type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22000D1123(04)
 Úradný vestník L 296 , 23/11/2000 S. 0033 - 0034
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 79/1999z 25. júna 1999,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", a najmä na jej článok 98,keďže:(1) príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 75/1999 z 28. mája 1999 [1];(2) nariadenie Komisie (ES) č. 1570/98 zo 17. júla 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I až IV k nariadeniu Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri stanovovaní maximálnych reziduálnych limitov veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [2], sa má včleniť do dohody;(3) nariadenie Komisie (ES) č. 1916/98 z 9. septembra 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I a II k nariadeniu Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri stanovovaní maximálnych reziduálnych limitov veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [3], sa má včleniť do dohody;(4) nariadenie Komisie (ES) č. 1917/98 z 9. septembra 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I a II k nariadeniu Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri stanovovaní maximálnych reziduálnych limitov veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [4], sa má včleniť do dohody;(5) nariadenie Komisie (ES) č. 1958/98 z 15. septembra 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I, II a III k nariadeniu Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri stanovovaní maximálnych reziduálnych limitov veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [5], sa má včleniť do dohody,ROZHODOL TAKTO:Článok 1Do bodu 14 (nariadenie Rady (EHS) č. 2377/90) v kapitole XIII prílohy II k dohode sa dopĺňajú tieto zarážky:"— 398 R 1570: nariadenie Komisie (ES) č. 1570/98 zo 17. júla 1998 (Ú. v. ES L 205, 22.7.1998, s. 10).— 398 R 1916: nariadenie Komisie (ES) č. 1916/98 z 9. septembra 1998 (Ú. v. ES L 250, 10.9.1998, s. 8).— 398 R 1917: nariadenie Komisie (ES) č. 1917/98 z 9. septembra 1998 (Ú. v. ES L 250, 10.9.1998, s. 13).— 398 R 1958: nariadenie Komisie (ES) č. 1958/98 z 15. septembra 1998 (Ú. v. ES L 254, 16.9.1998, s. 7)."Článok 2Texty nariadení (ES) č. 1570/98, (ES) č. 1916/98, (ES) č. 1917/98 a (ES) č. 1958/98 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 26. júna 1999 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli predložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku.V Bruseli 25. júna 1999Za Spoločný výbor EHPpredsedaF. Barbaso[1] Ú. v. ES L 284, 9.11.2000.[2] Ú. v. ES L 205, 22.7.1998, s. 10.[3] Ú. v. ES L 250, 10.9.1998, s. 8.[4] Ú. v. ES L 250, 10.9.1998, s. 13.[5] Ú. v. ES L 254, 16.9.1998, s. 7.--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 21996D0924(02)
 AKT-EY-tulliyhteistyökomitean päätös N:o 2/96, tehty 2 päivänä syyskuuta 1996, alkuperätuotteen käsitteen määritelmästä poikkeamisesta Fidzisaarten, Mauritiuksen ja Senegalin erityistilanteen huomioon ottamiseksi niiden tonnikalasäilykkeiden ja tonnikalan palojen (loins) tuotannon osalta
 Virallinen lehti nro L 243 , 24/09/1996 s. 0041 - 0043
 AKT-EY-TULLIYHTEISTYÖKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 2/96,tehty 2 päivänä syyskuuta 1996,alkuperätuotteen käsitteen määritelmästä poikkeamisesta Fid Ozisaarten, Mauritiuksen ja Senegalin erityistilanteen huomioon ottamiseksi niiden tonnikalasäilykkeiden ja tonnikalan palojen (loins) tuotannon osalta (96/558/EY) AKT-EY-TULLIYHTEISTYÖKOMITEA, jokaottaa huomioon Loméssa 15 päivänä joulukuuta 1989 allekirjoitetun neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen, sellaisena kuin se on tarkistettuna Mauritiuksella 4 päivänä marraskuuta 1995 allekirjoitetulla sopimuksella, ja erityisesti sen pöytäkirjassa n:o 1 olevan 31 artiklan 8 kohdan,sekä katsoo, ettäedellä mainitussa pöytäkirjassa esitetyistä alkuperäsäännöistä voidaan hyväksyä poikkeuksia, jos se on olemassa olevien elinkeinojen kehittämisen tai uusien elinkeinojen luomisen vuoksi perusteltua,pöytäkirjassa n:o 1 olevan 31 artiklan 8 kohdassa määrätään erityisestä menettelystä tonnikalasäilykkeitä ja tonnikalan paloja (loins) koskeville poikkeuksille; kyseiset poikkeukset hyväksytään ilman eri toimenpiteitä vuotuisen kiintiön mukaan,Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren (AKT) valtiot ovat esittäneet 24 päivänä toukokuuta 1996 mainitun 31 artiklan 8 kohdan mukaisesti Fid Ozisaarten, Mauritiuksen ja Senegalin hallitusten hakemuksen poikkeuksen saamiseksi mainitussa pöytäkirjassa esitettyyn sääntöön kyseisten maiden 1 päivän tammikuuta 1996 ja 29 päivän helmikuuta 2000 välisenä aikana tuottamien tonnikalasäilykkeiden ja tonnikalan palojen (loins) osalta seuraavasti jaettuna: Fid Ozisaaret 600 tonnia tonnikalasäilykkeitä ja 300 tonnia tonnikalan paloja (loins), Mauritius 300 tonnia tonnikalasäilykkeitä ja 200 tonnia tonnikalan paloja (loins) sekä Senegal 600 tonnia tonnikalasäilykkeitä,Fid Ozisaarille, Mauritiukselle ja Senegalille on jo hyväksytty poikkeus 2 500 tonnin vuotuiselle määrälle tonnikalasäilykkeitä, jakyseisissä olosuhteissa on hyväksyttävä Fid Ozisaarille, Mauritiukselle ja Senegalille haettu poikkeus 1 päivän kesäkuuta 1996 ja 29 päivän helmikuuta 2000 väliseksi ajanjaksoksi,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla Poiketen neljännen AKT-ETY-yleissopimuksen pöytäkirjan n:o 1 liitteen II luettelon erityismääräyksistä, Fid Ozisaarilla, Mauritiuksella ja Senegalissa kalasta, joka ei ole alkuperätuotetta, valmistettuja HS-nimikkeeseen ex 16.04 kuuluvia tonnikalasäilykkeitä ja tonnikalan paloja (loins) pidetään kyseisistä maista peräisin olevina tässä päätöksessä esitetyin edellytyksin.2 artikla Edellä 1 artiklassa määrätty poikkeus koskee liitteissä esitettyjä 1 päivän kesäkuuta 1996 ja 29 päivän helmikuuta 2000 välisenä aikana kyseisistä maista vietyjä vuosittaisia määriä.3 artikla Edellä 2 artiklassa tarkoitettuja määriä hallinnoi komissio, joka voi toteuttaa niiden tehokkaan hallinnoinnin varmistamiseksi tarvittavat hallinnolliset toimenpiteet.Jos tuoja esittää vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevan ilmoituksen jossakin jäsenvaltiossa pyytäen tämän päätöksen tarjoamaa etua ja jos tulliviranomaiset hyväksyvät kyseisen ilmoituksen, asianomainen jäsenvaltio lukee kiintiöön kyseisiä tarpeita vastaavan määrän ilmoittamalla asiasta komissiolle.Kiintiöön lukemista koskevat hakemukset, joissa on mainittava kyseisten ilmoitusten hyväksymispäivämäärä, on toimitettava komissiolle viipymättä.Komissio antaa luvan kiintiöön lukemiseen sen päivämäärän perusteella, jona asianomaisen jäsenvaltion tulliviranomaiset ovat hyväksyneet vapaaseen liikkeeseen luovutusta koskevat ilmoitukset siltä osin kuin käytettävissä oleva jäännös sen mahdollistaa.Jos jäsenvaltio ei käytä kiintiöön luettuja määriä, sen on mahdollisimman pian palautettava ne vastaavaan kiintiöön.Jos haetut määrät ovat suuremmat kuin kyseisen kiintiön määrästä käytettävissä oleva jäännös, jako on tehtävä suhteessa haettuihin määriin. Komissio ilmoittaa luetuista määristä jäsenvaltioille.Jokaisen jäsenvaltion on taattava kyseisten tuotteiden tuonnille tasapuolinen ja jatkuva pääsy kyseisiin määriin niin kauan kuin niiden jäännös sen mahdollistaa.4 artikla Tätä päätöstä sovellettaessa annettujen EUR.1-todistusten ruudussa n:o 7 on oltava seuraava maininta:"Poikkeus - päätös N:o 2/96".5 artikla AKT-valtioiden sekä yhteisön ja sen jäsenvaltioiden on toteutettava siltä osin kuin asia niitä koskee tämän päätöksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet.6 artikla Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se tehdään.Tehty Brysselissä 2 päivänä syyskuuta 1996.AKT-EY-tulliyhteistyökomitean puolestaJames CURRIEEdmond CAKPO-TOZOPuheenjohtajatLIITE I FID OZISAARET >TAULUKON PAIKKA>LIITE II MAURITIUS >TAULUKON PAIKKA>LIITE III SENEGAL >TAULUKON PAIKKA>


type: other

text:
ECLI:SI:VSLJ:2017:I.CPG.1063.2016
 VSL0087220
 najemna pogodba - poslovni prostori - kršitev pogodbe - najemnina - obratovalni stroški - razlog za neplačevanje najemnine - podnajem - prenehanje najemne pogodbe - prepustitev rabe - podzakup
 Zakon določa, da se lahko možnost rabe, pridobljene z najemno pogodbo, prenese na tretjo osebo z odplačno ali z neodplačno prepustitvijo. Tudi za neodplačni prenos rabe tako velja, da gre za akcesorno razmerje. Ker s prenehanjem najemne pogodbe preneha tudi podnajemna pogodba, navedeno smiselno velja tudi za neodplačno prepustitev rabe tretji osebi.
 II. Toženki morata v 15-tih dneh od vročitve te sodbe tožeči stranki povrniti njene stroške pritožbenega postopka v znesku 192,15 EUR, z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od prvega naslednjega dne po izteku roka za izpolnitev obveznosti, določenega v tej točki izreka dalje.
 1. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano sodbo razsodilo, da ostane nalog za izpraznitev poslovnih prostor opr. št. Plg 65/2014 Okrožnega sodišča v Ljubljani z dne 17. 10. 2014 v celoti v veljavi. Toženkama je naložilo, da sta dolžni tožeči stranki povrniti njene pravdne stroške v višini 1.455,21 EUR v roku 8 dni, v primeru zamude z zakonskimi zamudnimi obrestmi, ki tečejo od izteka paricijskega roka dalje do plačila.
 2. Zoper navedeno sodbo sta toženki vložili pravočasno pritožbo. Uveljavljali sta vse pritožbene razloge iz prvega odstavka 338. člena ZPP. Pritožbenemu sodišču sta predlagali, da izpodbijano sodbo razveljavi in zadevo vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.
 3. Tožeča stranka je na pritožbo odgovorila. Pritožbenemu sodišču je predlagala, da pritožbo zavrže oziroma zavrne in sodbo sodišča prve stopnje potrdi. Priglasila je stroške za odgovor na pritožbo.
 4. Iz podatkov poslovnega registra Republike Slovenije izhaja, da je bila tožeča stranka C. d. o. o. na podlagi pogodbe o pripojitvi z dne 27. 10. 2016 dne 24. 11. 2016 izbrisana iz sodnega registra zaradi pripojitve k prevzemni družbi A. d. o. o. Prenehanje pravdne stranke, ki je pravna oseba, ima po določbi 3. točke prvega odstavka 205. člena ZPP za posledico prekinitev pravdnega postopka. Do prekinitve pravdnega postopka lahko pride tudi v pritožbenem postopku. Ena od posledic prekinitve postopka je, da sodišče v času, dokler obstaja prekinitev, ne more opravljati nobenih pravdnih dejanj; če pa je prekinitev nastala po koncu glavne obravnave, lahko sodnik na podlagi te obravnave izda sodbo (drugi odstavek 207. člena ZPP). Na podlagi smiselne uporabe te določbe je lahko pritožbeno sodišče izdalo odločbo o pritožbi, saj so bila pred prekinitvijo postopka opravljena vsa pritožbena procesna dejanja.
 6. Sodišče prve stopnje je z izpodbijano odločbo ugotovilo, da je tožeča stranka kot lastnica nakupovalnega parka S. s prvo toženko dne 16. 10. 2012 sklenila najemno pogodbo za poslovni lokal P., ki se nahaja v tem nakupovalnem centru. Najemna pogodba je bila sklenjena za določen čas, to je do 31.5.2017. Prva toženka je kršila najemno pogodbo, saj od januarja 2014 dalje ni več plačevala najemnine in obratovalnih stroškov za navedeni poslovni prostor. Sodišče je ugotovilo, da so izpolnjeni pogoji za odstop tožeče stranke od najemne pogodbe, ker je bila prva toženka v zamudi s plačilom najemnine že več kot dva meseca od dneva, ko jo je tožnica na to opomnila. Presodilo je, da je utemeljen tudi zahtevek zoper drugo toženko, ki poslovni prostor uporablja oziroma poseduje nezakonito.
 7. Prva toženka v pritožbi ponavlja svoje navedbe, ki jih je podala pred sodiščem prve stopnje, da poslovnega prostora ne zaseda več ter da ga tudi ne daje v najem oziroma podnajem. Kot izhaja izpodbijane sodbe sodišča prve stopnje pa prva toženka ni zatrjevala in izkazala ustreznega aktivnega ravnanja v smeri izročitve prostorov najemodajalki. Iz 30. člena Zakona o poslovnih stavbah in poslovnih prostorih (ZPSPP) namreč smiselno izhaja obveznost izročitve izpraznjenih poslovnih stavb in poslovnih prostorov s strani najemnika najemodajalcu, zato zgolj trditev o neuporabi prostora prostora ne zadošča. Po presoji pritožbenega sodišča je sodišče prve stopnje pravilno sklenilo, da prva toženka ni navedla upravičenega razloga za neplačevanje najemnine, tako da je bil odstop tožnice od najemne pogodbe utemeljen. Sodišče prve stopnje je zato tudi pravilno presodilo, da je bil zoper prvo toženko utemeljeno izdan nalog za izpraznitev poslovnih prostorov, ki od prve toženke terja tudi izročitev prostorov v posest tožnici.
 8. Prav tako pritožbeno sodišče pritrjuje presoji sodišča prve stopnje, ki je ugodilo tudi zahtevku zoper drugo toženko. Sodišče prve stopnje je sklenilo, da je nerelevanten njen ugovor, da za predmetni lokal nima sklenjene najemne oziroma podnajemne pogodbe. S tem ugovorom, ki ga ponavlja v pritožbi, druga toženka po presoji pritožbenega sodišča ne more uspeti. Drži namreč ugotovitev sodišča prve stopnje, da tožnici sama vsebina pravnega razmerja med toženkama ne more biti podrobno poznana, toženki pa v zvezi s tem nista podali nobenih pojasnil. Sodišče prve stopnje je zato pravilno sklenilo, da druga toženka ni trdila in izkazala, da predmetnega poslovnega prostora ne uporablja oziroma ni pojasnila, na kateri podlagi bi ga zakonito uporabljala. Iz ugovornih navedb toženk pa tudi ne izhaja, da bi druga toženka prostore uporabljala brez vednosti oziroma soglasja prve toženke. Zakon določa, da se lahko možnost rabe, pridobljene z najemno pogodbo, prenese na tretjo osebo z odplačno ali z neodplačno prepustitvijo (prvi odstavek 605. člena Obligacijskega zakonika). Tudi za neodplačni prenos rabe tako velja, da gre za akcesorno razmerje(1). Ker s prenehanjem najemne pogodbe preneha tudi podnajemna pogodba (drugi odstavek 32. člena ZPSPP), navedeno smiselno velja tudi za neodplačno prepustitev rabe tretji osebi. Glede na ugotovitev sodišča prve stopnje, da je druga toženka tista, ki ob vedenju oziroma soglasju prve toženke (vsaj delno) uporablja sporni poslovni prostor, je zato, po presoji pritožbenega sodišča, odločitev sodišča prve stopnje tudi glede druge toženke pravilna.
 9. Pritožbeno sodišče se je s tem opredelilo do vseh pritožbenih navedb, ki so za odločitev relevantne. Po presoji pritožbenega sodišča uveljavljeni pritožbeni razlog zmotne uporabe materialnega prava ni utemeljen, pritožbena razloga zmotne in nepopolne ugotovitve dejanskega stanja in bistvenih kršitev določb postopka pa nista obrazložena. Pritožbeno sodišče zato ugotavlja, da tudi niso podane kršitve, na katere pazi pritožbeno sodišče po uradni dolžnosti (drugi odstavek 350. člena ZPP). Pritožbo je zato zavrnilo in izpodbijano sodbo potrdilo (353. člen ZPP).
 10. Toženki s pritožbo nista uspeli, zato sta dolžni tožeči stranki povrniti njene stroške pritožbenega postopka (prvi odstavek 165. člena ZPP v zvezi s prvim odstavkom 154. člena ZPP), odmerjene po Zakonu o odvetniški tarifi (Zodvt) ter specificiranem stroškovniku. Toženki sta tako dolžni tožeči stranki povrniti stroške odgovora na pritožbo (tarifna številka 3210), skupaj z materialnimi stroški (tarifna številka 6002) in z 22% DDV, in sicer v višini stroškov po priglašenem stroškovniku, ki skupaj znašajo 192,15 EUR. Od priznanih stroškov gredo tožeči stranki skladno s pravnim mnenjem Občne seje Vrhovnega sodišča z dne 13.12.2006, objavljenim v Pravnih mnenjih I/2006 tudi zahtevane zakonske zamudne obresti, in sicer od dneva morebitne zamude.
 Op. št. (1): M. Juhart, Obligacijski zakonik s komentarjem, Posebni del, 3. knjiga, GV Založba, stran 695.
 ZPSPP člen 30, 32, 32/2. OZ člen 605, 605/1.
 P2RvYy0yMDE1MDgxMTExNDA1NjQ3


type: legislation

text:
EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO
 Bryssel, 29.04.1998
 KOM(1998)2251opull.
 Ehdotus
 NEUVOSTON PAATOKSEKSI
 yhteisön maksujärjestelmästä eläinten rehualalla
 (Komission esittämä)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- Perustelut
 Rehujen lisäaineista annetun direktiivin 70/524/ETY1 ja tiettyjen rehualan
 tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja rekisteröintimenettelyssä sovellettavista
 vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä sekä direktiivien 70/524/ETY,
 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY, sellaisina kuin ne ovat muutettuina direktiivillä
 .../.../EY (KOM(1998) 216), muuttamisesta annetun direktiivin 95/69/EY2 säännösten
 mukaisesti tässä päätösehdotuksessa säädetään tiettyjen maksujen laskentasäännöt
 eläinrehualalla.
 Perusperiaatteena on, että jäsenvaltiot kantavat ainoastaan sellaiset maksut, jotka kattavat
 suoritettujen toimien tosiasialliset kustannukset. Tämän periaatteen soveltamisen
 varmistamiseksi päätöksen liitteessä luetellaan ainoat kustannukset, jotka otetaan
 huomioon maksuja laskettaessa.
 Direktiivin 70/524/ETY viidennestä muutoksesta käytyjen neuvottelujen aikana tehtiin
 sopimus siitä, että jäsenvaltioiden ei tarvitse kantaa maksuja kuin tiettyjen lisäaineiden
 hyväksymisestä. Näin ollen 1 artiklan 1 kohdassa sekä liitteessä A säädetään, että
 maksuja voidaan kantaa ainoastaan sellaisiin ryhmiin kuuluvista lisäaineista, joiden
 hyväksyminen on sidoksissa lisäaineen markkinoille saattamisesta vastaavaan henkilöön.
 Saadun kokemuksen mukaan täytäntöönpantua järjestelmää on mahdollista muuttaa, jotta
 jäsenvaltioiden maksuasteikkojen välillä mahdollisesti edelleen esiintyviä eroja voidaan
 pienentää.
 Tällä ehdotuksella ei ole taloudellisia vaikutuksia yhteisön talousarvioon. Se perustuu
 yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan.
 1
 EYVL L 270, 14.12.1970, s. I. Direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
 direktiivillä 98/19/EY (F.YVL L 96, 28.3.1998, s. 39).
 2
 EYVLL332, 30.12.1995, S. 15.
 2
 ---pagebreak--- Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖKSEKSI
 yhteisön maksujärjestelmästä eläinten rehualalla
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,
 ottaa huomioon rehujen lisäaineista 23 päivänä marraskuuta 1970 annetun neuvoston
 direktiivin 70/524/ETY3 ja erityisesti sen 6 artiklan 2 kohdan,
 ottaa huomioon tiettyjen rehualan tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymis- ja
 rekisteröintimenettelyssä sovellettavista vaatimuksista ja yksityiskohtaisista säännöistä
 sekä direktiivien 70/524/ETY, 74/63/ETY, 79/373/ETY ja 82/471/ETY muuttamisesta
 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston direktiivin 95/69/EY4 ja erityisesti sen
 14 artiklan,
 ottaa huomioon komission ehdotuksen5,
 sekä katsoo, että
 yhteisön tasolla olisi määrättävä kaikissa jäsenvaltioissa tietyistä palveluista
 kannettavista maksuista,
 maksuja olisi kannettava ainoastaan tiettyjen lisäaineiden asiakirjojen tarkastamisesta,
 olisi luetteloitava kyseiset lisäaineryhmät,
 kannettavien maksujen olisi katettava yksinomaan palvelut suorittavan yksikön
 tosiasialliset palkka-, sosiaali- ja hallintokustannukset; olisi asianmukaista vahvistaa
 tyhjentävä luettelo kustannuksista, jotka yksinomaan otetaan huomioon mainittuja
 maksuja laskettaessa,
 jäsenvaltioille olisi annettava mahdollisuus vahvistaa kiinteät maksumäärät, jottei
 jokaisessa tapauksessa tarvitse toimittaa todisteita tosiasiallisesti aiheutuneista
 kustannuksista, ja
 jäsenvaltioiden olisi annettava komissiolle mahdollisuus muuttaa luetteloita komission
 katsoessa sen aiheelliseksi toimittamalla tarvittavat tiedot; tällaiset muutokset on tehtävä
 tässä päätöksessä säädetyllä menettelyllä, jotta saadaan aikaan tiivis yhteistyö
 jäsenvaltioiden ja komission välille rehualan pysyvässä komiteassa,
 3
 EY VL L 270, 14.12.1970 s. I, direktiivi sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna komission
 direktiivillä 98/19/EY, EY VL L 96, 28.3.1998, s. 39.
 4
 EYVLL332, 30.12.1995, s. 15.
 5
 EYVL
 ---pagebreak--- ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 1. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että direktiivin 70/524/ETY 4 artiklan
 mukaiselle jäsenvaltiolle tämän päätöksen liitteessä A lueteltujen lisäaineiden
 asiakirjojen tarkastamisesta aiheutuneista kustannuksista kannetaan maksu.
 2. Jäsenvaltioiden on varmistettava, että kustannuksista direktiivin 95/69/EY
 5 artiklan mukaisesta tiettyjen tuotantolaitosten ja välittäjien hyväksymisestä
 kannetaan maksu.
 3. Edellä 1 ja 2 kohdassa tarkoitettujen maksujen laskemisessa otetaan huomioon
 ainoastaan liitteessä B eritellyt kustannukset.
 2 artikla
 Liitteitä voidaan muuttaa 5 artiklassa säädetyn menettelyn mukaisesti.
 3 artikla
 Tässä päätöksessä tarkoitettujen maksujen suora tai välillinen palauttaminen on
 kiellettyä.
 Jos jäsenvaltio soveltaa kiinteää maksumäärää yksittäisten tapausten arvioimisessa, tätä
 ei kuitenkaan pidetä välillisenä maksun palauttamisena.
 4 artikla
 1. Jäsenvaltioiden on laadittava säännösten täytäntöönpanoa koskevat kertomukset,
 joissa eritellään:
 kannettujen maksujen määrät
 maksujen jakautuminen
 maksujen laskentamenetelmä.
 Jäsenvaltioiden on toimitettava kertomukset komissiolle viimeistään 1 päivänä
 huhtikuuta 1999.
 2. Komission on esitettävä 1 kohdassa edellytettyjen kertomusten perusteella
 yhteenveto tämän päätöksen täytäntöönpanosta ja, soveltuvin osin, ehdotuksia
 eläinrehualan maksujärjestelmien edelleen yhdenmukaistamisesta.
 ---pagebreak--- 5 artikla
 Kun tässä artiklassa säädettyä menettelyä on noudatettava, komissiota avustaa
 päätöksellä rehualan pysyvä komitea, jäljempänä 'komitea'.
 Komission edustaja tekee komitealle ehdotuksen tarvittavista toimenpiteistä. Komitea
 antaa lausuntonsa ehdotuksesta määräajassa, jonka puheenjohtaja voi asettaa asian
 kiireellisyyden mukaan. Lausunto annetaan perustamissopimuksen 148 artiklan
 2 kohdassa niiden päätösten edellytykseksi määrätyllä enemmistöllä, jotka neuvosto
 tekee komission ehdotuksesta. Komiteaan kuuluvien jäsenvaltioiden edustajien äänet
 painotetaan mainitussa artiklassa määrätyllä tavalla. Puheenjohtaja ei osallistu
 äänestykseen.
 Komissio päättää suunnitelluista toimenpiteistä, jos ne ovat komitean lausunnon
 mukaiset. Jos suunnitellut toimenpiteet eivät ole komitean lausunnon mukaisia tai jos
 lausuntoa ei ole annettu, komissio tekee viipymättä neuvostolle ehdotuksen tarvittavista
 toimenpiteistä. Neuvosto ratkaisee asian määräenemmistöllä.
 Jos neuvosto ei ole ratkaissut asiaa kolmen kuukauden kuluessa siitä, kun asia on tullut
 vireille neuvostossa, komissio tekee päätöksen ehdotetuista toimenpiteistä.
 6 artikla
 Tätä päätöstä sovelletaan 1 päivästä huhtikuuta 1998.
 7 artikla
 Tämä päätös on osoitettu kaikille jäsenvaltioille.
 Tehty
 Neuvoston puolesta
 puheenjohtaja
 ---pagebreak--- Liite A
 Asiakirjat lisäaineista, joiden hyväksymisen edellytyksenä on, että henkilö on vastuussa
 lisäaineiden markkinoille saattamisesta direktiivin 70/524/ETY mukaisesti.
 ---pagebreak--- Liite B
 Tyhjentävä luettelo huomioon otettavista kustannuksista laskettaessa maksuja 1 artiklan
 1 ja 2 kohdan mukaisesti:
 palkat, soveltuvin osin myös päivärahat, eläkemaksut, henkilöstövakuutukset
 tilat, myös vuokra, lämmitys, valaistus ja vesi, huonekalut, huolto, vakuutus
 yleiset juoksevat menot, myös toimistotarvikkeet, paperitavarat, postimaksut,
 painatuskustannukset, televiestintä, koulutus, aikakauslehtien tilaus
 matkakustannukset ja niihin liittyvät kulut
 asiaan liittyvät tekniset kustannukset (esimerkiksi laboratoriokustannukset,
 näytteenotto).
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- ISSN 1024-4492
 KOM(98) 225 lopullinen
 ASIAKIRJAT
 FI 03 15 10
 Luettelonumero : CB-CO-98-238-F1-C
 ISBN 92-78-33157-0
 Euroopan yhteisöjen virallisten julkaisujen toimisto
 L-2985 Luxemburg
 i


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 02 05
 COM(2021) 58 final
 2021/0032(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl siūlomų taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, siūlomų Bendrojo techninio reglamento Nr. 9 pakeitimų, siūlomų Suvestinės rezoliucijos R.E.5 pakeitimų, pasiūlymų dėl keturių naujų JT taisyklių dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą, pasiūlymo dėl naujo Bendrojo nutarimo M.R.4 ir pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas teikiamas dėl sprendimo, kuriuo nustatoma pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume (29 straipsnio darbo grupėje arba WP.29 grupėje), atsižvelgiant į tai, kad numatoma priimti naujas JT taisykles ir galiojančių JT taisyklių, JT bendrojo techninio reglamento ir suvestinės rezoliucijos pakeitimus, taip pat naują bendrąjį nutarimą.
 2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2.1.1958 m. Susitarimas ir 1998 m. Susitarimas
 Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (toliau – JT EEK) susitarimu dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas), ir Susitarimu dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas), siekiama parengti suderintus reikalavimus, kuriais siekiama pašalinti technines kliūtis JT EEK susitariančiųjų šalių prekybai motorinėmis transporto priemonėmis ir užtikrinti aukštą tokių transporto priemonių saugos ir aplinkos apsaugos lygį. Susitarimai ES atžvilgiu įsigaliojo atitinkamai 1998 m. kovo 24 d. ir 2000 m. vasario 15 d. Juos abu administruoja JT EEK Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas (29 straipsnio darbo grupė arba WP.29 grupė).
 2.2. Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas. 29 straipsnio darbo grupė arba WP. 29 grupė
 WP.29 grupė suteikia išskirtinę galimybę pasauliniu lygiu derinti transporto priemones reglamentuojančias taisykles. WP.29 grupė yra nuolatinė Jungtinių Tautų institucinės struktūros darbo grupė, turinti apibrėžtus įgaliojimus ir darbo tvarkos taisykles. Ji veikia kaip pasaulinis forumas, kuriame atvirai diskutuojama apie motorines transporto priemones reglamentuojančias taisykles ir Pataisyto 1958 m. susitarimo bei Paralelaus susitarimo įgyvendinimą. Bet kuri Jungtinių Tautų valstybė narė ir bet kuri regioninė ekonominės integracijos organizacija, įkurta Jungtinių Tautų valstybių narių, gali visapusiškai dalyvauti WP.29 grupės veikloje ir tapti WP.29 grupės administruojamų susitarimų dėl transporto priemonių susitariančiąja šalimi. Europos Sąjunga yra šių susitarimų šalis
 1
 .
 JT EEK WP.29 grupės posėdžiai rengiami tris kartus per metus, t. y. kovo, birželio ir lapkričio mėn. Per kiekvieną posėdžių sesiją, siekiant atsižvelgti į technikos pažangą, gali būti priimama naujų JT taisyklių, naujų JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR), galiojančių JT taisyklių bei nutarimų pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą pakeitimų ir galiojančių JT bendrųjų techninių reglamentų bei nutarimų pagal Paralelų susitarimą pakeitimų. Prieš kiekvieną WP.29 grupės posėdį šiuos pakeitimus pirmiausia aptaria specialių pagalbinių WP.29 grupės organų techniniai ekspertai.
 Vėliau vyksta balsavimas WP.29 grupėje, t. y. sprendimai priimami kvalifikuota visų dalyvaujančių susitariančiųjų šalių, balsuojančių už pasiūlymus pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą, balsų dauguma ir balsuojant visų dalyvaujančių susitariančiųjų šalių, balsuojančių už pasiūlymus pagal Paralelų susitarimą, susitarimu.
 Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu, dėl naujų taisyklių ir BTR, jų pakeitimų, papildymų ir klaidų ištaisymų bei rezoliucijų prieš kiekvieną WP.29 grupės sesiją nustatoma Tarybos sprendimu pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį.
 2.3. Numatomas WP.29 grupės aktas
 2021 m. kovo 9–11 d. 183-ojoje sesijoje WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 65, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, pasiūlymą dėl Bendrojo techninio reglamento Nr. 9 pakeitimų, pasiūlymą dėl Suvestinės rezoliucijos R.E.5 pakeitimų, pasiūlymus dėl keturių naujų JT taisyklių – dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą, pasiūlymą dėl naujo Bendrojo nutarimo M.R.4, JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų pasiūlymus ir pasiūlymą dėl duomenų savirašio veiksmingumo elementų gairių.
 3. POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU
 WP 29 sistema stiprinamas tarptautinis transporto priemonių standartų derinimas. 1958 m. Susitarimas yra labai svarbus siekiant šio tikslo, nes ES gamintojai gali laikytis bendrų tipo patvirtinimo taisyklių žinodami, kad jų gaminiai bus pripažinti atitinkančiais susitariančiųjų šalių nacionalinės teisės aktus. Pagal šią sistemą, pavyzdžiui, buvo sudarytos sąlygos Reglamentu (EB) Nr. 661/2009 dėl variklinių transporto priemonių bendrosios saugos panaikinti daugiau kaip 50 ES direktyvų ir jas pakeisti pagal 1958 m. Susitarimą parengtomis atitinkamomis taisyklėmis.
 Panašaus požiūrio laikomasi ir Europos Parlamento ir Tarybos Reglamente (ES) 2018/858
 2
 , kuriuo nustatomos visų naujų transporto priemonių, sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir pateikimo rinkai administracinės nuostatos ir techniniai reikalavimai. Vadovaujantis tuo reglamentu pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) buvo įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos.
 Kai tik WP.29 grupė priima JT taisyklių pakeitimų arba naujų JT taisyklių pasiūlymus ir apie šiuos teisės aktus JT EEK vykdomasis sekretorius praneša susitariančiosioms šalims, o sprendimą blokuojančią mažumą sudarančios susitariančiosios šalys nepateikia prieštaravimų, teisės aktai, praėjus šešiems mėnesiams, galiausiai gali įsigalioti ir būti perkelti į galiojančius kiekvienos susitariančiosios šalies nacionalinės teisės aktus. ES perkėlimo į nacionalinės teisės aktus procedūra užbaigiama šių teisės aktų paskelbimu ES oficialiajame leidinyje.
 Todėl būtina apibrėžti Sąjungos poziciją dėl šių aktų:
 –pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, susijusių su nuostatomis dėl sunkiasvorių transporto priemonių stabdžių, M1 ir N1 kategorijos transporto priemonių stabdžių, motorinių transporto priemonių apsaugos nuo vagysčių, lengvųjų transporto priemonių padangų, komercinių transporto priemonių, žemės ūkio transporto priemonių, jų priekabų, L kategorijos transporto priemonių, motociklų skleidžiamo triukšmo, netiesioginio matymo įtaisų, motorinių transporto priemonių šviesų montavimo ir šviesos signalinių įtaisų, L3 transporto priemonių, mopedų ir žemės ūkio transporto priemonių, SND varomų transporto priemonių, vairo mechanizmo, transporto priemonių signalizacijos sistemų, priekinių žibintų su dujų išlydžio šviesos šaltiniais, bendrųjų miesto ir tolimojo susisiekimo autobusų konstrukcijos reikalavimų, simetrišką artimąją šviesą skleidžiančių priekinių žibintų, apsaugos nuo vagysčių ir signalizacijos sistemų, padangų riedėjimo varžos, riedėjimo triukšmo ir sukibimo su šlapia danga, medžiagų degumo, adaptyviųjų priekinio apšvietimo sistemų, lengvųjų automobilių atsarginių ratų, priekinio regėjimo lauko, padangų slėgio stebėsenos sistemos, padangų montavimo, šviesos signalo įtaisų, kelio apšvietimo įtaisų, šviesogrąžių įtaisų, M1 ir N1 kategorijų transporto priemonių pažangiosios avarinio stabdymo sistemos, automatizuotos eismo juostos laikymosi sistemos, pasaulinių suderintų lengvųjų transporto priemonių bandymų ir įvykių duomenų savirašio;
 –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio;
 –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaisų patvirtinimo;
 –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių;
 –pasiūlymo dėl naujos JT taisyklės dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą;
 –pasiūlymo dėl Bendrojo techninio reglamento (JT BTR) Nr. 9 pakeitimų;
 –pasiūlymo dėl Suvestinės rezoliucijos (R.E.5) dėl bendros šviesos šaltinių kategorijų specifikacijos pakeitimų;
 –pasiūlymo dėl naujo Bendrojo nutarimo (M.R.4) dėl panoraminio stoglangio stiklų;
 pateiktų balsavimui 2021 m. kovo mėn. WP.29 grupės sesijoje, vyksiančioje 2021 m. kovo 9–11 d. Be to, būtina apibrėžti Sąjungos poziciją dėl:
 –pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų.
 Sąjunga turėtų pritarti minėtiesiems teisės aktams, nes jie atitinka Sąjungos vidaus rinkos politikos priemones, susijusias su automobilių pramone, ir dera su Sąjungos transporto, klimato ir energetikos politika. Tačiau tam, kad Sąjunga galėtų balsuoti už naują JT taisyklę dėl įvykių duomenų savirašio ir jos 01 serijos pakeitimus, Europos Komisijos pateiktas neoficialus dokumentas, kuriuo keičiamos pereinamojo laikotarpio nuostatos, turi būti svarstomas kartu su JT taisyklės 01 serijos dokumentu. Siūlomu pakeitimu siekiama iš dalies pakeistos JT taisyklės taikymo datas suderinti su Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (ES) 2019/2144, kuriuo reikalaujama, kad nuo 2022 m. liepos 6 d. naujų tipų transporto priemonėse ir nuo 2024 m. liepos 7 d. visose transporto priemonėse būtų įrengtas įvykių duomenų savirašis.
 Visi šie teisės aktai daro itin teigiamą poveikį ES automobilių pramonės konkurencingumui ir tarptautinei prekybai. Nubalsavus už šiuos teisės aktus, visoje Sąjungoje būtų skatinama technologijų pažanga, išnaudojami masto ekonomijos privalumai, užkertamas kelias vidaus rinkos susiskaidymui ir užtikrinamas vienodas automobilių standartų taikymas.
 O kadangi JT taisyklės dėl specialių įspėjamųjų šviesų žibintų vienodos nuostatos Sąjungoje netaikomos, Sąjungos pozicijos dėl šiuo metu JT EEK WP.29 grupėje svarstomų JT taisyklės Nr. 65 pakeitimų pasiūlymo nustatyti nereikia.
 Pasiūlymas dėl įvykių duomenų savirašio veiksmingumo elementų gairių nėra parengtas balsavimui 2021 m. kovo mėn. WP 29 posėdyje ir jį reikia toliau svarstyti atitinkamame specialiame pagalbiniame WP.29 organe.
 Rengiant šį pasiūlymą nepriklausomo tyrimo neprireikė. Tačiau šį pasiūlymą peržiūrės Motorinių transporto priemonių techninis komitetas.
 4.TEISINIS PAGRINDAS
 4.1.
 Procedūrinis teisinis pagrindas
 4.1.1.
 Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sąvoka „teisinę galią turintys aktai“ apima aktus, turinčius teisinę galią pagal aptariamą organą reglamentuojančias tarptautinės teisės normas. Ji taip pat apima priemones, kurios nėra privalomos pagal tarptautinę teisę, tačiau „gali stipriai paveikti Sąjungos teisės akto leidėjo priimamų teisės aktų [...] turinį“
 3
 .
 4.1.2.
 Taikymas aptariamuoju atveju
 WP.29 grupė yra organas, kurio veikloje dalyvaujančios JT EEK susitariančiosios šalys nagrinėja Pataisyto 1958 m. susitarimo ir Paralelaus susitarimo įgyvendinimo klausimus.
 Aktai, kuriuos turi priimti WP.29 grupė, turi teisinę galią.
 Numatomame akte nurodytos JT taisyklės bus privalomos Sąjungai ir kartu su JT bendraisiais techniniais reglamentais ir rezoliucijomis galės iš esmės įtakoti ES teisės aktų, susijusių su transporto priemonių tipo patvirtinimu, turinį.
 Numatomais aktais susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.
 Materialinis teisinis pagrindas
 4.2.1.
 Principai
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 4.2.2. Taikymas aptariamuoju atveju
 Pagrindinis numatomo akto tikslas ir turinys yra susiję su teisės aktų suderinimu. Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 114 straipsnis.
 4.3.
 Išvada
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 114 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 2021/0032 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl siūlomų taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, siūlomų Bendrojo techninio reglamento Nr. 9 pakeitimų, siūlomų Suvestinės rezoliucijos R.E.5 pakeitimų, pasiūlymų dėl keturių naujų JT taisyklių dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą, pasiūlymo dėl naujo Bendrojo nutarimo M.R.4 ir pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 114 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)Tarybos sprendimu 97/836/EB
 4
 Sąjunga prisijungė prie Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos (JT EEK) susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (toliau – Pataisytas 1958 m. susitarimas). Pataisytas 1958 m. susitarimas įsigaliojo 1998 m. kovo 24 d.;
 (2)Tarybos sprendimu 2000/125/EB
 5
 Sąjunga prisijungė prie Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (toliau – Paralelus susitarimas). Paralelus susitarimas įsigaliojo 2000 m. vasario 15 d.;
 (3)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) 2018/858
 6
 nustatomos visų naujų transporto priemonių, sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų tipo patvirtinimo ir pateikimo rinkai administracinės nuostatos ir techniniai reikalavimai. Vadovaujantis tuo reglamentu pagal Pataisytą 1958 m. susitarimą priimtos taisyklės (toliau – JT taisyklės) buvo įtrauktos į ES tipo patvirtinimo sistemą kaip tipo patvirtinimo reikalavimai arba kaip Sąjungos teisės aktų alternatyvos;
 (4)pagal Pataisyto 1958 m. susitarimo 1 straipsnį ir Paralelaus susitarimo 6 straipsnį JT EEK Pasaulinis transporto priemonių reglamentų derinimo forumas (JT EEK WP.29) gali priimti JT taisyklių, JT bendrųjų techninių reglamentų (JT BTR) ir JT rezoliucijų pakeitimų pasiūlymus ir naujų JT taisyklių, JT BTR ir JT rezoliucijų dėl transporto priemonių patvirtinimo pasiūlymus. Be to, pagal tas nuostatas JT EEK WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT BTR pakeitimų parengimo įgaliojimų arba dėl naujų JT BTR parengimo ir gali priimti pasiūlymus dėl JT BTR įgaliojimų pratęsimo;
 (5)2021 m. kovo 9–11 d. Pasaulinio forumo 183-ojoje sesijoje WP.29 gali priimti pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, pasiūlymą dėl Bendrojo techninio reglamento Nr. 9 pakeitimų, pasiūlymą dėl Suvestinės rezoliucijos R.E.5 pakeitimų, pasiūlymus dėl keturių naujų JT taisyklių – dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą, pasiūlymą dėl naujo Bendrojo nutarimo M.R.4. Be to, JT EEK WP.29 turi priimti pasiūlymus dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų;
 (6)tikslinga nustatyti poziciją dėl tų pasiūlymų priėmimo, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi JT EEK WP.29 grupėje, kadangi JT taisyklės Sąjungai bus privalomos ir kartu su JT bendraisiais techniniais reglamentais ir Suvestine rezoliucija bei Bendruoju nutarimu gali iš esmės įtakoti Sąjungos teisės aktų, susijusių su transporto priemonių tipo patvirtinimu, turinį;
 (7)atsižvelgiant į įgytą patirtį ir technikos raidą, reikia iš dalies pakeisti ar papildyti reikalavimus, susijusius su tam tikrais elementais ar savybėmis, kuriems taikomos JT taisyklės Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154 ir 157 ir JT taisyklė dėl įvykių duomenų savirašio, taip pat Suvestinė rezoliucija R.E.5;
 (8)be to, reikia iš dalies pakeisti JT BTR Nr. 9 tam tikras nuostatas;
 (9)siekiant atsižvelgti į technikos pažangą ir pagerinti transporto priemonių saugą reikia priimti keturias naujas JT taisykles – dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą. Kartu numatoma priimti naują Bendrąjį nutarimą M.R.4 dėl panoraminio stoglangio stiklų,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi per 2021 m. kovo 9–11 d. rengiamą JT EEK Pasaulinio transporto priemonių reglamentų derinimo forumo 183-ą sesiją, yra balsuoti už pasiūlymus, išvardytus šio sprendimo priede.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Pirmininkas
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).
 (2)
 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).
 (3)
 2014 m. spalio 7 d. Teisingumo Teismo sprendimas Vokietija prieš Tarybą, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61–64 punktai.
 (4)
 1997 m. lapkričio 27 d. Tarybos sprendimas 97/836/EB dėl Europos bendrijos prisijungimo prie Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos susitarimo dėl suvienodintų techninių normų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse, ir pagal tas normas suteiktų patvirtinimų abipusio pripažinimo sąlygų (pataisytas 1958 m. susitarimas) (OL L 346, 1997 12 17, p. 78).
 (5)
 2000 m. sausio 31 d. Tarybos sprendimas 2000/125/EB dėl Susitarimo dėl bendrųjų techninių reglamentų priėmimo ratinėms transporto priemonėms, įrangai ir dalims, kurios gali būti montuojamos ir (arba) naudojamos ratinėse transporto priemonėse (Paralelus susitarimas), patvirtinimo (OL L 35, 2000 2 10, p. 12).
 (6)
 2018 m. gegužės 30 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2018/858 dėl motorinių transporto priemonių ir jų priekabų bei tokioms transporto priemonėms skirtų sistemų, komponentų ir atskirų techninių mazgų patvirtinimo ir rinkos priežiūros, kuriuo iš dalies keičiami reglamentai (EB) Nr. 715/2007 ir (EB) Nr. 595/2009 bei panaikinama Direktyva 2007/46/EB (OL L 151, 2018 6 14, p. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 02 05
 COM(2021) 58 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Sąjunga turi laikytis Jungtinių Tautų Europos ekonomikos komisijos Pasauliniame transporto priemonių reglamentų derinimo forume, dėl siūlomų taisyklių Nr. 13, 13-H, 18, 30, 41, 46, 48, 53, 54, 67, 74, 75, 79, 86, 97, 98, 106, 107, 113, 116, 117, 118, 123, 124, 125, 141, 142, 148, 149, 150, 152, 154, 157 ir JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pakeitimų, siūlomų Bendrojo techninio reglamento Nr. 9 pakeitimų, siūlomų Suvestinės rezoliucijos R.E.5 pakeitimų, pasiūlymų dėl keturių naujų JT taisyklių dėl įvykių duomenų savirašio, dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaiso patvirtinimo, dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių, dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą, pasiūlymo dėl naujo Bendrojo nutarimo M.R.4 ir pasiūlymų dėl JT taisyklių Nr. 155 ir 156 aiškinamųjų dokumentų
 PRIEDAS
 Taisyklės Nr.
 Darbotvarkės klausimas
 Dokumento nuoroda
 1
 13
 JT taisyklės Nr. 13 11 serijos pakeitimų 18 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/12
 13-H
 JT taisyklės Nr. 13-H 01 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/13
 18
 JT taisyklės Nr. 18 03 serijos pakeitimų 04 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/23
 30
 JT taisyklės Nr. 30 02 serijos pakeitimų 23 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/2
 41
 JT taisyklės Nr. 41 naujos 05 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/3
 41
 JT taisyklės Nr. 41 04 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/4
 46
 JT taisyklės Nr. 46 04 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/19
 48
 JT taisyklės Nr. 48 04 serijos pakeitimų 19 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/28
 48
 JT taisyklės Nr. 48 05 serijos pakeitimų 14 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/29
 48
 JT taisyklės Nr. 48 06 serijos pakeitimų 14 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/30
 48
 JT taisyklės Nr. 48 07 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/31
 53
 JT taisyklės Nr. 53 02 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/32
 53
 JT taisyklės Nr. 53 03 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/33
 54
 JT taisyklės Nr. 54 pradinės serijos pakeitimų 24 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/5
 67
 JT taisyklės Nr. 67 03 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/20
 67
 JT taisyklės Nr. 67 02 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/21
 74
 JT taisyklės Nr. 74 01 serijos pakeitimų 13 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/35
 74
 JT taisyklės Nr. 74 02 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/36
 75
 JT taisyklės Nr. 75 pradinės serijos pakeitimų 19 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/6
 79
 JT taisyklės Nr. 79 03 serijos pakeitimų 4 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/14
 86
 JT taisyklės Nr. 86 01 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/37
 97
 JT taisyklės Nr. 97 01 serijos pakeitimų 9 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/24
 98
 JT taisyklės Nr. 98 01 serijos pakeitimų 10 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/38
 98
 JT taisyklės Nr. 98 02 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/39
 106
 JT taisyklės Nr. 106 pradinės serijos pakeitimų 19 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 7
 107
 JT taisyklės Nr. 107 09 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 26
 113
 JT taisyklės Nr. 113 01 serijos pakeitimų 7 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 40
 113
 JT taisyklės Nr. 113 02 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 41
 113
 JT taisyklės Nr. 113 03 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 42
 116
 JT taisyklės Nr. 116 pradinės redakcijos 08 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/
 25
 117
 JT taisyklės Nr. 117 02 serijos pakeitimų 13 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/8
 118
 JT taisyklės Nr. 118 04 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/27
 123
 JT taisyklės Nr. 123 01 serijos pakeitimų 10 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/43
 123
 JT taisyklės Nr. 123 02 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/44
 124
 JT taisyklės Nr. 124 pradinės serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/9
 125
 JT taisyklės Nr. 125 01 serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/22
 141
 JT taisyklės Nr. 141 naujos 01 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/10/Rev.1
 142
 JT taisyklės Nr. 142 naujos 01 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/11
 148
 JT taisyklės Nr. 148 pradinės serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/45
 149
 JT taisyklės Nr. 149 pradinės serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/46
 150
 JT taisyklės Nr. 150 pradinės serijos pakeitimų 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/47
 152
 JT taisyklės Nr. 152 pradinės redakcijos 3 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/15
 152
 JT taisyklės Nr. 152 01 serijos pakeitimų 2 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/16
 152
 JT taisyklės Nr. 152 02 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/18
 154
 JT taisyklės Nr. 154 pradinės redakcijos 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/56
 154
 JT taisyklės Nr. 154 01 serijos pakeitimų 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/57
 157
 JT taisyklės Nr. 157 pradinės redakcijos 1 papildymo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/17
 Nauja JT taisyklė
 Naujos JT taisyklės dėl įvykių duomenų savirašio pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2020/123/Rev.1
 Nauja JT taisyklė
 JT taisyklės dėl įvykio duomenų savirašio 01 serijos pakeitimų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/58,
 WP29-183-03
 Nauja JT taisyklė
 Naujos JT taisyklės dėl motorinių transporto priemonių apsaugos nuo neteisėto naudojimo ir apsaugos nuo neteisėto naudojimo įtaisų (užrakto sistemos pagalba) patvirtinimo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/48
 Nauja JT taisyklė
 Naujos JT taisyklės dėl imobilizatorių patvirtinimo ir transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos imobilizatorių pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/49
 Nauja JT taisyklė
 Naujos JT taisyklės dėl signalizacijos sistemos patvirtinimo ir dėl transporto priemonės patvirtinimo atsižvelgiant į jos signalizacijos sistemą pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/50
 BTR Nr.
 Darbotvarkės klausimas
 Dokumento nuoroda
 9
 JT BTR Nr. 9 3 pakeitimo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/53,
 ECE/TRANS/WP.29/2021/54
 Rezoliucijos Nr.
 Darbotvarkės klausimas
 Dokumento nuoroda
 R.E.5
 Suvestinės rezoliucijos dėl šviesos šaltinių kategorijų bendrosios specifikacijos 6 pakeitimo pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/51
 M.R.4
 Naujo Bendrojo nutarimo dėl panoraminio stoglangio stiklų pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/52,
 ECE/TRANS/WP.29/2021/55
 Kita
 Darbotvarkės klausimas
 Dokumento nuoroda
 Aiškinamasis dokumentas
 JT taisyklės Nr. 155 dėl kibernetinio saugumo ir kibernetinio saugumo valdymo sistemos aiškinamojo dokumento pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/59
 Aiškinamasis dokumentas
 JT taisyklės Nr. 156 dėl programinės įrangos atnaujinimo ir programinės įrangos atnaujinimo valdymo sistemos aiškinamojo dokumento pasiūlymas
 ECE/TRANS/WP.29/2021/60
 (1)
 Visus šioje lentelėje nurodytus dokumentus galima rasti adresu:
 https://unece.org/transport/events/wp29-world-forum-harmonization-vehicle-regulations-183rd-session


text:
 12.3.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 66/17
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 242/2011
 z dnia 11 marca 2011 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [Chleb prądnicki (ChOG)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 7 ust. 4 akapit pierwszy,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 6 ust. 2 akapit pierwszy rozporządzenia (WE) nr 510/2006 wniosek Polski o rejestrację nazwy „Chleb prądnicki” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (2).
 (2)
 Ponieważ do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 510/2006, nazwa ta powinna zostać zarejestrowana,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa wymieniona w załączniku do niniejszego rozporządzenia zostaje zarejestrowana.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 11 marca 2011 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 Dacian CIOLOŞ
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 93 z 31.3.2006, s. 12.
 (2) Dz.U. C 187 z 10.7.2010, s. 16.
 ZAŁĄCZNIK
 Środki spożywcze, o których mowa w załączniku I do rozporządzenia (WE) nr 510/2006:
 Klasa 2.4: Chleb, ciasto, ciastka, wyroby cukiernicze, herbatniki i inne wyroby piekarskie
 POLSKA
 Chleb prądnicki (ChOG)


type: wikipedia

text:
Porteño es el gentilicio que únicamente corresponde a los nacidos en el territorio que hoy es la Ciudad Autónoma de Buenos Aires (CABA), en Argentina. No debe confundirse con el gentilicio «bonaerense».
 El gentilicio «porteño» está reservado únicamente para los nacidos en la Ciudad Autónoma de Buenos Aires y no es correcto utilizarlo para designar a los nacidos en la Provincia de Buenos Aires, que es un territorio políticamente separado de la Ciudad de Buenos Aires.
 Este caso es el típico caso de cuando un mismo conglomerado urbano se encuentran repartido entre dos provincias, estados o jurisdicciones de primer orden. Es decir, esta situación es igual a las siguientes: el de Barranqueras y Resistencia es chaqueño y el de Corrientes capital es correntino, el de Cipolletti es rionegrino y el de Neuquén capital es neuquino, el de Viedma es rionegrino y el de Carmen de Patagones es bonaerense y el de Paraná es entrerriano y el Santa Fe capital es santafesino; entre otros ejemplos. En todos esos núcleos urbanos anteriormente mencionado conforman un único conglomerado urbano que en las tareas de día a día (trabajo, estudios, atención hospitalaria, movimientos, etc) funcionan prácticamente como una única ciudad.
 Cabe destacar que la revitalización del gentilicio "porteño" y su restricción a los límites de la Capital Federal se corresponden con la conformación de la ciudad autónoma de Buenos Aires a partir de 1994. Hasta entonces el uso de la palabra "porteños" para referirse a sí mismos estaba más relacionado al ámbito cultural y a lo "pintoresco" que a lo cotidiano, similar de alguna manera al uso de "galo" por francés o de "teutón" por alemán. La autonomía motivó, más que nada en la dirigencia de la nueva entidad política, la necesidad de diferenciarse de la provincia homónima, y de este modo el uso del gentilicio se generalizó, cobrando nuevo impulso. La promoción de este uso exclusivista del término "porteño" deja al habitante del Gran Buenos Aires sin el gentilicio compartido con los capitalinos, interrumpiendo de este modo el empleo tradicional del término, el cual aludía en el siglo XIX a todos los habitantes de la provincia. A pesar de que la ciudad y el Gran Buenos Aires constituyen un área geográfica y sociocultural común, la dinámica política de la autonomía de la ciudad de Buenos Aires terminó imponiendo una identidad diferenciada, que se expresa en el uso exclusivo del gentilicio en cuestión. Desde la provincia de Buenos Aires también se dio un proceso análogo a partir los años '90 del siglo XX, cuando desde los sucesivos gobiernos provinciales se comienza a nombrar a instituciones, entidades y habitantes con el gentilicio "bonaerense", hasta entonces un cultismo de uso poco frecuente. Más allá del empleo formal de los gentilicios antedichos, las personas provenientes del Gran Buenos Aires y de La Plata son identificadas en el interior de la Argentina y en países limítrofes como "porteños". Este cambio del gentilicio "porteño" a "bonaerense" se puede entender como una etapa en un proceso que comienza con la ley de 1880 de federalización de la ciudad de Buenos Aires. Lo que en un momento representó una identidad regional devino en un gentilicio oficial y exclusivo. A la pérdida territorial que sufrió la provincia de Buenos Aires dispuesta por esta ley, y que fue resistida en su momento por un alzamiento armado que dejó al menos tres mil muertos, le sigue poco más de un siglo después la pérdida de su gentilicio histórico.
 Historia del uso del gentilicio
 El uso del gentilicio para referirse a los habitantes de la ciudad de Buenos Aires, refundada en 1580 como Ciudad de la Trinidad, Puerto de Santa María de los Buenos Ayres, es de larga data. Aunque anterior es el gentilicio referido a El Puerto de Santa María, (Cádiz) España, fundada por el rey ateniense Menesteo, ocupada por los árabes y luego reconquistada por el rey español Alfonso X 'el Sabio' en 1281.
 Poco poblado el territorio rural cercano y dependientes de la capital, el uso se hizo extensivo a sus habitantes. Tras la independencia, era incluso habitual entre los extranjeros utilizar el vocablo porteño como sinónimo de argentino. De esto deja fe lo siguiente: «Sucedía generalmente en los primeros tiempos de la guerra de la emancipación americana que tanto los nuevos estados cuanto muchos extranjeros que no conocían la geografía o división política de las Provincias Unidas del Río de la Plata consideraban sinónimo de argentino los adjetivos de porteño o de Buenos Aires, así en Chile como en el Perú y en Bolivia como en Colombia, a los ciudadanos del Río de la Plata no nos llamaban ni han llamado argentinos sino general e indiferentemente porteños o de Buenos Aires. Los argentinos mismos que entonces y aun después hayan viajado por esas regiones probablemente han tenido ocasión de notar esa costumbre aunque posteriormente se ha modificado bastante cuando han ido conocidas las Constituciones políticas de los nuevos estados».<ref>Gerónimo Espejo, Apuntes Históricos, en La Revista de Buenos Aires, Año III, No 28, Buenos Aires, Agosto de 1865, p.443</ref>
 Hasta las primeras décadas del siglo XIX el vocablo "argentino" era de hecho un sinónimo de "porteño", un adjetivo para referirse a lo relacionado con el Río de la Plata o la Ciudad de Buenos Aires, que se extendía a los territorios que administrativamente dependían de esta ciudad, a los que se denominaban "provincias argentinas".
 No obstante, en las restantes provincias el gentilicio argentino fue adoptado, especialmente tras el Congreso General de 1824. Sin embargo, aún en 1839 algunos restringían el alcance del gentilicio argentino a los porteños, aunque despertaba la indignación de los provincianos que lo habían hecho suyos, como puede verse en las Memorias del general cordobés José María Paz. No sucedió lo propio con el de porteño y los tempranos conflictos civiles, cuyo foco fue en buena medida la resistencia a los intentos de la ciudad de Buenos Aires de hegemonizar el poder político y económico en la nueva nación, no contribuyeron a ello, siendo la dicotomía "porteño"-"provinciano"/Buenos Aires (la ciudad)-"interior" clave en la política y cultura argentina, especialmente en la época del Directorio y después de constituido el Estado de Buenos Aires.
 En la provincia de Buenos Aires el término continuó usándose tanto para los habitantes de la ciudad de Buenos Aires como para los habitantes puebleros y rurales (habitantes de "la campaña") de los distintos territorios bajo dominio de la ciudad de Buenos Aires. Tras la expedición de Juan Manuel de Rosas contra las tribus aborígenes, la relación de cautivos rescatados los curiosamente clasifica a todos como "porteños", especificando luego el pueblo. Así, uno es "porteño de Lobos", otro "porteño de Dolores" y otro más un "porteño del Salto". Hay también una "porteña del Pergamino".Academia Nacional de la Historia (Argentina), Juan Manuel de Rosas y la redención de cautivos en su campaña al desierto (1833-1834), 1979
 Tras el fracaso de la Revolución de 1880 y la federalización de la ciudad de Buenos Aires, convertida en capital de la República y separada políticamente, a esos efectos, del resto de la provincia. Desde entonces, se emplearía la forma porteño para los habitantes de esa ciudad y la forma bonaerense para los habitantes de la ya separada provincia de Buenos Aires.
 En el Diccionario de la Real Academia Española (DRAE) de 1884 ya aparece la palabra porteño, que define como "Natural del Puerto de Santa Maria. U.t.c.s.//Perteneciente a esta ciudad". Esto puede hacer referencia al habitante del Puerto de Santa María de los Buenos Aires pero también al del Puerto de Santa María (Cádiz). En el Diccionario de la Real Academia Española (DRAE) de 1899 (pag 851,3) agrega la acepción bonaerense y recién en la versión del año 1970 (pág. 1.051,2) se especifica claramente Perteneciente o relativo a la ciudad de la Santísima Trinidad y Puerto de Santa María de los Buenos Aires. Recién en el DRAE de 1984 (pág. 1.089,2), reconociendo el uso del gentilicio en otros pueblos, se define como: Aplícase a naturales de diversas ciudades de España y América en las que hay puertos.//Por antonom. natural del Puerto de Santa María. Perteneciente o relativo a la ciudad de la Santísima Trinidad y Puerto de Santa María de los Buenos Aires de Argentina, hoy Buenos Aires.//Natural de Valparaíso. u.t.c.s.//Natural de Puerto Carreño''.
 Véase también
 Porteño (gentilicio)
 Origen del nombre de la República Argentina
 Español rioplatense
 Lunfardo
 Referencias
 Notas
 Porteños


text:
Το στιλ της κουλ (χαλαρής) τζαζ θεωρείται από πολλούς ένα από τα ακραία σημεία της μέχρι σήμερα εξέλιξης της τζαζ μουσικής και αναπτύχθηκε περίπου στη δεκαετία του 1950. Ενα χρόνο νωρίτερα ο Miles Davis ηχογραφεί ένα άλμπουμ που θα καθορίσει κάποια χαρακτηριστικά αυτού του στυλ. Είναι γνωστό πως ανέκαθεν, από τα προηγούμενα χρόνια υπήρχαν δύο απόψεις-διαθέσεις του τρόπου παιξίματος της τζαζ. Η λεγόμενη hot jazz όπου οι μουσικοί έπαιζαν forte και γρήγορα tempos γνωστές συνθέσεις της εποχής σε διασκευές και με σόλος και στα δικά τους βέβαια κομμάτια, και η πιο "χαλαρή" προσέγγιση, χωρίς να ονοματίζεται κάπως, με piano-forte διακυμάνσεις στον τρόπο παιξίματος και με ποιο αργά tempos. Αυτό συνέβη και σε αυτή την εποχή - περίοδο της τζαζ. Ο Miles Davis σ' αυτό το άλμπουμ ενορχήστρωσε κομμάτια με μια big band βάζοντας τους μουσικούς να παίξουν συχνά σε ποιο χαμηλές δυναμικές, χρησιμοποιώντας με διαφορετικό τρόπο, απ' ότι συνήθως, την αρμονία. Παρόμοια κι άλλοι μουσικοί, κυρίως λευκοί, άρχισαν να εναρμονίζουν γνωστά κομμάτια αλλά κι όταν έγραφαν δικά τους, χρησιμοποιώντας αρμονικές τεχνικές δανειζόμενοι από την κλασσική μουσική κι από τις διάφορες ιστορικές περιόδους της. Από την εποχή του Βιβάλντι, Ιταλικό ροντό (Blue rondo a la turk - DAVE BRUBECK), αναγεννησιακές μουσικές φόρμες, φούγκα, αντίστιξη, ένα πάντρεμα δηλαδή της τζαζ με την κλασσική μουσική. Αυτό ήταν ένα μέρος της κουλ τζαζ. Το άλλο είχε να κάνει απλά με την χρήση χαμηλών δυναμικών(mezzo-forte, piano) στην εκτέλεση των μουσικών θεμάτων αλλά και των σόλος. Επίσης ακόμη ένα χαρακτηριστικό της ήταν και η ελάττωση του χρόνου που δίνοντας για τα σόλος. Μεγαλύτερες σε χρόνο ενορχηστρώσεις, μικρότερα ή και καθόλου σόλος στις φόρμες. Αλλο χαρακτηριστικό είναι πως κλασσικά όργανα όπως το φλάουτο εισάγονται στην τζαζ για πρώτη φορά, αλλά και κουαρτέτα εγχόρδων ποιο συχνά συμμετέχουν σε ηχογραφήσεις. Μια τέτοια προσέγγιση της τζαζ γοήτευσε πολλούς νεαρούς λευκούς μουσικούς, ειδικότερα στην Καλιφόρνια και το Λος Άντζελες, για αυτό και συχνά αναφέρεται και ως σχολή της Δυτικής Ακτής. Ανάμεσα στους μουσικούς που έπαιξαν κουλ τζαζ βρίσκονται οι Ντέηβ Μπρούμπεκ, Λένι Τριστάνο, Τσετ Μπέικερ, Σταν Γκετς, Τζέρυ Μάλιγκαν, το Μόντερν τζαζ κούαρτετ και άλλοι. Να σημειώσουμε βέβαια πως ενώ από τους πρώτους εκφραστές αυτής της άποψης είναι ο Μάιλς Ντέιβις, εν τούτοις πολύ σύντομα έφτιαξε το δικό του κουιντέτο παίζοντας ποιο hot jazz, δημιουργώντας, μαζί με άλλους το Hard-bop, ένα νέο στυλ τότε.
 Κύριοι εκπρόσωποι της cool - west coast jazz :
 Ντέηβ Μπρούμπεκ
 Τζέρι Μάλιγκαν
 Τσετ Μπέικερ
 Μάιλς Ντέηβις
 Μπιλ Έβανς
 Τσίκο Χάμιλτον
 Μουσικά δείγματα
 Boplicity -- σύνθεση του Μάιλς Ντέηβις από τον δίσκο Birth of the Cool
 (Πιθανόν να χρειαστείτε ειδικό λογισμικό για να ακούσετε τα παραπάνω μουσικά αρχεία)
 Τζαζ μουσική


text:
Albertiny Reparatus (Pozsony, 1777. május 17. – Ivánc, 1847. október 10.) ferences rendi pap, egyházi író.
 Élete
 1797-ben lépett be a rendbe; 1801-be szentelték pappá. Élete legnagyobb részét Pesten töltötte, mint tábori lelkész. Idős korában Ivácon élt, ő volt a Sigray grófok házi lelkésze.
 Munkái
 Rede von dem Werth des Alters, und von unsern obliegenden Pflichten gegen dasselbe. Ofen, 1826
 Források
 Magyar ferences szerzetesek
 1777-ben született személyek
 1847-ben elhunyt személyek


type: caselaw

text:
 25.8.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 282/55
 Klage, eingereicht am 2. Juli 2014 — Sertrans Catalunya/Kommission
 (Rechtssache T-504/14)
 2014/C 282/73
 Verfahrenssprache: Spanisch
 Parteien
 Klägerin: Sertrans Catalunya, SA (Barcelona, Spanien) (Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt J. De Juan Casadevall)
 Beklagte: Europäische Kommission
 Anträge
 Die Klägerin beantragt,
 —
 den angefochtenen Beschluss für nichtig zu erklären;
 —
 hilfsweise, für den Fall, dass das SEAF als rechtswidrige staatliche Beihilfe angesehen werden sollte, die Rückforderung nur bis zur Veröffentlichung der Entscheidung über die Eröffnung des förmlichen Prüfverfahrens im Amtsblatt am 21. September 2011 anzuordnen und
 —
 der Europäischen Kommission die Kosten aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Die Klagegründe und wesentlichen Argumente sind dieselben wie in der Rechtssache T-500/14, Derivados del Flúor/Kommission.


text:
 21.9.2012
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 255/25
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) No 860/2012 НА КОМИСИЯТА
 от 20 септември 2012 година
 за изменение на представителните цени и размера на допълнителните вносни мита за някои продукти от сектора на захарта, определени с Регламент за изпълнение (ЕС) No 971/2011 за 2011/2012 пазарна година
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета от 22 октомври 2007 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и относно специфични разпоредби за някои земеделски продукти (Общ регламент за ООП) (1),
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 951/2006 на Комисията от 30 юни 2006 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 318/2006 на Съвета по отношение на търговията с трети страни в сектора на захарта (2), и по-специално член 36, параграф 2, втора алинея, второ изречение от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Размерите на представителните цени и на допълнителните вносни мита, приложими за бяла захар, сурова захар и някои сиропи, за пазарната 2011/2012 година са определени с Регламент за изпълнение (ЕС) No 971/2011 на Комисията (3). Посочените цени и мита са последно изменени с Регламент за изпълнение (ЕС) No 805/2012 на Комисията (4).
 (2)
 Данните, с които Комисията разполага понастоящем, налагат изменение на посочените размери съгласно член 36 от Регламент (ЕО) No 951/2006.
 (3)
 С оглед на необходимостта да се осигури възможно най-бързо прилагане на дадената мярка след предоставянето на актуализираните данни, настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Представителните цени и допълнителните вносни мита, приложими за продуктите, посочени в член 36 от Регламент (ЕО) No 951/2006, определени с Регламент за изпълнение (ЕС) No 971/2011 за пазарната 2011/2012 година, се изменят съгласно приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави-членки.
 Съставено в Брюксел на 20 септември 2012 година.
 За Комисията, от името на председателя,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Генерален директор на Генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 299, 16.11.2007 г., стр. 1.
 (2) ОВ L 178, 1.7.2006 г., стр. 24.
 (3) ОВ L 254, 30.9.2011 г., стр. 12.
 (4) ОВ L 244, 8.9.2012 г., стр. 9.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Изменени размери на представителните цени и на допълнителните вносни мита за бяла захар, сурова захар и продукти с код по КН 1702 90 95, приложими от 21 септември 2012 година
 (В евро)
 Код по КН
 Размер на представителната цена за 100 kg нето от съответния продукт
 Размер на допълнителното мито за 100 kg нето от съответния продукт
 1701 12 10 (1)
 34,90
 0,68
 1701 12 90 (1)
 34,90
 4,14
 1701 13 10 (1)
 34,90
 0,82
 1701 13 90 (1)
 34,90
 4,43
 1701 14 10 (1)
 34,90
 0,82
 1701 14 90 (1)
 34,90
 4,43
 1701 91 00 (2)
 42,53
 4,71
 1701 99 10 (2)
 42,53
 1,58
 1701 99 90 (2)
 42,53
 1,58
 1702 90 95 (3)
 0,43
 0,26
 (1) Определяне на стандартното качество, както е посочено в приложение IV, точка III от Регламент (ЕО) No 1234/2007.
 (2) Определяне за стандартното качество, както е посочено в приложение IV, точка II от Регламент (ЕО) No 1234/2007.
 (3) Определяне за 1 % съдържание на захароза.


text:
 Carriera
 Jackson dopo aver giocato a livello liceale per la South Lake High School di Reston, Virginia è passato alla Georgetown University dove ha speso quattro stagioni viaggiando a 9,8 punti e 5,1 assist di media a partita, vincendo anche il titolo NCAA nella stagione 1983-84, quando era compagno di squadra di Patrick Ewing.
 Finita la carriera NCAA viene scelto dalla NBA nel draft NBA 1986 al secondo giro con il numero 23 dai New York Knicks.
 Gioca nella NBA solo tre stagioni, per un totale di 89 partite e 888 minuti spesi sul campo di gioco. La media punti è 2,1.
 Premi e riconoscimenti
 Campione NCAA (1984)
 Collegamenti esterni
 Scheda su thedraftreview.com


text:
 1582 (MDLXXXII) a fost ultimul an al calendarului iulian și primul an al calendarului gregorian, care a început într-o zi de miercuri.
 Evenimente
 Nu au existat zile 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12, 13 și 14 octombrie. S-a făcut trecerea de la 4 octombrie la 15 octombrie.
 15 octombrie: Introducerea calendarului gregorian în țările catolice, când Papa Grigore al XIII-lea (n. Ugo Bouncompagni) a decretat reforma calendarului la 24 februarie 1582.
 17 octombrie: Începe a patra domnie a lui Petru Șchiopul în Moldova (1582-1591).
 Arte, Știință, Literatură și Filozofie
 Este tipărită Palia de la Orăștie, prima traducere românească a Vechiului Testament.
 Nașteri
 25 septembrie: Arhiducesa Eleanor de Austria (d. 1620)
 17 noiembrie: Georg, Duce de Brunswick-Lüneburg (d. 1641)
 Decese
 21 iunie: Nobunaga Oda, 47 ani, domnitor feudal japonez (n. 1534)
 4 octombrie: Tereza de Ávila (n. Teresa Sánchez de Cepeda Dávila y Ahumada), 67 ani, călugăriță și scriitoare spaniolă (n. 1515)
 Iancu Sasul (Ioan al V-lea), domn al Moldovei (n.c. 1504)
 Vezi și
 Listă de conducători de stat din 1582
 1582


text:
 12.1.2008
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 8/8
 2007 m. lapkričio 5 d.Court of Appeal (Civil Division) (Jungtinė Karalystė) pateiktas prašymas priimti prejudicinį sprendimą byloje L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie prieš Bellure NV, Malaika Investments Ltd, (veikiančią kaip „Honey pot cosmetic & Perfumery Sales“), Starion International Ltd
 (Byla C-487/07)
 (2008/C 8/15)
 Proceso kalba: anglų
 Prašymą priimti prejudicinį sprendimą pateikęs teismas
 Court of Appeal (Civil Division)
 Šalys pagrindinėje byloje
 Ieškovės: L'Oréal SA, Lancôme parfums et beauté & Cie SNC, Laboratoire Garnier & Cie
 Atsakovės: Bellure NV, Malaika Investments Ltd, veikiančios kaip „Honey pot cosmetic & Perfumery Sales“), Starion International Ltd
 Prejudiciniai klausimai
 1.
 Jei prekybininkas, reklamuodamas savo prekes ar paslaugas, naudoja konkurentui priklausantį įregistruotą prekių ženklą tam, kad palygintų savo parduodamų prekių charakteristikas (visų pirma — kvapą) su konkurento parduodamų, šiuo prekių ženklu pažymėtų prekių charakteristikomis (visų pirma — kvapu), nesupainiodamas prekių ženklų ar kaip nors kitaip nepažeisdamas pagrindinės prekių ženklo kaip kilmės nuorodos funkcijos, ar tokiam naudojimui taikomi Direktyvos 89/104 5 straipsnio 1 dalies a ar b punktai?
 2.
 Jei prekybininkas prekyboje naudoja (visų pirma — lyginamajame sąraše) plačiai žinomą įregistruotą prekių ženklą siekdamas parodyti savo prekės charakteristiką (visų pirma — kvapą):
 a)
 nesukeldamas jokios supainiojimo galimybės; ir
 b)
 tai neturi poveikio plačiai žinomu įregistruotu prekių ženklu pažymėtų prekių pardavimui; ir
 c)
 nepažeidžia pagrindinės įregistruoto prekių ženklo kaip kilmės nuorodos funkcijos ir nesukelia žalos šio prekių ženklo geram vardui juodindamas jo įvaizdį arba kaip nors kitaip jam kenkdamas; ir
 d)
 turi didelės reikšmės prekybininko prekės prekybos skatinimui,
 ar tokiam naudojimui taikomas Direktyvos 89/104 5 straipsnio 1 dalies a punktas?
 3.
 Kokia yra Klaidinančios reklamos direktyvos (84/450) su pakeitimais, padarytais Lyginamosios reklamos direktyva (97/55), 3a straipsnio g punkto formuluotės „nesąžiningai pasinaudoti“ reikšmė, ypač tais atvejais, kai lyginamajame sąraše prekybininkas lygina savo prekę su plačiai žinomu prekių ženklu žymima preke, ir ar taip veikdamas jis nesąžiningai pasinaudoja plačiai žinomo prekių ženklo geru vardu?
 4.
 Kokia yra minėtos direktyvos 3a straipsnio h punkto formuluotės „pateikti prekių ar paslaugų imitacijas ar reprodukcijas“ reikšmė ir visų pirma, ar ši formuluotė apima atvejį, kai nesupainiodama ir nesuklaidindama, šalis paprasčiausiai sako tiesą, kad jo prekės charakteristika (kvapas) yra geresnė nei prekių ženklu apsaugotos plačiai žinomos prekės?
 5.
 Kai prekybininkas naudoja žymenį, kuris yra toks pats kaip ir įregistruotas gerą vardą turintis prekių ženklas, ir šis žymuo nėra klaidinančiai panašus į prekių ženklą ir:
 a)
 esminė įregistruoto prekių ženklo funkcija užtikrinti kilmės garantiją nepažeidžiama ir jai nekeliamas pavojus;
 b)
 įregistruotas prekių ženklas arba jo geras vardas nejuodinami ir jiems nekenkiama bei nekyla jokios grėsmės, kad taip atsitiks;
 c)
 prekių ženklo savininko pardavimai nesumažėja; ir
 d)
 prekių ženklo savininkas nepraranda naudos iš savo prekių ženklo reklamos, prekybos skatinimo, išlaikymo arba stiprinimo;
 e)
 tačiau naudodamas savo žymenį prekybininkas gauna komercinę naudą dėl to, kad šis yra panašus į įregistruotą prekių ženklą,
 ar toks naudojimas yra „nesąžiningas pasinaudojimas“ įregistruoto prekių ženklo geru vardu Prekių ženklo direktyvos 5 straipsnio 2 dalies prasme?


text:
 22.6.2017
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 161/1
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 233/2015
 od 30. listopada 2015.
 o izmjeni Priloga I. (Veterinarska i fitosanitarna pitanja) Sporazumu o EGP-u [2017/1022]
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru (Sporazum o EGP-u), a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Uredba (EU) br. 653/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. o izmjeni Uredbe (EZ) br. 1760/2000 u vezi s elektroničkim označivanjem goveda i označivanjem goveđeg mesa (1) treba se uključiti u Sporazum o EGP-u.
 (2)
 Ova se Odluka odnosi na zakonodavstvo o veterinarskim pitanjima. Zakonodavstvo o veterinarskim pitanjima ne primjenjuje se na Lihtenštajn sve dok je primjena Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije o trgovini poljoprivrednim proizvodima proširena na Lihtenštajn, kako je utvrđeno u sektorskim prilagodbama Priloga I. Sporazumu o EGP-u. Ova se Odluka stoga ne primjenjuje na Lihtenštajn.
 (3)
 Prilog I. Sporazumu o EGP-u trebalo bi stoga na odgovarajući način izmijeniti,
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U točki 7.c (Uredba (EZ) br. 1760/2000 Europskog parlamenta i Vijeća) u poglavlju I. dijelu 1.1. Priloga I. Sporazumu o EGP-u dodaje se sljedeća alineja:
 „—
 32014 R 0653: Uredbom (EU) br. 653/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. svibnja 2014. (SL L 189, 27.6.2014., str. 33.).”
 Članak 2.
 Vjerodostojni su tekstovi Uredbe (EU) br. 653/2014 na islandskom i norveškom jeziku koji se objavljuju u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 1. studenoga 2015. pod uvjetom da su sva priopćenja iz članka 103. stavka 1. Sporazuma o EGP-u poslana (*1).
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u Službenog lista Europske unije i u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 30. listopada 2015.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednica
 Oda SLETNES
 (1) SL L 189, 27.6.2014., str. 33.
 (*1) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


text:
29.8.2009
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 205/27
 Domanda di pronuncia pregiudiziale proposta dalla Cour de cassation (Francia) il 29 giugno 2009 — DHL Express France SAS/Chronopost SA
 (Causa C-235/09)
 2009/C 205/46
 Lingua processuale: il francese
 Giudice del rinvio
 Cour de cassation
 Parti
 Ricorrente: DHL Express France SAS
 Convenuta: Chronopost SA.
 Questioni pregiudiziali
 1)
 Se l’art. 98 del regolamento (CE) 20 dicembre 1993 (1), n. 40/94, debba essere interpretato nel senso che il divieto pronunciato da un tribunale dei marchi comunitari ha effetto di pieno diritto sull’intero territorio della Comunità;
 2)
 In caso di soluzione negativa, se il tribunale abbia il diritto di estendere specificamente tale divieto al territorio di altri Stati nei quali gli atti di contraffazione sono commessi o minacciano di essere commessi;
 3)
 In ogni caso, se le misure coercitive di cui il tribunale, in applicazione del diritto nazionale, ha corredato il divieto da esso pronunciato siano applicabili nel territorio degli Stati membri nei quali tale divieto produrrebbe il suo effetto;
 4)
 In caso contrario, se il tribunale possa pronunciare una siffatta misura coercitiva, simile o diversa da quella che esso adotta in virtù del diritto nazionale, in applicazione del diritto nazionale degli Stati nei quali tale divieto avrebbe effetto.
 (1) Regolamento (CE) del Consiglio 20 dicembre 1993, n. 40/94, sul marchio comunitario (GU 1994, L 11, pag. 1).


jurisdiction: US

text:
 115 HR 6115 IH: Safe Home Act of 2018
 U.S. House of Representatives
 2018-06-14
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I115th CONGRESS2d SessionH. R. 6115IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVESJune 14, 2018Mr. Langevin (for himself and Mr. Marino) introduced the following bill; which was referred to the Committee on Education and the WorkforceA BILLTo amend the Child Abuse Prevention and Treatment Act to include an act of unregulated custody
 transfer in the definition of child abuse and neglect, and for other
 purposes.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Safe Home Act of 2018. 2.Treatment of unregulated custody transfer (a)In generalSection 3 of the Child Abuse Prevention and Treatment Act (42 U.S.C. 5101 note) is amended—
 (1)in paragraph (2)— (A)by striking or an act or failure and inserting an act or failure; and
 (B)by inserting , or an unregulated custody transfer after serious harm; (2)in paragraph (7), by striking ; and and inserting a semicolon;
 (3)in paragraph (8), by striking the period at the end and inserting ; and; and (4)by adding at the end the following new paragraph:
 (9)the term unregulated custody transfer means the abandonment of a child, by the child’s parent, legal guardian, or a person or entity acting on behalf, and with the consent, of such parent or guardian—
 (A)by placing a child with a person who is not— (i)the child’s parent, step-parent, grandparent, adult sibling, adult uncle or aunt, legal guardian, or other relative;
 (ii)a friend of the family who is an adult and with whom the child is familiar; or (iii)a member of the federally recognized Indian tribe of which the child is also a member;
 (B)with the intent of severing the relationship between the child and the parent or guardian of such child; and
 (C)without— (i)reasonably ensuring the safety of the child and permanency of the placement of the child, including by conducting an official home study, background check, and supervision; and
 (ii)transferring the legal rights and responsibilities of parenthood or guardianship under applicable Federal and State law to a person described in subparagraph (A)..
 (b)Technical amendmentParagraph (5) of section 3 of the Child Abuse Prevention and Treatment Act (42 U.S.C. 5101 note) is amended by striking 450b and inserting 5304.
 (c)Effective dateThe amendments made by this section shall take effect on the date that is 1 year after the date of the enactment of this section.


text:
Το Κούριον ήταν αρχαία πόλη στα ΝΔ παράλια της Κύπρου, κοντά στην Επισκοπή.
 Ο Ηρόδοτος και ο Στράβωνας αναφέρουν ότι ήταν αποικία των Αργείων, ένα από τα πιο πλούσια και δυνατά βασίλεια της Κύπρου. Αναφέρεται στο "πρίσμα του Ασαρχαδών" 673-672 π.Χ. με τα άλλα βασίλεια στην Κύπρο (Ιδάλιον, Κίτιον, Σαλαμίνα, Χύτροι, Ταμασσός, Λήδρα και Σόλλοι).
 Σύμφωνα με την μυθολογία, επώνυμος και οικιστής του Κουρίου ήταν ο Κουριεύς γιος του Κινύρα. Οι κάτοικοι αποκαλούνταν Κουριεύς και Κουριάς .
 Ιερό του Απόλλωνα Υλάτη,
 αρχαίο Κούριον,
 Λεμεσός, Κύπρος.
 (8ος αι. π.Χ. - 4ος αι. μ.Χ.)
 Τα πρώτα αρχαιολογικά ευρήματα του ιερού χώρου ανάγονται στον 8ο αι. π.Χ. και σχετίζονται με τη λατρεία του Απόλλωνα Υλάτη, δηλαδή του Απόλλωνα των δασών. Ο χώρος υπήρξε ένα από τα σημαντικότερα λατρευτικά κέντρα του νησιού και εγκαταλείφθηκε κατά τον 4ο αι. μ.Χ.
 Ο μερικώς αναστηλωμένος ναός που δεσπόζει της περιοχής ανηγέρθη σε δύο οικοδομικές φάσεις: Κατά την ύστερη Κλασική ή την πρώιμη Ελληνιστική περίοδο και κατά τη Ρωμαϊκή. Πρόκειται για ένα μικρό πρόστυλο, τετράστυλο ναό με αρράβδωτους κίονες απλοποιημένου κορινθιακού ρυθμού και εδραζόμενο σε βαθμιδωτό κρηπίδωμα.
 Παραπομπές
 Εξωτερικοί σύνδεσμοι
 Κούριον (ιστοσελίδα Τμήματος Αρχαιοτήτων)
 Κούριον (ιστοσελίδα Δήμου Λεμεσού)
 Πόλεις της αρχαίας Κύπρου
 Επαρχία Λεμεσού
 Αρχαιολογικοί τόποι στην Κύπρο
 Γεωγραφία του Ακρωτηρίου και Δεκέλειας
 Εγκαταλελειμμένοι οικισμοί στην Κύπρο


text:
Chasydyzm ( chasidut, dosł. „pobożność, bogobojność”), chasydzi ( chasid, l.mn. chasidim) – ruch religijny lub pobożnościowy o charakterze mistycznym, powstały w łonie judaizmu. Występował w historii w trzech odmianach:
 chasydyzm antyczny lub starożytny – jego przedstawiciele znani są także pod nazwą asydejczyków (zwłaszcza w Biblii Tysiąclecia, wyd. III z 1990 r. i dalsze);
 chasydyzm niemiecki – zwany też aszkenazyjskim lub nadreńskim;
 chasydyzm polski – powszechnie i potocznie zwany chasydyzmem. Ta odmiana jest najszerzej znana, m.in. dlatego, że rozwija się do dziś (jako ruch o odmiennym charakterze, jest jednak w prostej linii spadkobiercą ruchu powstałego w XVIII wieku).
 Zobacz też
 cadyk
 Judaizm ortodoksyjny


text:
Protón je stabilen jedrski delec z maso 1,6726 · 10-27 kg in pozitivnim električnim nabojem 1,6022 · 10-19 As. Protoni skupaj z nevtroni sestavljajo atomska jedra (izjema je jedro v naravi najpogostejšega izotopa vodika 1H, ki ga sestavlja samo proton). Protone in nevtrone v jedru veže močna jedrska sila. Število protonov v jedru je tisto, ki določa, za kateri kemijski element gre.
 Protone se uvršča med barione. Sestavljeni so iz po treh kvarkov: dveh kvarkov »gor« in enega kvarka »dol«.
 V kemiji in biokemiji se izraz »proton« pogosto uporablja za vodikov ion v vodni raztopini, torej za hidronijev ion. V tem kontekstu je protonski donor kislina, protonski akceptor pa baza.
 Zgodovina
 Protone je odkril leta 1918 novozelandski fizik Ernest Rutherford. Pri opazovanju dušika v plinastem agregatnem stanju je v scintilacijskih merilnih napravah opazil sledi vodika pri trku dveh delcev alfa s plinom. Dognal je, da lahko vodik izhaja le iz dušika in zaradi tega mora dušik vsebovati vodikovo jedro. Na ta način je predlagal, da je vodikovo jedro, za katerega so vedeli, da ima vrstno število 1, osnovni delec. Imenoval ga je proton, po grški [besedi protos, kar pomeni prvi.
 Glej tudi
 nukleon
 Viri
 Janez Strnad, Iz takšne so snovi kot sanje: od atomov do kvarkov, Mladinska knjiga, Ljubljana, 1988.
 Zunanje povezave
 Jedro in osnovni delci
 Hadroni
 Barioni
 Nukleoni
 Proton
 1918 v znanosti