pe axe esențial verticale;
 1b.
 «balon» înseamnă o aeronavă mai ușoară decât aerul, cu pilot la bord, care nu este acționată de motor și care susține zborul prin folosirea fie a unui gaz mai ușor decât aerul, fie a unui arzător aeropurtat, fiind incluse baloanele cu gaz, baloanele cu aer cald, baloanele mixte și, deși acționate de motor, dirijabilele cu aer cald;”;
 (b)
 se introduc următoarele puncte 1c, 1d și 1e:
 „1c.
 «planor» înseamnă o aeronavă mai grea decât aerul care este susținută în zbor de reacția dinamică a aerului asupra suprafețelor portante fixe și al cărei zbor liber nu depinde de un motor;
 1d.
 «operare comercială» înseamnă orice operare a unei aeronave, în schimbul unei remunerații sau al altor contraprestații, care este la dispoziția publicului sau care, atunci când nu este la dispoziția publicului, face obiectul unui contract între un operator și un client, acesta din urmă neexercitând niciun control asupra operatorului;
 1e.
 «balon cu gaz captiv» înseamnă un balon cu gaz cu un sistem de legare care îl ancorează continuu într-un punct fix pe durata operării;”;
 (c)
 punctul 9 se înlocuiește cu următorul text:
 „9.
 «zbor introductiv» înseamnă orice operațiune efectuată în schimbul unei remunerații sau al altor contraprestații, constând într-un tur aerian de scurtă durată cu scopul de a atrage noi stagiari sau noi membri, efectuat fie de o organizație de pregătire aprobată menționată la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei (*1), fie de o organizație creată cu scopul de a promova sporturile aeriene sau aviația de agrement;
 (*1) Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei din 3 noiembrie 2011 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la personalul navigant din aviația civilă în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 311, 25.11.2011, p. 1).”"
 3.
 Articolul 5 se modifică după cum urmează:
 (a)
 alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
 „(1) Operatorii operează un avion sau un elicopter în scopul operațiunilor de transport aerian comercial (denumit în continuare «CAT») numai în conformitate cu cerințele specificate în anexele III și IV.”;
 (b)
 la alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 avioane și elicoptere utilizate pentru transportul de bunuri periculoase (DG);”;
 (c)
 alineatele (4), (5) și (6) se înlocuiesc cu următorul text:
 „(4) Operatorii de avioane și elicoptere, altele decât cele motorizate complexe, implicați în operațiuni necomerciale, inclusiv operațiuni necomerciale specializate, operează aeronavele în conformitate cu dispozițiile din anexa VII.
 (5) Atunci când desfășoară activități de pregătire practică în zbor cu destinația, în interiorul sau în afara Uniunii, organizațiile de pregătire care sunt menționate la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 și care au sediul principal de activitate într-un stat membru operează:
 (a)
 elicoptere și avioane motorizate complexe în conformitate cu dispozițiile specificate în anexa VI;
 (b)
 alte avioane și elicoptere în conformitate cu dispozițiile specificate în anexa VII.
 (6) Operatorii operează un avion sau un elicopter în scopul operațiunilor comerciale specializate numai în conformitate cu cerințele din anexele III și VIII.”
 4.
 Articolul 6 se modifică după cum urmează:
 (a)
 alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
 „(3) Prin derogare de la articolul 5 din prezentul regulament și fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 18 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (UE) 2018/1139 și dispozițiilor subpărții P din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei (*2) cu privire la permisul de zbor, următoarele zboruri continuă să fie efectuate în temeiul cerințelor stabilite în legislația națională a statului membru în care operatorul își are sediul principal de activitate sau, dacă operatorul nu are un sediu principal de activitate, a locului în care operatorul este stabilit sau își are reședința:
 (a)
 zborurile legate de introducerea sau de modificarea unor tipuri de avioane sau elicoptere efectuate de organizațiile de proiectare sau de producție în sfera privilegiilor lor;
 (b)
 zborurile care nu transportă pasageri sau mărfuri, în cazul cărora avionul sau elicopterul este transportat pentru recondiționare, reparare, verificări de întreținere, inspecții, livrare, export sau în scopuri similare.
 (*2) Regulamentul (UE) nr. 748/2012 al Comisiei din 3 august 2012 de stabilire a normelor de punere în aplicare privind certificarea pentru navigabilitate și mediu a aeronavelor și a produselor, pieselor și echipamentelor aferente, precum și certificarea organizațiilor de proiectare și producție (JO L 224, 21.8.2012, p. 1).”;"
 (b)
 alineatul (4a) se modifică după cum urmează:
 (i)
 teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
 „(4a)
 Prin derogare de la articolul 5 alineatele (1) și (6), următoarele operațiuni cu avioane și elicoptere, altele decât cele motorizate complexe, pot fi efectuate în conformitate cu anexa VII:”;
 (ii)
 litera (c) se înlocuiește cu următorul text:
 „(c)
 zboruri introductive, lansări cu parașuta, remorcări de planoare sau zboruri acrobatice efectuate fie de o organizație de pregătire cu sediul principal de activitate într-un stat membru și menționată la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011, fie de o organizație creată cu scopul de a promova sporturile aeriene sau aviația de agrement, cu condiția ca organizația respectivă să opereze aeronava pe baza dreptului de proprietate sau a unui acord de închiriere fără echipaj, ca zborul să nu genereze profituri distribuite în afara organizației, precum și ca, ori de câte ori sunt implicate persoane care nu sunt membre ale organizației în cauză, astfel de zboruri să reprezinte doar o activitate marginală a organizației.”
 5.
 Articolul 10 se modifică după cum urmează:
 (a)
 la alineatul (1) se elimină numărul alineatului, iar al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
 „Se aplică de la 28 octombrie 2012.”;
 (b)
 alineatele (2)-(6) se elimină.
 6.
 Anexele I, II, III, IV, V, VI, VII și VIII se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Intrarea în vigoare și aplicarea
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Se aplică de la 9 iulie 2019.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 14 decembrie 2018.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) JO L 212, 22.8.2018, p. 1.
 (2) Regulamentul (UE) nr. 965/2012 al Comisiei din 5 octombrie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și a procedurilor administrative referitoare la operațiunile aeriene în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 296, 25.10.2012, p. 1).
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei din 14 decembrie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea planoarelor în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (a se vedea pagina 64 din prezentul Jurnal Oficial).
 (4) Avizul nr. 07/2017 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 23 august 2017 referitor la un proiect de regulament al Comisiei privind revizuirea normelor operaționale aplicabile planoarelor.
 (5) Avizul nr. 10/2017 al Agenției Europene de Siguranță a Aviației din 18 decembrie 2017 referitor la un proiect de regulament al Comisiei de modificare a Regulamentului (UE) nr. 965/2012 al Comisiei.
 ANEXĂ
 Anexele I, II, III, IV, V, VI, VII și VIII la Regulamentul (UE) nr. 965/2012 se modifică după cum urmează:
 1.
 Anexa I se modifică după cum urmează:
 (a)
 punctul 6 se elimină;
 (b)
 punctul 11a se elimină;
 (c)
 se introduc următoarele puncte 42a, 42b și 42c:
 „42a.
 «aplicație EFB» înseamnă o aplicație software instalată pe o platformă-gazdă pentru EFB care asigură una sau mai multe dintre funcțiile operaționale specifice care servesc de suport operațiunilor de zbor;
 42b.
 «platformă-gazdă pentru EFB» înseamnă echipamentul hardware care găzduiește capacitățile de calcul și software-ul de bază, inclusiv sistemul de operare și software-ul de intrare/ieșire;
 42c.
 «sistem EFB» înseamnă echipamentul hardware (inclusiv orice baterie, dispozitive de conectare, componente de intrare/ieșire) și software (inclusiv baze de date și sistemul de operare) necesar ca suport pentru aplicația sau aplicațiile EFB avute în vedere;”;
 (d)
 se introduce următorul punct 44a:
 „44a.
 «documentație de zbor în format electronic (Electronic Flight Bag – EFB)» înseamnă un sistem electronic de informații, compus din echipamente și aplicații pentru echipajul de zbor, care permite stocarea, actualizarea, afișarea și prelucrarea funcțiilor EFB în vederea sprijinirii operațiunilor sau a atribuțiilor de zbor;”;
 (e)
 punctul 57 se elimină;
 (f)
 se introduce următorul punct 69a:
 „69a.
 «interfață om-mașină (Human–Machine Interface – HMI)» înseamnă o componentă a anumitor dispozitive care este capabilă să gestioneze interacțiunile om-mașină. Interfața constă în componente hardware și software care permit ca datele introduse de utilizator să fie interpretate și prelucrate de mașini sau sisteme, care, la rândul lor, oferă utilizatorului rezultatele necesare;”;
 (g)
 punctul 78a se înlocuiește cu următorul text:
 „78a.
 «stare de defecțiune minoră» înseamnă o stare de defecțiune care nu ar reduce în mod semnificativ siguranța aeronavei și care implică, din partea membrilor echipajului de zbor, acțiuni care nu le depășesc în niciun caz capacitățile;”;
 (h)
 se introduce următorul punct 78b:
 „78b.
 «consum impropriu de substanțe» înseamnă consumul uneia sau mai multor substanțe psihoactive de către membri ai echipajului de zbor sau ai echipajului de cabină și de către alți membri ai personalului critic pentru siguranță într-un mod care:
 (a)
 constituie un risc direct pentru consumator sau pune în pericol viețile, sănătatea sau bunăstarea altora; și/sau
 (b)
 creează sau înrăutățește o problemă sau tulburare profesională, socială, mentală sau fizică;”;
 (i)
 se introduc următoarele puncte 96a și 96b:
 „96a.
 «EFB portabilă» înseamnă o platformă-gazdă portabilă pentru EFB, utilizată în cabina de pilotaj, care nu face parte din configurația aeronavei certificate;
 96b.
 «dispozitiv electronic portabil (Portable Electronic Device – PED)» înseamnă orice tip de dispozitiv electronic – de regulă, produsele electronice de larg consum, dar nu numai –, adus la bordul aeronavei de membrii echipajului, de pasageri sau ca parte din încărcătura transportată, care nu este inclus în configurația aeronavei autorizate. Termenul include toate echipamentele care au capacitatea de a consuma energie electrică. Aceste dispozitive pot primi energia electrică din surse interne, precum bateriile (reîncărcabile sau nu), sau pot fi, deopotrivă, conectate la surse specifice de alimentare cu energie din aeronavă;”;
 (j)
 se introduc următoarele puncte 120a și 120b:
 „120a.
 «aplicație EFB de tip A» înseamnă o aplicație EFB a cărei funcționare defectuoasă sau utilizare necorespunzătoare nu are niciun efect asupra siguranței;
 120b.
 «aplicație EFB de tip B» înseamnă o aplicație EFB:
 (a)
 a cărei funcționare defectuoasă sau utilizare necorespunzătoare este încadrată în categoria defecțiunilor minore sau într-o categorie inferioară; și
 (b)
 care nici nu înlocuiește, nici nu duplică un sistem sau o funcționalitate impusă de reglementările de navigabilitate, de cerințele de spațiu aerian sau de normele operaționale;”.
 2.
 Anexa II se modifică după cum urmează:
 (a)
 la punctul ARO.GEN.120, litera (d) se înlocuiește cu următorul text:
 „(d)
 Autoritatea competentă evaluează toate mijloacele alternative de conformare propuse de o organizație în conformitate cu:
 1.
 punctul ORO.GEN.120 litera (b) din anexa III (partea ORO) la prezentul regulament;
 2.
 în cazul baloanelor, punctul BOP.ADD.010 din anexa II (partea BOP) la Regulamentul (UE) 2018/395 al Comisiei (*1); sau
 3.
 în cazul planoarelor, punctul SAO.DEC.100 litera (c) din anexa II (partea SAO) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei (*2);
 prin analizarea documentației furnizate și, dacă se consideră necesar, prin efectuarea unei inspecții a organizației.
 Atunci când constată că mijloacele alternative de conformare respectă normele de punere în aplicare, autoritatea competentă ia următoarele măsuri fără întârzieri nejustificate:
 1.
 înștiințează solicitantul că pot fi aplicate mijloacele alternative de conformare și, dacă este cazul, modifică în consecință a aprobării, a autorizației pentru operațiuni specializate sau a certificatului solicitantului și
 2.
 înștiințează agenția cu privire la conținutul acestora, incluzând copii ale tuturor documentelor relevante;
 3.
 informează alte state membre cu privire la mijloacele alternative de conformare care au fost acceptate.
 (*1) Regulamentul (UE) 2018/395 al Comisiei din 13 martie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea baloanelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 71, 14.3.2018, p. 10)."
 (*2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei din 14 decembrie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea planoarelor în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 326, 20.12.2018, p. 64).”;"
 (b)
 la punctul ARO.GEN.345, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
 „(a)
 La primirea unei declarații din partea unei organizații care desfășoară sau intenționează să desfășoare activități pentru care este necesară o declarație, autoritatea competentă verifică dacă declarația conține toate informațiile necesare:
 1.
 în temeiul punctului ORO.DEC.100 din anexa III (partea ORO) la prezentul regulament;
 2.
 în cazul operatorilor de baloane, în temeiul punctului BOP.ADD.100 din anexa II (partea BOP) la Regulamentul (UE) 2018/395; sau
 3.
 în cazul operatorilor de planoare, în temeiul punctului SAO.DEC.100 din anexa II (partea SAO) la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976.
 După verificarea informațiilor necesare, autoritatea competentă confirmă organizației primirea declarației.”;
 (c)
 în apendicele II, tabelul (FORMULARUL 139 AL AESA) se înlocuiește cu următorul tabel:„Textul imaginii
 SPECIFICAȚII DE OPERARE
 (supuse condițiilor aprobate din manualul de operațiuni)
 Date de contact ale autorității emitente
 Telefon (1): ; Fax: ;
 E-mail:
 AOC (2): Denumirea operatorului (3): Data (4): Semnătura:
 Denumirea comercială
 Specificații de operare#:
 Modelul de aeronavă (5):
 Însemnele de înmatriculare (6):
 Tipuri de operațiuni: Transport aerian comercial
 Pasageri Mărfuri Altele (7):
 Zonă de operare (8):
 Limitări speciale (9):
 Aprobări specifice:
 Da
 Nu
 Specificație (10)
 Observații
 Bunuri periculoase
 Operațiuni în condiții de vizibilitate redusă
 Decolare
 Apropiere și aterizare
 CAT (11) ....
 RVR (12): m
 DA/H: ft RVR: m
 RVSM (13) Nu se aplică
 ETOPS (14) Nu se aplică
 Timp maxim de deviere (15): min.
 Specificații de navigație complexe pentru operațiuni PBN (16)
 (17)
 Specificație minimă a performanțelor de navigație
 Operațiuni cu avioane monomotor cu turbină efectuate pe timp de noapte sau în condiții IMC
 (SET-IMC)
 (18)
 Operațiuni cu elicopterul efectuate cu ajutorul sistemelor de redare a imaginii pe timp de noapte
 Operațiuni cu încărcături suspendate efectuate cu elicopterul
 Operațiuni de servicii medicale de urgență efectuate cu elicopterul
 Operațiuni deasupra mării efectuate cu elicopterul
 Pregătire a echipajului de cabină (19)
 Eliberarea atestatului CC (20)
 Utilizarea aplicațiilor EFB de tip B
 (21)
 Continuitatea navigabilității
 (22)
 Altele (23)
 Textul imaginii
 (1) Numerele de telefon și de fax ale autorității competente, inclusiv codul de țară. A se indica adresa de e-mail dacă există.
 (2) A se introduce numărul certificatului de operator aerian (AOC) aferent.
 (3) A se introduce denumirea înregistrată și denumirea comercială a operatorului, dacă sunt diferite. Introduceți «Dba» («care își desfășoară activitatea sub denumirea de») înainte de denumirea comercială.
 (4) Data emiterii specificațiilor de operare (zz.ll.aaaa) și semnătura reprezentantului autorității competente.
 (5) A se introduce denumirea OACI a mărcii, a modelului și a seriei aeronavei sau a seriei de referință, dacă a fost desemnată o serie (de exemplu, Boeing-737-3K2 sau Boeing-777-232).
 (6) Însemnele de înmatriculare figurează fie în specificațiile de operare, fie în manualul de operațiuni. În cazul din urmă, specificațiile de operare conexe trebuie să menționeze pagina corespunzătoare din manualul de operațiuni. În cazul în care modelului de aeronavă nu i se aplică toate aprobările specifice, însemnele de înmatriculare ale aeronavei pot fi introduse în coloana de observații a aprobării specifice aferente.
 (7) A se indica orice alt tip de transport (de exemplu, servicii medicale de urgență).
 (8) Lista zonelor geografice în care este autorizată operarea (după coordonatele geografice sau rutele specifice, regiunea de informare a zborurilor sau frontierele naționale sau regionale).
 (9) Lista limitărilor speciale aplicabile (de exemplu, numai VFR, numai pe timp de zi etc.).
 (10) Enumerați în această coloană criteriile cele mai permisive pentru fiecare aprobare sau tip de aprobare (împreună cu criteriile corespunzătoare).
 (11) A se introduce categoria aplicabilă de apropiere de precizie: LTS CAT I, CAT II, OTS CAT II, CAT IIIA, CAT IIIB sau CAT IIIC. A se introduce distanța vizuală în lungul pistei (RVR) minimă, în metri (m), și înălțimea de decizie (DH), în picioare (ft). Se folosește un rând pentru fiecare categorie de apropiere din listă.
 (12) A se introduce RVR minimă aprobată la decolare, în metri (m). Se folosește un rând pentru fiecare aprobare, dacă s-au acordat mai multe aprobări.
 (13) Caseta «nu se aplică» poate bifată numai dacă plafonul maxim al aeronavei este sub FL290.
 (14) Operațiunile pe rază extinsă (ETOPS) se aplică în prezent doar în cazul aeronavelor bimotoare. Prin urmare, caseta «nu se aplică» poate fi bifată dacă modelul de aeronavă are mai mult sau mai puțin de două motoare.
 (15) Se poate indica și limita de distanță (în mile marine, NM), precum și tipul motorului.
 (16) Navigația bazată pe performanțe (PBN): se folosește un rând pentru fiecare aprobare specifică pentru operațiuni PBN complexe (de exemplu, RNP AR APCH), limitările corespunzătoare fiind indicate în coloanele «Specificații» și/sau «Observații». Aprobările individuale ale procedurilor RNP AR APCH specifice pot fi enumerate în specificațiile de operare sau în manualul de operațiuni. În cazul din urmă, specificațiile de operare conexe trebuie să menționeze pagina corespunzătoare din manualul de operațiuni.
 (17) Precizați dacă aprobarea specifică este limitată la anumite extremități de pistă și/sau aerodromuri.
 (18) Introducerea combinației specifice corp aeronavă/motor.
 (19) Aprobarea de a desfășura cursul de pregătire și examenele care trebuie susținute de solicitanții unui atestat de membru al echipajului de cabină, în conformitate cu anexa V (partea CC) la Regulamentul (UE) nr. 1178/2011.
 (20) Aprobarea de a elibera atestate de membru al echipajului de cabină, în conformitate cu anexa V (partea CC) la Regulamentul (UE)nr. 1178/2011.
 (21) Se inserează lista aplicațiilor EFB de tip B alături de referința echipamentului hardware al EFB (pentru EFB-uri portabile). Această listă este cuprinsă fie în specificațiile de operare, fie în manualul de operațiuni. În cazul din urmă, specificațiile de operare aferente trebuie să facă trimitere la pagina corespunzătoare din manualul de operațiuni.
 (22) Numele persoanei/organizației responsabile cu asigurarea continuității navigabilității aeronavei și o trimitere la regulamentul care impune activitatea respectivă, și anume subpartea G din anexa I (partea M) la Regulamentul (UE) nr. 1321/2014.
 (23) Aici se pot introduce alte aprobări sau date, folosindu-se un rând (sau un bloc de mai multe rânduri) pentru fiecare autorizație (de exemplu, operațiuni de aterizare scurtă, operațiuni de apropiere rapidă, operațiuni cu elicopterul către/dinspre o zonă de interes public, operațiuni cu elicopterul deasupra unui mediu ostil aflat în afara unei zone aglomerate, operațiuni cu elicopterul fără o capacitate de aterizare forțată în condiții de siguranță, operațiuni cu unghiuri de înclinare mărite, distanța maximă față de un aerodrom adecvat pentru avioanele bimotoare fără aprobare ETOPS, aeronave folosite pentru operațiuni necomerciale).
 Formularul 139 al AESA versiunea 4
 ”.
 3.
 Anexa III se modifică după cum urmează:
 (a)
 la punctul ORO.GEN.110, litera (k) se înlocuiește cu următorul text:
 „(k)
 În pofida dispozițiilor de la litera (j), operatorii care desfășoară activități comerciale cu oricare dintre următoarele aeronave se asigură că membrii echipajului de zbor au beneficiat de un curs de pregătire sau de un instructaj corespunzător privind bunurile periculoase care să le permită să recunoască bunurile periculoase nedeclarate aduse la bord de pasageri sau transportate în cală:
 1.
 un avion monomotor cu elice cu o MCTOM de 5 700 kg sau mai mică și cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin, operat în cadrul unui zbor care decolează și aterizează pe același aerodrom sau loc de operare, în condiții VFR pe timp de zi;
 2.
 un elicopter motorizat, altul decât unul complex, monomotor, cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin, operat în cadrul unui zbor care decolează și aterizează pe același aerodrom sau loc de operare, în condiții VFR pe timp de zi.”;
 (b)
 la punctul ORO.MLR.101, teza introductivă se înlocuiește cu următorul text:
 „Cu excepția operațiunilor efectuate cu avioane monomotor cu elice cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin sau cu elicoptere monomotor necomplexe cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin, care decolează și aterizează pe același aerodrom sau loc de operare, în condiții VFR pe timp de zi, structura principală a OM este următoarea:”;
 (c)
 la punctul ORO.FC.005, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 SECȚIUNEA 2, care precizează cerințele suplimentare aplicabile operațiunilor de transport aerian comercial, cu excepția operațiunilor de transport aerian comercial de pasageri în condiții VFR pe timp de zi, cu punctul de plecare și punctul de sosire pe același aerodrom sau loc de operare și în cadrul unei zone locale precizate de autoritatea competentă, cu:
 1.
 avioane monomotor cu elice cu o MCTOM de 5 700 kg sau mai puțin și cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin; sau
 2.
 elicoptere monomotor, altele decât cele complexe, cu o MOPSC de 5 locuri sau mai puțin.”;
 (d)
 la punctul ORO.FTL.105, punctul 13 se înlocuiește cu următorul text:
 „13.
 «timp de zbor» înseamnă, pentru avioane, intervalul de timp scurs de la momentul punerii în mișcare a aeronavei de la locul de parcare în scopul decolării până la momentul în care aceasta se oprește la locul de parcare desemnat, cu toate motoarele și elicele oprite.”
 4.
 Anexa IV se modifică după cum urmează:
 (a)
 punctul CAT.GEN.105 se elimină;
 (b)
 se introduce următorul punct CAT.GEN.MPA.141:
 „CAT.GEN.MPA.141 Utilizarea documentației de zbor în format electronic (EFB)
 (a)
 În cazul în care se utilizează EFB la bordul unei aeronave, operatorul se asigură că EFB nu afectează negativ performanțele sistemelor sau ale echipamentelor aeronavei ori capacitatea membrului echipajului de zbor de a opera aeronava.
 (b)
 Operatorul utilizează o aplicație EFB de tip B numai în cazul în care respectiva aplicație este aprobată în conformitate cu subpartea M din anexa V (partea SPA).”;
 (c)
 în subpartea A, secțiunea 2 se elimină;
 (d)
 în subpartea B, secțiunea 2 se elimină;
 (e)
 la punctul CAT.POL.MAB.105, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 În cazul în care datele și documentația privind masa și centrajul sunt generate de un sistem computerizat de masă și centraj, operatorul:
 1.
 verifică integritatea datelor rezultate pentru a se asigura că respectivele date se încadrează în limitările prevăzute de AFM; și
 2.
 specifică instrucțiunile și procedurile de utilizare a acestui sistem în manualul său de operațiuni.”;
 (f)
 la punctul CAT.POL.MAB.105, litera (e) se elimină;
 (g)
 în subpartea C, secțiunea 4 se elimină;
 (h)
 în subpartea D, secțiunea 3 se elimină.
 5.
 În anexa V, se introduce următoarea subparte M:
 „SUBPARTEA M
 DOCUMENTAȚIA DE ZBOR ÎN FORMAT ELECTRONIC (EFB)
 SPA.EFB.100 Utilizarea documentației de zbor în format electronic (EFB) – aprobare operațională
 (a)
 Un operator de transport aerian comercial utilizează o aplicație EFB de tip B numai dacă autoritatea competentă a acordat respectivului operator o aprobare pentru o astfel de utilizare.
 (b)
 Pentru a obține, din partea autorității competente, o aprobare operațională pentru utilizarea unei aplicații EFB de tip B, operatorul trebuie să facă dovada că:
 1.
 s-a efectuat o evaluare a riscurilor legată de utilizarea dispozitivului EFB care găzduiește aplicația, precum și de aplicația EFB și de funcția sau funcțiile asociate, în cadrul căreia s-au identificat riscurile asociate și s-a asigurat că acestea sunt gestionate și reduse în mod corespunzător;
 2.
 interfețele om-mașină ale dispozitivului EFB și ale aplicației EFB au fost evaluate în raport cu principiile legate de factorii umani;
 3.
 a instituit un sistem de administrare a EFB și a elaborat și implementat proceduri și cerințe de pregătire pentru administrarea și utilizarea dispozitivului EFB și a aplicației EFB. Este vorba despre proceduri:
 (i)
 de utilizare a EFB;
 (ii)
 de management al schimbărilor aduse sistemului EFB;
 (iii)
 de gestionare a datelor EFB;
 (iv)
 de întreținere a EFB; și
 (v)
 de securitate a EFB;
 4.
 platforma-gazdă pentru EFB este adecvată pentru utilizarea prevăzută a aplicației EFB.
 Această demonstrație trebuie să fie specifică aplicației EFB și platformei-gazdă pentru EFB pe care este instalată aplicația.”
 6.
 Anexa VI se modifică după cum urmează:
 (a)
 se introduce următorul punct NCC.GEN.131:
 „NCC.GEN.131 Utilizarea documentației de zbor în format electronic (EFB)
 (a)
 În cazul în care se utilizează EFB la bordul unei aeronave, operatorul se asigură că EFB nu afectează negativ performanțele sistemelor sau ale echipamentelor aeronavei ori capacitatea membrului echipajului de zbor de a opera aeronava.
 (b)
 Înainte de a utiliza o aplicație EFB de tip B, operatorul are obligația:
 1.
 de a efectua o evaluare a riscurilor legată de utilizarea dispozitivului EFB care găzduiește aplicația, precum și de aplicația EFB în cauză și de funcția sau funcțiile asociate, în cadrul căreia se identifică riscurile asociate și se asigură că acestea sunt gestionate și reduse în mod corespunzător. Evaluarea riscurilor abordează riscurile asociate interfeței om-mașină a dispozitivului EFB și a aplicației EFB în cauză; și
 2.
 de a institui un sistem de administrare a EFB, inclusiv proceduri și cerințe de pregătire pentru administrarea și utilizarea dispozitivului și a aplicației EFB.”;
 (b)
 la punctul NCC.OP.200, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 În pofida dispozițiilor de la litera (a), atunci când se efectuează zboruri de pregătire de către o organizație de pregătire menționată la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei, astfel de situații pot fi simulate cu elevi piloți la bord.”
 7.
 Anexa VII se modifică după cum urmează:
 (a)
 punctul NCO.GEN.102 se elimină;
 (b)
 la punctul NCO.GEN.103, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
 „(a)
 au punctul de plecare și punctul de sosire pe același aerodrom sau loc de operare;”;
 (c)
 la punctul NCO.GEN.105 litera (a) punctul 4, subpunctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:
 „(iii)
 instrumentele și echipamentele necesare pentru efectuarea respectivului zbor sunt instalate în aeronavă și sunt funcționale, cu excepția cazului în care lista echipamentului minim (MEL) sau un document echivalent, după caz, permite operarea cu echipamente nefuncționale, conform prevederilor de la punctele NCO.IDE.A.105 sau NCO.IDE.H.105;”;
 (d)
 punctul NCO.GEN.125 se înlocuiește cu următorul text:
 „NCO.GEN.125 Dispozitive electronice portabile
 Pilotul comandant nu permite niciunei persoane să utilizeze la bordul unei aeronave un dispozitiv electronic portabil (PED), și nici documentație de zbor în format electronic (EFB), care ar putea afecta în mod negativ performanțele sistemelor și ale echipamentelor aeronavei ori capacitatea membrului echipajului de zbor de a opera aeronava.”;
 (e)
 la punctul NCO.GEN.135, litera (c) se elimină;
 (f)
 la punctul NCO.OP.120, titlul se înlocuiește cu următorul text:
 „NCO.OP.120 Proceduri de reducere a zgomotului – avioane și elicoptere”;
 (g)
 punctul NCO.OP.156 se elimină;
 (h)
 la punctul NCO.OP.180, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 În pofida dispozițiilor de la litera (a), atunci când se efectuează zboruri de pregătire de către o organizație de pregătire menționată la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011 al Comisiei, astfel de situații pot fi simulate cu elevi piloți la bord.”;
 (i)
 la punctul NCO.POL.105, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 Cântărirea se efectuează de către producătorul aeronavei sau de către o organizație de întreținere aprobată.”;
 (j)
 la punctul NCO.IDE.A.160, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
 „(a)
 Avioanele, cu excepția avioanelor ELA1, trebuie să fie echipate cu cel puțin un stingător de incendiu manual:
 1.
 în compartimentul echipajului de zbor; și
 2.
 în fiecare compartiment pentru pasageri care este separat de compartimentul echipajului de zbor, cu excepția cazului în care compartimentul este ușor accesibil echipajului de zbor.”;
 (k)
 în subpartea D, secțiunea 3 se elimină.
 8.
 Anexa VIII se modifică după cum urmează:
 (a)
 la punctul SPO.GEN.005 litera (c), punctul 2 se înlocuiește cu următorul text:
 „2.
 lansări cu parașuta, remorcări de planoare cu un avion sau zboruri acrobatice efectuate fie de o organizație de pregătire cu sediul principal de activitate într-un stat membru și menționată la articolul 10a din Regulamentul (UE) nr. 1178/2011, fie de o organizație creată cu scopul de a promova sporturile aeriene sau aviația de agrement, cu condiția ca organizația respectivă să opereze aeronava pe baza dreptului de proprietate sau a unui acord de închiriere fără echipaj, cu condiția ca zborul să nu genereze profituri distribuite în afara organizației, precum și cu condiția ca, ori de câte ori sunt implicate persoane care nu sunt membre ale organizației în cauză, astfel de zboruri să reprezinte doar o activitate marginală a organizației.”;
 (b)
 punctul SPO.GEN.102 se elimină;
 (c)
 la punctul SPO.GEN.107 litera (a) punctul 4, subpunctul (iii) se înlocuiește cu următorul text:
 „(iii)
 instrumentele și echipamentele necesare pentru efectuarea respectivului zbor sunt instalate în aeronavă și sunt funcționale, cu excepția cazului în care lista echipamentului minim (MEL) sau un document echivalent, după caz, permite funcționarea cu echipamente nefuncționale, dacă este cazul, astfel cum se prevede la punctele SPO.IDE.A.105 sau SPO.IDE.H.105;”;
 (d)
 se introduce următorul punct SPO.GEN.131:
 „SPO.GEN.131 Utilizarea documentației de zbor în format electronic (EFB)
 (a)
 În cazul în care se utilizează EFB la bordul unei aeronave, operatorul se asigură că EFB nu afectează negativ performanțele sistemelor sau ale echipamentelor aeronavei ori capacitatea membrului echipajului de zbor de a opera aeronava.
 (b)
 Înainte de a utiliza o aplicație EFB de tip B, operatorul are obligația:
 1.
 de a efectua o evaluare a riscurilor legată de utilizarea dispozitivului EFB care găzduiește aplicația, de aplicația EFB în cauză și de funcția sau funcțiile asociate, în cadrul căreia se identifică riscurile asociate și se asigură că acestea sunt reduse în mod corespunzător. Evaluarea riscurilor abordează riscurile asociate interfeței om-mașină a dispozitivului EFB și a aplicației EFB în cauză și
 2.
 de a institui un sistem de administrare a EFB, inclusiv proceduri și cerințe de pregătire pentru administrarea și utilizarea dispozitivului EFB și a aplicației EFB.”;
 (e)
 la punctul SPO.GEN.140, litera (c) se elimină;
 (f)
 la punctul SPO.POL.105, litera (b) se înlocuiește cu următorul text:
 „(b)
 Cântărirea se efectuează de către producătorul aeronavei sau de către o organizație de întreținere aprobată.”;
 (g)
 la punctul SPO.IDE.A.180, litera (a) se înlocuiește cu următorul text:
 „(a)
 Avioanele, cu excepția avioanelor ELA1, trebuie să fie echipate cu cel puțin un stingător de incendiu manual:
 1.
 în compartimentul echipajului de zbor; și
 2.
 în fiecare compartiment al cabinei care este separat de compartimentul echipajului de zbor, cu excepția cazului în care compartimentul este ușor accesibil echipajului de zbor.”
 (h)
 în subpartea D, secțiunea 3 se elimină.
 (*1) Regulamentul (UE) 2018/395 al Comisiei din 13 martie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea baloanelor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 71, 14.3.2018, p. 10).
 (*2) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2018/1976 al Comisiei din 14 decembrie 2018 de stabilire a normelor detaliate pentru operarea planoarelor în temeiul Regulamentului (UE) 2018/1139 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 326, 20.12.2018, p. 64).”;»


type: caselaw

text:
29.11.2003 PT Jornal Oficial da União Europeia C 289/27
 Fundamentos e principais argumentos Fundamentos e principais argumentos
 Marca comunitária em Marca nominativa «CLIMATIC» — A recorrente gere uma pequena editora e publica, em Leipzig,
 causa: pedido n.o 1705557 a revista de informação local «Kreuzer». A revista é, entre
 outros, financiada pela publicidade aos produtos do tabaco.
 Produtos ou serviços: Produtos e serviços das classes 11,
 12 e 37 (entre outros, aparelhos
 de aquecimento, de produção de A recorrente pede a anulação do artigo 3.o , n.o 1, da Directiva
 vapor, de refrigeração, de seca- 2003/33/CE, alegando que a directiva viola, em diversos
 gem, de ventilação; reparação) aspectos, o direito comunitário. A directiva viola o
 artigo 251.o CE, na medida em que o texto da directiva difere
 Decisão recorrida para a Recusa do registo pela examina- do que foi aprovado pelo Conselho e pelo Parlamento. A
 Câmara de Recurso: dora em relação a produtos e directiva viola também o artigo 95. o CE, dado que falta o
 serviços das classes 11 e 37 elemento de afectação do mercado interno, pelo menos no
 caso de uma revista local ou regional como a da recorrente,
 Decisão da Câmara de Não provimento do recurso pelo que o legislador comunitário carece de competência.
 Recurso:
 A recorrente alega ainda que a directiva é indeterminada e
 Fundamentos: — Violação do artigo 74.o ,
 viola a obrigação de determinação inerente ao princípio do
 n.o 1, do Regulamento (CE) Estado de Direito. Viola igualmente o dever de fundamentação
 n.o 40/94 do artigo 253.o CE, na medida em que não apresenta razões
 — Aplicação errada do de facto para a existência de entraves ao comércio que devem
 artigo 7. o, n.o 1, alínea b), do ser eliminados pela directiva.
 Regulamento (CE) n. o 40/94
 A recorrente alega igualmente que a directiva viola a liberdade
 de opinião protegida pelo artigo 11. o da Carta dos Direitos
 Fundamentais da UE e pelo artigo 10. o, n.o 1, da Convenção
 Europeia dos Direitos do Homem. Esta liberdade abrange o
 direito ao chamado «commercial speech». A directiva prejudica
 a criação de anúncios publicitários bem como uma informação
 escrita positiva na revista da recorrente, sem que desse modo
 Recurso interposto em 11 de Setembro de 2003 por possa de alguma forma ser alcançado o objectivo da directiva.
 Kreuzer Medien GmbH contra o Parlamento Europeu e o Por último, a directiva viola a liberdade de empresa, o direito
 Conselho da União Europeia de propriedade da recorrente e a proibição do excesso prevista
 no artigo 5.o , terceiro parágrafo, CE.
 (Processo T-310/03)
 (1) JO L 152, p. 16.
 (2003/C 289/57)
 (Língua do processo: alemão)
 Recurso interposto em 15 de Setembro de 2003 por
 Deu entrada em 11 de Setembro de 2003, no Tribunal de
 Hans-Peter Wilfer contra o Instituto de Harmonização do
 Primeira Instância das Comunidades Europeias, um recurso
 Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)
 contra o Parlamento Europeu e o Conselho da União Europeia,
 interposto por Kreuzer Medien GmbH, com sede em Leipzig
 (Alemanha), representada pelos advogados U. Kornmeier e (Processo T-315/03)
 D. Valbert.
 (2003/C 289/58)
 A recorrente conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 (Língua do processo: alemão)
 — anular o artigo 3. o, n.o 1, da Directiva 2003/33/CE do
 Parlamento Europeu e do Conselho, de 26 de Maio de
 2003, relativa à aproximação das disposições legislativas, Deu entrada em 15 de Setembro de 2003, no Tribunal de
 regulamentares e administrativas dos Estados-Membros Primeira Instância das Comunidades Europeias, um recurso
 em matéria de publicidade e de patrocínio dos produtos contra o Instituto de Harmonização do Mercado Interno
 do tabaco (1); (marcas, desenhos e modelos), interposto por Hans-Peter
 Wilfer, residente em Markneukirchen (Alemanha), represen-
 — condenar os recorridos nas despesas. tado pelo advogado A. Kockläuner.


text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 21999D0708(12)
 Hivatalos Lap L 172 , 08/07/1999 o. 0060 - 0060
 Az EGT-Vegyesbizottság 81/98 határozata(1998. július 31.)az EGT-megállapodás borkereskedelem technikai akadályainak felszámolásáról szóló 47. jegyzőkönyvének módosításárólAZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított megállapodásra (a továbbiakban: a Megállapodás), és különösen annak 98. cikkére,mivel a Megállapodás 47. jegyzőkönyvét az 1997. december 15-i 102/97 EGT-vegyesbizottsági határozat [1] módosította;mivel a bor és a szőlőmust megnevezésére és kiszerelésére vonatkozó részletes szabályok megállapításáról szóló 3201/90/EGK rendelet módosításáról szóló, 1997. július 28-i 1472/97/EK bizottsági rendeletet [2] be kell építeni a Megállapodásba,A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:1. cikkA Megállapodás 47. jegyzőkönyve 1. függelékének 26. pontja (3201/90/EGK bizottsági rendelet) a következő francia bekezdéssel egészül ki:"- 397 R 1472: A Bizottság 1997. július. 28-i 1472/97/EK rendelete (HL L 200., 1997.7.29., 18. o.)."2. cikkA 1472/97/EK bizottsági rendelet izlandi és norvég nyelvű szövegei, melyek e határozat megfelelő nyelvi változatának mellékletét képezik, hitelesek.3. cikkEz a határozat 1998. augusztus 1-jén lép hatályba, amennyiben a Megállapodás 103. cikkének (1) bekezdése szerint előírt összes értesítést eljuttatták az EGT-Vegyesbizottsághoz.4. cikkEzt a határozatot az Európai Közösségek Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, illetve EGT-kiegészítésében közzé kell tenni.Kelt Brüsszelben, 1998. július 31-én.az EGT-Vegyesbizottság részérőlaz elnökN. v. Liechtenstein[1] HL L 193., 1998.7.9., 62. o.[2] HL L 200., 1997.7.29., 18. o.--------------------------------------------------


text:
 27.2.2010
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 51/44
 Klage, eingereicht am 24. Dezember 2009 — Meredith/HABM (BETTER HOMES AND GARDENS)
 (Rechtssache T-524/09)
 2010/C 51/81
 Verfahrenssprache: Englisch
 Parteien
 Klägerin: Meredith Corporation (Des Moines, USA) (Prozessbevollmächtigte: R. N. Furneaux and E. A. Hardcastle, Solicitors)
 Beklagter: Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle)
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 die Entscheidung der Zweiten Beschwerdekammer des Harmonisierungsamts für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle) vom 23. September 2009 in der Sache R 517/2009-2 aufzuheben, soweit darin die Anmeldung der betroffenen Gemeinschaftsmarke für Dienstleistungen der Klasse 36 zurückgewiesen wird, so dass die Anmeldung für diese Dienstleistungen zur Eintragung zuzulassen ist;
 —
 den Anträgen der Klägerin stattzugeben;
 —
 dem Beklagten, wenn er der Klage entgegentritt, die Kosten des Verfahrens aufzuerlegen und seinen Antrag zurückzuweisen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Betroffene Gemeinschaftsmarke: Wortmarke „BETTER HOMES AND GARDENS“ für Waren und Dienstleistungen der Klassen 16, 35 und 36.
 Entscheidung des Prüfers: Teilweise Zurückweisung der Gemeinschaftsmarkenanmeldung.
 Entscheidung der Beschwerdekammer: Zurückweisung der Beschwerde.
 Klagegründe: Verstoß gegen Art. 7 Abs. 1 Buchst. b und Art. 7 Abs. 2 der Verordnung Nr. 207/2009 des Rates, da die Beschwerdekammer dadurch einen Fehler begangen habe, dass sie bei der Beurteilung, ob der Marke hinsichtlich der beanspruchten Waren und Dienstleistungen die Unterscheidungskraft fehle, nicht das richtige Kriterium angewendet habe.


text:
 |
 52010PC0592
 Priekšlikums PADOMES REGULA par daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam /* COM/2010/0592 galīgā redakcija - NLE 2010/0299 */
 [pic] | EIROPAS KOMISIJA |Briselē, 22.10.2010COM(2010) 592 galīgā redakcija2010/0299 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daļējas starpposma pārskatīšanas beigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importamPASKAIDROJUMA RAKSTSPriekšlikuma konteksts |Priekšlikuma pamatojums un mērķi Šis priekšlikums attiecas uz to, kā piemērot Padomes Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[1] (“antidempinga pamatregula”), un Padomes Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[2] (“antisubsidēšanas pamatregula”), procedūrā, kura attiecas uz konkrētas polietilēntereftalāta (PET) plēves importu, kuras izcelsme ir Indijā. |Vispārīgais konteksts Šis priekšlikums ir sagatavots saistībā ar pamatregulu īstenošanu un rezultāts izmeklēšanai, kas veikta saskaņā ar pamatregulās noteiktajām pamatprasībām un procedūras prasībām. |Spēkā esošie noteikumi priekšlikuma jomā Padomes Regula (EK) Nr. 1292/2007[3], ar ko pēc pārskatīšanas sakarā ar termiņa izbeigšanos saskaņā ar 11. panta 2. punktu antidempinga pametregulā, kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (EK) Nr. 15/2009[4], piemēroja galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, un Padomes Regula (EK) Nr. 367/2006[5], ar ko saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, kuru Indijas izcelsmes PET plēves importam piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999[6], kurā jaunākie grozījumi izdarīti ar Padomes Regulu (ES) Nr. 579/2010[7]. |Atbilstība pārējiem ES politikas virzieniem un mērķiem Nepiemēro. |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām un ietekmes novērtējums |Apspriešanās ar ieinteresētajām personām |Procedūrā iesaistītajām ieinteresētajām personām ir bijusi iespēja aizstāvēt savas intereses izmeklēšanas laikā saskaņā ar pamatregulu noteikumiem. |Ekspertu atzinumu pieprasīšana un izmantošana |Neatkarīgu ekspertu atzinums nebija vajadzīgs. |Ietekmes novērtējums Šis priekšlikums ir sagatavots, īstenojot pamatregulas. Pamatregulās nav paredzēts vispārējs ietekmes novērtējums, bet sniegts pilnīgs vērtējamo nosacījumu uzskaitījums. |Priekšlikuma juridiskie aspekti |Ierosināto pasākumu kopsavilkums Komisija 2009. gada 9. septembrī sāka daļēju starpposma pārskatīšanas izmeklēšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, attiecinot šo izmeklēšanu vienīgi uz ražojuma definīciju. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka konkrēts ražojuma veids — silikonizēta poliestera plēve (“SPRL”) — ir jāizslēdz no ražojuma definīcijas saskaņā ar pasākumiem, pamatojoties uz to, ka šim ražojuma veidam ir atšķirīgas īpašības, atšķirīgs ražošanas process un gala izmantojums salīdzinājumā ar citiem PET plēves veidiem. Izmeklēšanā konstatēja, ka, neraugoties uz dažām atšķirībām, SPRL un citiem PET plēves veidiem ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Tādēļ tiek secināts, ka daļējā starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta (PET) plēves importam, jāizbeidz, negrozot spēkā esošos pasākumus. Tādēļ Padomei ir ierosināts pieņemt pievienoto priekšlikumu regulai, ar ko izbeidz daļējo starpposma pārskatīšanu un kas līdz 2010. gada 8. decembrim jāpublicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |Juridiskais pamats Padomes 2009. gada 30. novembra Regula (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis, un Padomes 2009. gada 11. jūnija Regula (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis. |Subsidiaritātes princips Priekšlikums ir Savienības ekskluzīvā kompetencē. Tāpēc subsidiaritātes principu nepiemēro. |Proporcionalitātes princips Priekšlikums ir saskaņā ar proporcionalitātes principu šādu iemeslu dēļ. |Rīcības forma ir izklāstīta iepriekš minētajās pamatregulās un neparedz valstu lēmumus. Netiek prasīts norādīt, kā līdz minimumam samazina un proporcionāli priekšlikuma mērķim sadala Savienības, valstu valdību, reģionālo un vietējo pašpārvalžu, uzņēmēju un pilsoņu finansiālo un administratīvo slogu. |Juridisko instrumentu izvēle |Ierosinātais juridiskais instruments: regula. |Citi instrumenti nebūtu piemēroti, jo pamatregula neparedz alternatīvas. |Ietekme uz budžetu |Priekšlikums neietekmē Savienības budžetu. |1. 2010/0299 (NLE)PriekšlikumsPADOMES REGULApar daļējas starpposma pārskatīšanas izbeigšanu attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importamEIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,ņemot vērā Padomes 2009. gada 30. novembra Regulu (EK) Nr. 1225/2009 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[8], ar kuru atceļ Padomes 1995. gada 22. decembra Regulu (EK) Nr. 384/96 par aizsardzību pret importu par dempinga cenām no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[9] (“antidempinga pamatregula”), un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu,ņemot vērā Padomes 2009. gada 11. jūnija Regulu (EK) Nr. 597/2009 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[10], ar kuru atceļ Padomes 1997. gada 6. oktobra Regulu (EK) Nr. 2026/97 par aizsardzību pret subsidētu importu no valstīm, kas nav Eiropas Kopienas dalībvalstis[11] (“antisubsidēšanas pamatregula”), un jo īpaši tās 19. pantu,ņemot vērā priekšlikumu, ko Eiropas Komisija (“Komisija”) ir iesniegusi pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju,tā kā:2. SPĒKĀ ESOŠIE PASĀKUMI3. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie kompensācijas pasākumi4. Padome 1999. gada decembrī ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999[12] piemēroja galīgo kompensācijas maksājumu Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēves (“attiecīgais ražojums”) importam. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk tekstā ir “sākotnējā antisubsidēšanas izmeklēšana”. Pasākumus noteica kā procentuālo maksājumu no 3,8 % līdz 19,1 % apmērā un piemēroja importam no atsevišķi minētiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 19,1 % apmērā. Sākotnējās izmeklēšanas periods bija no 1997. gada 1. oktobra līdz 1998. gada 30. septembrim.5. Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 367/2006[13] pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antisubsidēšanas pamatregulas 18. pantu saglabāja galīgo kompensācijas maksājumu, ko Indijas izcelsmes PET plēves importam piemēroja ar Regulu (EK) Nr. 2597/1999. Pārskatīšanas izmeklēšanas periods bija no 2003. gada 1. oktobra līdz 2004. gada 30. septembrim.6. Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006[14] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware Polyester Limited (“ Garware ”) subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Garware .7. Padome 2007. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007[15] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz cita Indijas PET plēves ražotāja Jindal Poly Films Limited (“Jindal ” ), agrākais nosaukums — Jindal Polyester Ltd ., subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica uzņēmumam Jindal .8. Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009[16] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas, attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 367/2006 noteica šiem uzņēmumiem.9. Padome 2010. gada jūnijā ar Regulu (EK) Nr. 579/2010[17] pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz uzņēmuma Jindal subsidēšanu, grozīja galīgo kompensācijas maksājumu, ko uzņēmumam Jindal noteica ar Regulu (EK) Nr. 367/2006, kurā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1124/2007.10. Iepriekšējās izmeklēšanas un spēkā esošie antidempinga pasākumi11. Padome 2001. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001[18] piemēroja galīgo antidempinga maksājumu polietilēntereftalāta ( PET ) plēves importam, kuras izcelsme, cita starpā, ir Indijā. Izmeklēšana, kuras rezultātā pieņēma minēto regulu, turpmāk ir “sākotnējā antidempinga izmeklēšana”. Pasākumi bija procentuālais antidempinga maksājums no 0 % līdz 62,6 % apmērā, ko piemēroja importam no atsevišķi minētiem ražotājiem eksportētājiem, bet importam no visiem pārējiem uzņēmumiem piemēroja atlikušo maksājuma likmi 53,3 % apmērā.12. Padome 2006. gada martā ar Regulu (EK) Nr. 366/2006[19] grozīja ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemērotos pasākumus. Piemērotais antidempinga maksājums bija no 0 % līdz 18 % apmērā, ņemot vērā galīgo kompensācijas maksājumu termiņa beigu pārskatīšanā konstatētos faktus (skat. 2. apsvērumu un Padomes Regulu (EK) Nr. 367/2006).13. Padome 2006. gada augustā ar Regulu (EK) Nr. 1288/2006 pēc starpposma pārskatīšanas, kuru veica attiecībā uz Indijas PET plēves ražotāja Garware subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1676/2001 piemēroja uzņēmumam Garware .14. Padome 2006. gada septembrī ar Regulu (EK) Nr. 1424/2006[20] pēc jauna ražotāja eksportētāja lūguma grozīja Regulu (EK) Nr. 1676/2001 attiecībā uz SRF Limited . Grozītā regula attiecīgajam uzņēmumam noteica dempinga starpību 15,5 % apmērā un antidempinga maksājumu 3,5 % apmērā, ņemot vērā uzņēmuma eksporta subsīdiju starpību, kas noskaidrota antisubsidēšanas izmeklēšanā, pēc kuras pieņēma iepriekšminēto Regulu (EK) Nr. 367/2006. Uzņēmumam nebija noteikts individuāls kompensācijas maksājums, tāpēc tam piemēroja visiem pārējiem uzņēmumiem paredzēto maksājuma likmi.15. Padome 2007. gada novembrī ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007[21] piemēroja galīgu antidempinga maksājumu Indijas izcelsmes PET plēves importam pēc termiņa beigu pārskatīšanas saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 2. punktu. Ar to pašu regulu izbeidza daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu, ko attiecināja uz vienu Indijas ražotāju eksportētāju.16. Padome 2009. gada janvārī ar Regulu (EK) Nr. 15/2009 pēc daļējas starpposma pārskatīšanas, kuru Komisija sāka pēc savas iniciatīvas attiecībā uz piecu Indijas PET plēves ražotāju subsidēšanu, grozīja galīgo antidempinga maksājumu, ko ar Regulu (EK) Nr. 1292/2007 piemēroja šiem uzņēmumiem.17. PROCEDŪRA18. Pārskatīšanas pamatojums19. Pieprasījumu veikt daļēju starpposma pārskatīšanu saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punktu un antisubsidēšanas pamatregulas 19. pantu iesniedza Indijas ražotājs eksportētājs Polyplex Corporation Limited (“pieprasījuma iesniedzējs”). Pieprasījums attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju, lai pārbaudītu, vai uz konkrētiem ražojuma viediem attiecas antidempinga un kompensācijas pasākumi, ko piemēro PET plēves importam.20. Pieprasījuma iesniedzējs pieprasīja neiekļaut silikonizēta poliestera plēvi (“SPRL”), ciktāl uz to attiecas konkrētā ražojuma definīcija, pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā, ko piemēro Indijas izcelsmes PET plēves importam. Pieprasījuma iesniedzējs iesniedza pirmšķietamus pierādījumus, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības būtiski atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām.21. Pārskatīšanas sākšana22. Pēc apspriešanās ar Padomdevēju komiteju un noteikusi, ka ir pietiekami pierādījumi tam, lai pamatotu daļējas starpposma pārskatīšanas sākšanu, Komisija, 2009. gada 9. septembrī publicējot paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī[22] (“paziņojums par procedūras sākšanu”), saskaņā ar antidempinga pamatregulas 11. panta 3. punkta noteikumiem un antisubsidēšanas pamatregulas 19. panta noteikumiem sāka daļēju starpposma pārskatīšanu, kas attiecās vienīgi uz ražojuma definīciju. Pārskatīšanā īpaši bija jānosaka, vai silikonizētā poliestera plēve ir iekļauta attiecīgā ražojuma definīcijā, kā bija noteikts sākotnējā izmeklēšanā.23. Pārskatīšanas izmeklēšana24. Komisija oficiāli informēja Indijas Republikas (“attiecīgā valsts”) iestādes un visas pārējās zināmās attiecīgās personas, t. i., ražotājus eksportētājus attiecīgajā valstī, lietotājus un importētājus Savienībā un ražotājus Savienībā, ka tiek sākta daļēja starpposma pārskatīšanas izmeklēšana. Ieinteresētajām personām deva iespēju rakstiski darīt zināmu savu viedokli un lūgt, lai tās uzklausa, termiņā, kas noteikts paziņojumā par procedūras sākšanu.25. Tika uzklausītas visas ieinteresētās personas, kas to pieprasīja un norādīja konkrētus iemeslus, kāpēc tās būtu jāuzklausa.26. Komisija nosūtīja anketas visām zināmajām attiecīgajām personām un visām pārējām personām, kas pieteicās paziņojumā par procedūras sākšanu noteiktajos termiņos.27. Atbildes uz anketas jautājumiem sniedza pieprasījuma iesniedzējs, divi citi Indijas ražotāji eksportētāji, četri ražotāji Savienībā un divi importētāji Savienībā.28. Komisija apkopoja un pārbaudīja visu informāciju, ko tā uzskatīja par vajadzīgu, lai novērtētu, vai jāgroza pašreizējo antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības joma, kā arī veica pārbaudes apmeklējumus šādos uzņēmumos:29. Garware Polyester Limited , Mumbajā, Indijā,30. Mitsubishi Polyester Film , Vīsbādenē, Vācijā,31. Polyplex Corporation Limited , Noidā, Indijā.32. Izmeklēšana attiecās uz laiku no 2008. gada 1. aprīļa līdz 2009. gada 31. martam (“pārskatīšanas izmeklēšanas periods jeb PIP”).33. ATTIECĪGAIS RAŽOJUMS34. Attiecīgais ražojums ir tas pats ražojums, kas noteikts Padomes Regulā (EK) Nr. 367/2006 un Padomes Regulā (EK) Nr. 1292/2007, proti, Indijas izcelsmes polietilēntereftalāta ( PET ) plēve, kas pašlaik atbilst KN kodam ex 3920 62 19 un ex 3920 62 90.35. PĀRSKATĪŠANAS IZMEKLĒŠANAS KONSTATĒJUMI36. Vispārīga informācija37. Polietilēntereftalāta ( PET ) plēve ir pašnelīmējoša polietilēntereftalāta plēve. PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra, un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi ražošanas procesā vai pēc tā. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.38. PET plēvēm ir specifiskas fizikālās, ķīmiskās un tehniskās īpašības, kuras tās padara atšķirīgas no citām plēvēm. Dažas no šīm PET plēvju īpašībām ir, piemēram, stiepes izturība, ļoti labas elektriskās īpašības, zema mitruma absorbēšanas spēja un mitrumizturība, zema saraušanās spēja un labas barjeras funkcijas. Tādēļ, lai gan šīs specifiskās īpašības nosaka dažādus PET plēvju veidus, šiem veidiem saglabājas tās pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās PET plēves pamatīpašības. PET plēvei ir pieci plaši gala izmantojuma veidi, kas ietilpst piecos tirgus segmentos, t. i., magnētiskie nesēji, iepakojums, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi.39. Metodoloģija40. Lai novērtētu, vai SPRL un citi PET plēves veidi ir jāuzskata par vienu ražojumu vai diviem atšķirīgiem ražojumiem, tika pārbaudīts, vai SPRL un citiem PET plēves veidiem ir vienas un tās pašas fizikālās un ķīmiskās pamatīpašības. Turklāt pārbaudīja ražošanas procesu, atšķirības gala izmantojumos un savstarpējo aizstājamību, kā arī atšķirības izmaksās un cenās.41. Lietas dalībnieku galvenie argumenti42. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības atšķiras no attiecīgā ražojuma īpašībām. Proti, relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums padara plēvi slidenu, tādēļ tās virsma nepieņem iespiedkrāsas, pārklājumus, līmes un metalizāciju. Saskaņā ar pieprasījuma iesniedzēja sniegto informāciju nesacietējušā silikona migrācijas dēļ pašā SPRL tādas SPRL otrai pusei, kurai pārklājums uzklāts tikai vienā pusē, piemīt būtiskas atšķirības fizikālajās un tehniskajās īpašībās salīdzinājumā ar citiem PET plēves veidiem. Šīs īpašības, iespējams, kavē SPRL izmantošanu PET pamatplēves rūpniecības nozarēs, kas noteiktas sākotnējā izmeklēšanā, t. i., iepakojums, magnētiskie nesēji, elektriskie, attēlveides un rūpnieciskie lietojumi. Savukārt citu PET plēvju veidu funkcionāli aktīvā virsma ļauj tos izmantot kā plēvi, jo tie neatgriezeniski pielīp lipīgām virsmām. Tādēļ pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL nav savstarpēji aizstājama tās lietojumos ar citu PET plēves veidu.43. Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka pieprasījuma iesniedzēja argumentu pamatā ir divi turpmāk minētie mākslīgi ierobežotu salīdzinājumu kopumi. Pirmkārt, pieprasījuma iesniedzējs salīdzināja SPRL ar šauru PET plēvju kopumu, t. i., PET pamatplēvi, nevis ar citiem pārklātās PET plēves veidiem, kuri ir salīdzināmāki ar SPRL . Otrkārt, šis, iespējams, ierobežotais salīdzinājums tika veikts tikai attiecībā uz ļoti selektīvu un ierobežotu fizikālo un ķīmisko īpašību kopumu. Savienības nozares pārstāvji apgalvoja, ka, salīdzinot SPRL ar plašu citu PET plēves veidu kopumu un ņemot vērā reprezentatīvu skaitu ķīmisko un fizikālo īpašību, ir skaidrs, ka SPRL ir tāds pats ražojums kā citi PET plēves veidi un ka tam būtu jāpaliek antidempinga un kompensācijas pasākumu darbības jomā. Saskaņā ar Savienības nozares pārstāvju apgalvojumiem SPRL faktiski ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Tā nav konceptuāli atšķirīga no citiem pārklātas plēves veidiem, piemēram, metalizētās plēves vai plēves ar antistatisku pārklājumu vai plēves ar barjerpārklājumu, un kā tāda nepārprotami ir attiecīgais ražojums. Lai pamatotu savus apgalvojumus, Savienības nozares pārstāvji veica vairāku dažādu PET plēves veidu vairāku dažādu fizikālo un ķīmisko īpašību salīdzinājumu.44. Konstatējumi45. Fizikālās un ķīmiskās īpašības46. Izmeklēšanā atklājās, ka abas 27. apsvērumā minētās īpašības, t. i., relatīvi zemais SPRL pielipšanas spēks un tās zemais virsmas spraigums, ir papildu īpašības salīdzinājumā ar PET plēves fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām, kā noteikts sākotnējā antidempinga izmeklēšanā[23] un minēts 24. apsvērumā. Šajā saistībā jāatzīmē, ka SPRL piemīt tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir citiem PET plēves veidiem.47. Attiecībā uz SPRL raksturīgajām divām īpašībā, t. i., relatīvi zemo SPRL pielipšanas spēku un tās zemo virsmas spraigumu, tika konstatēts, ka tās nav SPRL īpašības kā tādas, bet drīzāk šīs plēves silikona virsmas īpašības vai faktiski silikona īpašības. Pārklāšana ar silikonu, kā arī pārklāšana ar jebkuru citu vielu izmaina dažas no plēves virsmas īpašībām, bet neizmaina pašas PET pamatplēves fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kuras zem pārklājuma slāņa saglabājas nemainīgas.48. Lai gan PET plēves pārklāšana ar silikonu sekmē zemu atlaišanas jaudu un arī zemu virsmas spraigumu, līdzīgu apgalvojumu varētu teikt attiecībā uz citiem pārklājumu veidiem, piemēram, PET plēves virsma iegūst citas specifiskas īpašības, ja to pārklāj ar cita veida pārklājumiem. Dažos gadījumos pārklājums var sekmēt tādu īpašību rašanos, kuru rezultātā PET plēve ir piemērota tikai ļoti specifiskiem lietojumiem. Silikona pārklājums šajā ziņā noteikti nav unikāls. Starp citiem īpašiem produktiem ar cita veida pārklājumiem ir, piemēram, termoplēves, plēves ar pretsvīšanas pārklājumu, novilces/blīvēšanas plēves un ar poliesteri pārklātas plēves. Tomēr visiem šiem veidiem ir vienādas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības un tie ir attiecīgā ražojuma veidi, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā.49. Pamatojoties uz iepriekš minēto, uzskata, ka nav būtisku atšķirību SPRL un citu PET plēves veidu fizikālajās, tehniskajās un ķīmiskajās pamatīpašībās, kas pamatotu SPRL izslēgšanu no ražojuma definīcijas.50. Citu kritēriju salīdzinājums51. Pabeigtības labad izskatīja arī citus apgalvojumus, ko pieprasījuma iesniedzējs bija ietvēris pārskatīšanas pieprasījumā, mēģinādams pierādīt, ka SPRL un PET plēve ir atšķirīgi ražojumi.52. Ražošanas process53. Pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka SPRL ir vajadzīgas atsevišķas ražošanas iekārtas salīdzinājumā ar citiem ražotajiem PET plēves veidiem.54. Kā minēts 23. apsvērumā, PET plēvi vienmēr ražo no PET polimēra un tā sastāv no pamatplēves, kam var veikt turpmāku apstrādi vai nu ražošanas procesa laikā, vai pēc tam. Šāda pamatplēves apstrāde parasti var ietvert apstrādi ar koronu, metalizāciju vai ķīmisko pārklāšanu.55. SPRL ir PET plēve, kas pārklāta ar silikona slāni. Izmeklēšanā tika noskaidrots, ka pastāv divas atšķirīgas SPRL ražošanas tehnoloģijas. Savienības ražotājs, uz kuru attiecās izmeklēšana, izmanto ražošanas centrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Izmantojot šo tehnoloģiju, PET pamatplēvi pārklāj ražošanas procesā pirms stiepšanas. Pārklāšanas modulis ir papildu, noņemama ražošanas iekārtas daļa. Savukārt Indijas ražotāji, uz kuriem attiecās izmeklēšana, izmanto necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju. Izmantojot šo procesu, PET plēvi vispirms izstrādā un pēc tam pārklāšanu veic atsevišķā ražošanas iekārtā.56. Tika konstatēts, ka izvēles pamatā starp centrēto un necentrēto pārklāšanas tehnoloģiju ir tikai ekonomiskas dabas iemesli — ieguldījumu izmaksas attiecībā uz pārvietojamiem centrētās pārklāšanas moduļiem ir apmēram 10 reizes augstākas par ieguldījumu necentrētajā pārklāšanas iekārtā. Centrētās pārklāšanas tehnoloģijas priekšrocība ir tāda, ka iekārtas ātrums ir daudz lielāks, kas nodrošina būtiskus ražošanas apjomus. Centrētā ražošana arī sekmē ietaupījumus uz katru vienību attiecībā uz silikona izmaksām, jo silikona slānis ir plānāks nekā necentrētās pārklāšanas gadījumā.57. Jāatzīmē, ka divu dažādu pārklāšanas metodiku esība nemaina SPRL fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kas saglabājas tādas pašas salīdzinājumā ar citu PET plēves veidu īpašībām. Patiesi, dažādi ražošanas procesi kā tādi nav būtiski, nosakot, vai ražojuma veids ir atšķirīgs ražojums, ja šajos procesos iegūtie ražojuma veidi ir līdzīgi attiecībā uz fizikālajām, tehniskajām un ķīmiskajām pamatīpašībām.58. Atšķirības gala izmantojumā un savstarpējā aizstājamība59. Pieprasījuma iesniedzējs arī apgalvoja, ka starp SPRL un citiem PET plēves veidiem nav savstarpējas aizstājamības to lietojumos. Šis apgalvojums izmeklēšanā apstiprinājās. Tomēr, kā konstatēja sākotnējā izmeklēšanā, šāds apgalvojums ir spēkā arī attiecībā uz citiem PET plēves veidiem, kam veikta īpaša apstrāde.60. Izmeklēšanā apstiprinājās, ka pārklājuma vai PET plēves jebkuras citas īpašas apstrādes mērķis ir to padarīt piemērotu konkrētiem specifiskiem lietojumiem. Vielai, kas izvēlēta pārklājuma slāņa veidošanai, katrā gadījumā ir konkrētas īpašības, kuras sekmē attiecīgo mērķi. Piemēram, silikons piešķir zemu atlaišanas jaudu. Pārklājuma vielai var būt citas specifiskas īpašības (silikona gadījumā tas ir zems virsmas spraigums), kas pārklātā ražojuma izmantošanu citiem lietojumiem padara neiespējamu. Ir vairāku citu veidu PET plēves, kas pārklātas ar citām vielām vai apstrādātas citādi un kam iepriekš minēto iemeslu dēļ ir īpaši un ierobežoti lietojumi.61. Tādēļ, lai gan SPRL izmanto tieši konkrētiem lietojumiem, tās fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības ir tādas pašas kā citu PET plēves veidu īpašības. Rezultātā savstarpējas aizstājamība un gala izmantojums nav būtiski, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums.62. Izmaksu un cenu atšķirības63. Visbeidzot pieprasījuma iesniedzējs apgalvoja, ka PET pamatplēves pārklāšanas process ar silikonu ir saistīts ar papildu izmaksām.64. Patiesi tika konstatēts, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas var veidot līdz 10 % no ražošanas izmaksām atkarībā no izvēlētās pārklāšanas metodes. Kā aprakstīts 35. un 36. apsvērumā, pieprasījuma iesniedzējs ir izvēlējies dārgāku metodi attiecībā uz silikona izmaksām katrai vienībai. Tomēr jāuzsver, ka šīs ir papildu izmaksas salīdzinājumā ar PET pamatplēves ražošanas izmaksām. PET pamatplēves pārklāšana ar citām vielām, kā arī metalizācijas process palielina ražošanas izmaksas un attiecīgi arī cenas.65. Taču šajā saistībā uzskata, ka silikona pārklājuma papildu izmaksas pašas par sevi nav noteicošs kritērijs, nosakot, vai SPRL ir atšķirīgs ražojums. Patiesi atšķirības izmaksās un cenās pašas par sevi nepamato secinājumu, ka konkrēti ražojuma veidi jāuzskata par atšķirīgiem ražojumiem, kamēr šim veidam ir tādas pašas fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības, kādas ir attiecīgajam ražojumam.66. SECINĀJUMI PAR RAŽOJUMA DEFINĪCIJU67. Izmeklēšanas konstatējumi apstiprināja, ka PET plēves pārklāšanas ar silikonu procesa rezultātā rodas gala produkta atšķirīga virsma salīdzinājumā ar PET pamatplēvi. Tomēr šis process neizmaina ražojuma fizikālās, tehniskās un ķīmiskās pamatīpašības. Patiesi, izmeklēšanā konstatēja, ka tirgū ir vairāki īpaši apstrādāti PET plēves veidi, kas ietilpst attiecīgā ražojuma definīcijā, kā noteikts sākotnējā izmeklēšanā. Turklāt citi analizētie kritēriji, t. i., ražošanas process, savstarpēja aizstājamība/gala izmantojums un izmaksu un cenu atšķirības, nemainīja šo konstatējumu.68. Visas ieinteresētās personas tika informētas par svarīgākajiem faktiem un apsvērumiem, uz kuru pamata tika izdarīti iepriekš minētie secinājumi. Ieinteresētajām personām deva laiku, kurā tās pēc minētās informācijas saņemšanas varēja iesniegt apsvērumus.69. Ieinteresēto personu mutiskie un rakstiskie komentāri tika pienācīgi ņemti vērā, bet tie nemainīja secinājumu negrozīt ražojuma definīciju saistībā ar spēkā esošajiem antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas noteikti PET plēves importam,IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.1. pantsAr šo tiek izbeigta daļēja starpposma pārskatīšana attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas piemērojami konkrētu Indijas izcelsmes PET plēves veidu importam, negrozot spēkā esošos antidempinga un kompensācijas pasākumus.2. pantsŠī regula stājas spēkā nākamajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī .Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.Briselē,Padomes vārdā —priekšsēdētājs [1] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[2] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[3] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[4] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[5] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[6] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[7] OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.[8] OV L 343, 22.12.2009., 51. lpp.[9] OV L 56, 6.3.1996., 1. lpp.[10] OV L 188, 18.7.2009., 93. lpp.[11] OV L 288, 21.10.1997., 1. lpp.[12] OV L 316, 10.12.1999., 1. lpp.[13] OV L 68, 8.3.2006., 15. lpp.[14] OV L 236, 31.8.2006., 1. lpp.[15] OV L 255, 29.9.2007., 1. lpp.[16] OV L 6, 10.1.2009., 1. lpp.[17] OV L 168, 2.7.2010., 1. lpp.[18] OV L 277, 23.8.2001., 1. lpp.[19] OV L 68, 8.3.2006., 6. lpp.[20] OV L 270, 29.9.2006., 1. lpp.[21] OV L 288, 6.11.2007., 1. lpp.[22] OV C 215, 9.9.2009., 19. lpp.[23] Komisijas Regulas (EK) Nr. 367/2001 10. apsvērums, OV L 55, 24.2.2001., 16. lpp.