text:
 15.7.2010
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 L 181/13
 DECISÃO DO COMITÉ MISTO DO EEE
 N.o 45/2010
 de 30 de Abril de 2010
 que altera o anexo II (Regulamentação técnica, normas, ensaios e certificação) do Acordo EEE
 O COMITÉ MISTO DO EEE,
 Tendo em conta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, tal como alterado pelo Protocolo que adapta o Acordo sobre o Espaço Económico Europeu, a seguir designado «o Acordo», nomeadamente o artigo 98.o,
 Considerando o seguinte:
 (1)
 O anexo II do Acordo foi alterado pela Decisão do Comité Misto do EEE n.o 132/2007 de 26 de Outubro de 2007 (1).
 (2)
 O Regulamento (CE) n.o 1107/2008 da Comissão, de 7 de Novembro de 2008, que altera o Regulamento (CE) n.o 2003/2003 do Parlamento Europeu e do Conselho relativo aos adubos, para efeitos de adaptação ao progresso técnico dos seus Anexos I e IV (2), deve ser incorporado no Acordo,
 DECIDE:
 Artigo 1.o
 No capítulo XIV do anexo II do Acordo, ao ponto 1 [Regulamento (CE) n.o 2003/2003 do Parlamento Europeu e do Conselho], é aditado o seguinte travessão:
 «—
 32008 R 1107: Regulamento (CE) n.o 1107/2008 da Comissão, de 7 de Novembro de 2008 (JO L 299 de 8.11.2008, p. 13).».
 Artigo 2.o
 Fazem fé os textos do Regulamento (CE) n.o 1107/2008 nas línguas islandesa e norueguesa, que serão publicados no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Artigo 3.o
 A presente decisão entra em vigor em 1 de Maio de 2010, desde que tenham sido efectuadas ao Comité Misto do EEE todas as notificações previstas no artigo 103.o, n.o 1, do Acordo (3).
 Artigo 4.o
 A presente decisão será publicada na Secção EEE e no Suplemento EEE do Jornal Oficial da União Europeia.
 Feito em Bruxelas, em 30 de Abril de 2010.
 Pelo Comité Misto do EEE
 O Presidente
 Alan SEATTER
 (1) JO L 100 de 10.4.2008, p. 1.
 (2) JO L 299 de 8.11.2008, p. 13.
 (3) Não foram indicados requisitos constitucionais.


type: wikipedia

text:
Toolbox Murders är en amerikansk skräckfilm från 2003. Filmen ska inte förväxlas med The Toolbox Murders från 1978 som har ett liknande tema.
 Handling
 När ett gammalt hotell i Hollywood ska renoveras, sker ett antal märkliga dödsfall.
 Rollista (urval)
 Skådespelarna i filmen var:
 Angela Bettis - Nell Barrows
 Brent Roam - Steven Barrows
 Marco Rodríguez - Luis Saucedo
 Rance Howard - Chas Rooker
 Juliet Landau - Julia Cunningham
 Adam Gierasch - Ned Lundy
 Greg Travis - Byron McLieb
 Christopher Doyle - Coffin Baby
 Adam Weisman - Austin Sterling
 Christina Venuti - Jennifer
 Sara Downing - Saffron Kirby
 Jamison Reeves - Hudson
 Stephanie Silverman - Dora Sterling
 Alan Polonsky - Philip Sterling
 Charlie Paulson - Hans
 Eric Ladin - Johnny Turnbull
 Sheri Moon Zombie - Daisy Rain (som Sheri Moon)
 Price Carson - Officer Daniel Stone
 Carlease Burke - Officer Melody Jacobs
 Bob McMinn - Shadow Man
 Ralph Morris - Nells far
 Källor
 Amerikanska skräckfilmer
 Filmer 2004
 Filmer som utspelar sig på hotell


text:
Płock (németül Plotzk, Plozk, 1939-41: Plock, 1941-45: Schröttersburg, ) város Lengyelország középső részén, a Mazóviai vajdaságban, a Visztula mentén 738 km-re a forrástól és 319 km-re a balti-tengeri torkolattól.
 A város története
 1900-ig
 A 10. századig pogány kultusz regionális központja a mai Tumski-dombon volt a település területe. Ekkor fejedelmi megerősített városka épült. 1009 körül bencéseket hívtak Płockba. Ezt követően, 1031-ben a város elpusztult az orosz Jaroszláv és Msztyiszlav Vlagyimirovics támadásában. 1037-1047 között Płock Masław, II. Mieszko vajdája önálló államának fővárosa volt. 1075-ben alapították a Mazóviai püspökséget, melyet később Płocki püspökségnek hívnak, az első püspök Marek volt. 1079–1138 között Płock volt az állam fővárosa (I. Ulászló Herman és Ferdeszájú Boleszláv uralkodása alatt).
 A 11. században először jelent meg a latin nyelvű oklevelekben a "Płock" név
 1130–1144 között a várhegyen Malonnei Aleksander püspök építette fel a román stílusú székesegyházat. 1138-ban meghalt Ferdeszájú Boleszláv, Płock Mazóvia fővárosa és a Mazóviai Fejedelemség székvárosa lett.
 1177-ben először a városban először vertek pénzt. Három évvel később, 1180-ban a Szent Mihály-templom mellett elemi iskola nyílt, amely a középkori iskolák közül egyedülállóan ma is működik (jelenleg mint Stanisława Małachowski Általános Gimnázium).
 1237-ben a város I. Mazóviai Konrádtól lengyel típusú városi jogokat kapott. Ezeket 1255-ben Mazóviai I. Siemowit megerősítette és kiterjesztette.
 1262-ben a Mindaugas vezetésével támadó litván és kijevi hadsereg felégették a várost, melyet 1276-ban megismételtek. 1325-ben I. Lokietek Ulászló vezetése alatt a kis-lengyelországi lovagok égették fel a várost. Négy év múlva, 1329-ben Luxemburgi János cseh király és Werner von Orseln, a Német Lovagrend nagymestere ostromolta a várost, ami után a płocki hercegség cseh hűbérbirtok lett.
 1351-1370 között a płocki hercegség Nagy Kázmér uralkodása alatt, megépültek a városfalak, új gótikus vár épült.
 1405-ben Aleksandra hercegnő, II. Jagello Ulászló nővére és IV. Płocki Siemowit herceg felesége megalapította a mai napig működő Szentháromság-kórházat.1410-ben Płock képezte a fő utánpótlási bázist a Német Lovagrend elleni nagy háborúban.
 1435-ben I. Płocki Vladiszláv megújította a város privilégiumát (chełmi jogok).
 1495-ben az meghalt płocki fejedelem, II. Płocki János, a Płocki Fejedelemséget a lengyel koronához csatolták. Ekkor a város a Płocki vajdaság és sztarosztaság fővárosa lett. 1496-ban a város újabb jogot kapott, vízvezeték építésére. 1511-ben hatalmas tűzvész pusztította el a várat és a várost. Ezután, 1529-ben a sztarosztaság Sforza Bona királyné kezeibe kerül. 1532-ben a támpillérek eltávolítása nyomán összedőlt a városfalak egy része. 1534-ben Jan Alantsee polgármester városi vízvezetéket épít, élve a korábban kapott jogokkal.
 1564-ben a város épületeinek száma elérte a 600-at, ez az akkori Varsóéval összemérhető szám volt. Ám 1603-ban súlyos járványban több, mint kétezer lakos halt meg. 1616-ban a 105 évvel korábbi eseményekhez hasonlóan ismét leégett leégett a város több, mint 70%-a. 1625-ben pedig újabb járvány szedett kétezer áldozatot.
 1657-ben a svéd hadsereg pusztította el Płockot. 1705-ben ismét rombolások voltak a városban az északi háború idején. 1793-1816 között Lengyelország második felosztása után a város porosz megszállás alá került és kamara és helytartóság székhelye lett.
 1803-1816 között bontották le a városfalakat és kapukat. 1806-ban a francia hadsereg Płockba indult. Egy évvel később, 1807-ben Płock a Varsói Hercegség egyik megyéjének fővárosa lett. 1811-ben az egykori Szentháromság templom épületében megnyílt a színház.
 1816-ban Płock a Kongresszusi Lengyelország vajdasági székhelye lett. 1820-ban megalapították a Płocki Tudományos Társaságot. Négy évvel később, 1824-ben kiadták az első płocki folyóiratot a Dziedzilia – czyli Pamiętnik Płockit.
 1825-ben I. Sándor cár meglátogatta Płockot. Ekkor már folytak az 1824-1827 között zajló építések, melynek során Jakub Kubicki felépítette a klasszicista városházát.
 1831-ben a płocki városházán ülésezett utoljára a Lengyel Királyság forradalmi szejmje. 1837-ben Płock kormányzósági központ lett. Ekkor már építették a hidat a Visztulán. Az építkezés 1836 és 1839 között folyt. 1846-ban kezdték meg a gőzhajózást Visztulán.
 1869-ben nyílt meg a Vasárnapi Kereskedelmi Iskola (az egyik első szakiskola Lengyelországban), amely jelenleg Gazdasági-Kereskedelmi Iskola. Ebben az évben volt az élelmiszer-kereskedők „Zgoda” szövetkezete megalakulása, ez az egyik első szövetkezet Lengyelországban.
 1900-tól napjainkig
 1906-ban gimnáziumot alapítottak a városban.
 1920 augusztus-18-20 között Płockot hősiesen védték az orosz támadás ellen a lengyel–szovjet háború alatt Emiatt 1921. április 10-én Józef Piłsudski marsall a várost kitünteti a Krzyż Walecznychhel (Bátrak keresztjével).
 1937 – 1938 – a Visztula állandó vasúti hídját építették. 1939-ben a várost a Harmadik Birodalomhoz csatolták, a ciechanówi helytartóság járási központjaként Schröttersburggá átnevezve. 1945-ben a lengyel hadsereg és a Vörös Hadsereg szabadította fel a várost a német uralom alól.
 1951-ben a városban állatkert nyílt.
 1959-ben döntés született a Mazóviai Petrolkémiai-Kőolajfinomító Vállalat megalapítására (később PKN Orlen). 1975-ben a város vajdasági székhely lett, új utak, iparvállalatok, a város gyorsan épül, jelentős népességnövekedés volt ekkor. 1991-ben a várost meglátogatta II. János Pál pápa.
 1999-ben megtörtént Płock leminősítése járási székhellyé. 2007-ben átadták a második, – Szolidaritás hídat a Visztulán (Lengyelország leghosszabb kábelhídja).
 Műemlékek és turista attrakciók
 Katedrális (1129-1144) eredetileg román, majd reneszánsz, jelenleg klasszicista
 Mazóviai Múzeum
 Egyházmegyei Múzeum
 Małachowianka: Lengyelország legrégibb iskolája
 Mariavitizmus katedrálisa (1911-1914) (Mariavitizmus: lengyel alapítású római katolikus apácarend)
 Plébániatemplom
 Isten szerető szíve templom
 Állatkert
 Płock városrészei
 2004-es adatok:
 Testvérvárosok
 Darmstadt Németország
 Fort Wayne USA
 Forlì Olaszország
 Mažeikiai Litvánia
 Navapolack Fehéroroszország
 Auxerre Franciaország
 Bălți Moldova
 Jegyzetek
 További információk
 Płock multimédiás történelme
 Płock dégi fényképeken
 Płock – Interaktív várostérkép
 Płocki állami levéltár
 Płocki fényképalbum
 Płock – vár
 Mazóviai vajdaság települései


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
30.8.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 223/40
 Kendelse afsagt af Retten i Første Instans den 26. juni 2008 — Gibtelecom mod Kommissionen
 (Forenede sager T-433/03, T-434/03, T-367/04 og T-244/05) (1)
 (Konkurrence - telekommunikation - beslutninger om henlæggelse af klager i henhold til artikel 86 EF - Kommissionens manglende stillingtagen til klager i henhold til artikel 86 EF - annullationssøgsmål - passivitetssøgsmål - bortfald af sagsgenstanden under proceduren - ufornødent at træffe afgørelse)
 (2008/C 223/67)
 Processprog: engelsk
 Parter
 Sagsøger: Gibtelecom Ltd (Gibraltar) (ved barrister M. Llamas og solicitor B. O'Connor)
 Sagsøgt: Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber (først ved F. Castillo de la Torre og A. Whelan, derefter ved F. Castillo de la Torre, som befuldmægtigede)
 Sagens genstand
 Dels påstand om annullation af de beslutninger, som hævdes at være truffet af Kommissionen den 17. oktober 2003, den 5. juli 2004 og den 26. april 2005, om ikke at foretage yderligere vedrørende to klager, hvorved Kommissionen på grundlag af artikel 86 EF, stk. 3, EF opfordres til at handle for at bringe overtrædelser af fællesskabsretten, som Kongeriget Spanien angiveligt har begået. Dels påstand om, at det i overensstemmelse med artikel 232 EF fastslås, at Kommissionen ved at undlade at tage stilling til de følger, som den har til hensigt at træffe vedrørende visse aspekter i den ene af de førnævnte klager, har tilsidesat sine forpligtelser i henhold til fællesskabsretten.
 Konklusion
 1)
 Det er ikke længere fornødent at træffe afgørelse i sagen.
 2)
 Det er ufornødent at tage stilling til interventionsbegæringen fra Kongeriget Spanien i sag T-367/04.
 3)
 Gibtelecom Ltd og Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber bærer hver deres omkostninger.
 (1) EUT C 59 af 6.3.2004.