type: other

text:
A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok sajátosságai és a Prevent Medical Bt. bemutatása - PDF
 A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok sajátosságai és a Prevent Medical Bt. bemutatása
 Download "A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok sajátosságai és a Prevent Medical Bt. bemutatása"
 1 Debreceni Egyetem Közgazdaságtudományi Kar MBA képzés A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok sajátosságai és a Prevent Medical Bt. bemutatása Szerzı: Dr. Hámoriné Dr. Kovács Erzsébet Konzulens: Dr. Törı Emese egyetemi adjunktus Debrecen,2 Tartalomjegyzék 1. Bevezetés, a dolgozat fı kérdéseinek tárgyalása, a témakörök bemutatása Az új Gt. szabályozásának sajátosságai A jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok sajátosságai A közkereseti társaság jellemzése A kkt. tagjainak jogállása A kkt. története A kkt. alapítása, vezetı tisztségviselık A társaság legfıbb szerve A tagsági jogviszony sajátosságai, és annak megszüntetése A társaság megszőnésének esetei A betéti társaság sajátosságai A bt. tagjainak jogállása A bt. alapítása, vezetı tisztségviselık A tagsági jogviszony és a társaság megszőnésével kapcsolatos szabályozás A cégeljárás peres és nemperes eljárásai, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokra vonatkozó szabályok A cégbejegyzési és változásbejegyzési eljárás A szerzıdésmintával történı cégalapítás, egyszerősített cégelejárás A Ctv. közkereseti társaságra és betéti társaságra vonatkozó rendelkezései A törvényességi felügyeleti eljárás Jogutód nélküli megszőnés bejegyzése iránti eljárás, végelszámolás, a cég törlése a névjegyzékbıl Peres eljárások Egészségügyi kisvállalkozások helyzete: társasági formák, jogi keretek A Prevent Medical fogászati szolgáltató betéti társaság bemutatása A Prevent Medical bt. története, alapítása, általános jellemzık A Prevent Medical bt. társasági szerzıdésérıl A cégbírósági bejegyzés3 7. Összefoglalás Felhasznált irodalom Egyéb Forrás Függelék 34 1. Bevezetés, a dolgozat fı kérdéseinek tárgyalása, a témakörök bemutatása A jogi személyiség nélküli gazdasági társaságokat érintı témaválasztásomat, egyrészrıl ezen társasági formák Magyarországon kiemelkedı népszerősége, másrészrıl az újonnan hatályba lépett új társasági törvény (2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról) a továbbiakban Gt. és az új cégtörvény (2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról) a továbbiakban Ctv. teszi aktuálissá. A jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok a jelenleg hatályos Gt.- ben ugyan nem vállalnak kifejezett fıszerepet, azonban számos finomítás, változtatás a közkereseti társaság és a betéti társaság törvényi szabályozásában is történt. Ez utóbbi igaz a Ctv. vonatkozásában is, atekintetben, hogy nem a kkt. (közkereseti társaság) vagy a bt. (betéti társaság) kapcsán történtek a legjelentısebb módosítások az évi CXLV. törvényhez továbbiakban évi Ctv. képest. Sárközy Tamás professzor, akit a gazdasági társaságokról szóló törvény atyjaként emlegetnek, hangsúlyozza, hogy a Gt., mely idırendben a harmadik társasági törvényünk, egy modernizált régi törvény, mely erısen vállalkozásbarát jogszabály, általában liberalizál, nagyon erıteljesen deregulál, tehát egyszerősít, gyorsít, és igyekszik olcsóbbá tenni a mőködést. Az Európai Unióhoz való csatlakozás jegyében Magyarországnak is teljesíteni kellett a közösségi társasági jogi irányelvekkel összefüggı jogharmonizációs feladatokat. Megjegyzendı, hogy az évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról továbbiakban évi Gt. e kötelezettségnek csak részben tett eleget ban ugyan elkészült egy törvény (2003. évi XLIX. tv.), mely biztosította, hogy az évi Gt. teljes körően eleget tegyen az Európai Unió társasági jogi irányelveiben foglalt követelményeknek. A jogharmonizációs feladatok teljesítése nem jelentette egyszersmind azt is, hogy a Gt., és a tág értelembe vett társasági jog minden vonatkozásban megfelelt a befektetık, a piac elvárásainak. (Sárközy 2006a:23). A Gt július 1-én lépett hatályba, így július elsejétıl az újonnan bejegyzésre kerülı gazdasági társaságoknak már a Gt.-t kell alkalmazniuk, de a régieknek majdnem másfél évük van arra, hogy áttérjenek a törvényre (Winkler 2000a:8-9). Ezen belül a kistársasági formák törvényi változtatásának naprakész ismerete egyáltalán nem elhanyagolható, ha figyelembe vesszük, hogy milyen jelentıs számú vállalkozás választotta, választja napjainkban is ezeket a társasági formákat. Az egészségügyi orvosi kisvállalkozások is elıszeretettel választják, fıként a bt. formát. Családi egészségügyi vállalkozásunk, a Prevent Medical bt. is ennek keretében mőködik, ahogyan jelenleg a legtöbb saját munkaerıre építı egészségügyi és ezen belül orvosi vállalkozás. 45 Dolgozatomban az új jogi szabályozást és ezzel a témával kapcsolatos friss, aktuális irodalmi adatokat céloztam meg feldolgozni, a magyar joggyakorlatot és törvényi szabályozást is figyelembe véve ebben a tárgykörben. Ami motivált még a témaválasztásban, hogy sikerül-e választ találni arra a kérdésre, hogy miért ez a társasági forma a legközkedveltebb ebben a szektorban, és vajon megfelelı keretet ad-e, minden esetben beváltja-e alkalmazói hozzá főzött reményeit. 56 2. Az új Gt. szabályozásának sajátosságai A kkt. és bt. társasági forma népszerősége továbbra is töretlen, napjainkig több mint társaság választotta már ezeket a társasági formákat, (Központi Statisztikai Hivatal adatai, 2006) mely mindenképpen arra utal, hogy a korábban hatályos szabályozás is alapvetıen bevált, megfelelıen kiszolgálta a vállalkozók igényeit, és különösebben nem okoztak gyakorlati nehézséget sem a jogalkalmazó bírák, ügyvédek, jogtanácsadók és maguk a vállalkozók számára sem (Wellmann 2005b). Az Gt. szemléletmódját tekintve a népszerőséget erısítendı, erıteljesen a vállalkozóbarát megközelítés jellemzı. A Kodifikációs Bizottság álláspontja szerint (Sárközy 2006b:7) ha vállalkozói, illetve a közigazgatási, cégbírósági, illetve ügyvédi (közjegyzıi) érdekek ütköznek, ott a vállalkozói érdekeket kell elsıbbségben részesíteni; (Kérdés, hogy ez a gyakorlatban hogyan tud minden esetben megvalósulni) gyorsabbá, egyszerőbbé, olcsóbbá kell tenni a vállalkozások létrehozását és megkönnyíteni azok mőködését; (Ez a törekvés fontos lehet a világ különbözı térségében, számos országban is. Magyarországon is szükség lenne az eljárások bonyolultságát, idıtartamát még tovább csökkenteni. (1., 2. és 3. ábra) 1. ábra: Vállalkozás indításakor a szükséges ügyintézések száma, idıtartama, költsége és minimális tıkeszükséglet a világ különbözı térségében Régió Szükséges ügyintézések Idıtartam (nap) Költség (GNI* %- ában) Minimum tıkeszükséglet (GNI %-ában) East Asia & Pacific Europe & Central Asia Latin America & Caribbean Middle East & North Africa OECD7 South Asia Sub-Saharan Africa GNI*: Gross national income (bruttó nemzeti jövedelem) Forrás: Djankov and others (2002) Az érthetıség kedvért bemutatásra kerül az is, hogy az 1. és 3. ábrákon szerepeltetett ügyintézések mit is jelentenek valójában, ha például megvizsgálunk egy országot, jelen esetben az Egyesült Államokat. A 2. ábra összefoglalja azokat az ügyintézéseket, költségeket, amelyek egy vállalkozás indításához szükségesek az Egyesült Államokban, a szöveghőség miatt eltekintettem az ábrabeli szöveg lefordításától. Az elmaradottabb régiókhoz képest Európa természetesen sokkal jobb mutatókkal rendelkezik, de jól látható, hogy az OECD államokhoz képest új vállalkozás indításához jóval több idıre és eljárásra van szükség a térségben, nem beszélve a magas költségrıl és tıkeszükségletrıl. Országos lebontásban vizsgálva részletesebb következtetések is levonhatóak, amennyiben Magyarországot összevetjük a világ többi országával, különös tekintettel a gazdaságilag kulcspozícióban lévı államokat nézve. 2. ábra: Vállalkozásindítás az Egyesült Államokban, a vállalkozásindításhoz szükséges ügyintézések részletezve, ehhez szükséges idıtartam és költség Starting a Business in United States This table summarizes the procedures and costs associated with setting up a business in United States Nature of Procedure (2006) Proc # Duration (days) US$ Cost Register the business name and file the articles of association Apply for Federal Identification Number (EIN) for tax and employer purposes Register online for sales tax Register as an employer with the Unemployment Insurance Division of the NYS Department of Labor Arrange for workers compensation insurance with a private fund Totals: 5 5 $ Note: Procedures sometimes take place simultaneously. Instances of this are marked with an asterisk (*). 78 3. ábra: Vállalkozás indításakor az ügyintézések száma, idıtartama országokra lebontva Vállalkozás indításakor a szükséges ügyintézések száma és idıtartama a világon United Kingdom Turkey Sweden Slovenia Russia Országok Portugal Netherlands Israel Eljárások idıtartama (nap) Adatsor2 Adatsor1 Eljárások száma (db) Greece France China Belgium Australia Cégalapításhoz szükséges ügyintézések száma és idıtartama Forrás: saját ábra Djankov and others adatai alapján (2002) 89 A magyarországi vállalatalapításnál 6 db ügyintézést különít el és 38 napos ügyintézési határidıt talált a vizsgálat. Ez alapján az ügyintézést az ügyvédnél kezdjük, aki képviseli a céget, elkészíti a hivatalos dokumentumokat; ezt követi az aláírási címpéldány hitelesítése, és a bankszámlanyitás, amelyen elhelyezzük a cégalapítás során a vagyoni betétet. A cégbírósági bejegyzési kérelem beadását, a társadalombiztosításnál történı és az adóhatóságnál történı bejelentkezést és ügyintézést különítette még el a fenti vizsgálat. Látható, hogy a magyar viszonyokat tekintve tulajdonképpen a középmezınyben vagyunk új vállalkozás alapításakor az ehhez szükséges ügyintézések számát és idejét vizsgálva, azonban további egyszerősítést, deregulációt lehet kitőznünk magunk elé, ha megfigyeljük, hogy milyen nagymértékő a lemaradásunk ezen mutatók alapján is, az USA-hoz, Kanadához, vagy éppen Ausztráliához, vagy akár Belgiumhoz képest. Ennek jegyében a deregulációs törekvés mindenképpen megfigyelhetı a Gt.-ben. Észrevehetıen csökkenti a társulók adminisztratív terheit, növeli a társasági szabályozás diszpozitivitását, tehát lényegesen növeli a társulók autonómiáját, kibıvíti az általuk választható szervezetimőködési variációs lehetıségeket. Ezen liberális szemléletmód nyomon követhetı például a tevékenységi körre vonatkozó szabályozásban, miszerint gazdasági társaság minden olyan tevékenységet folytathat, amit törvény nem tilt vagy nem korlátoz, mégpedig akkor is, ha az adott tevékenységet nem tünteti fel tevékenységi körében. Csupán egy fıtevékenységet kell kötelezıen megjelölni, minden más tevékenységet a cégjegyzékbe csak a társaság saját kérése alapján kell felvenni (Sárközy 2006b). A vállalkozóbarát szemléletmód mellett azonban lényeges és komoly anyagi következményekkel járó módosítás, hogy amint bekövetkezik a társaság fizetésképtelenségével fenyegetı helyzet, az üzletvezetık nem a társaság, hanem a hitelezık érdekeinek elsıdlegessége alapján kötelesek az ügyvezetést ellátni (Winkler 2006b:15). A Gt. folyamatosságot jelzı jellegét húzza alá, hogy július 1-jétıl csak az ezen határidı után a cégbírósághoz bejegyzésre beadott társasági szerzıdésen alapuló új társaságokra vonatkozik. A július 1-én már mőködı (illetve bejegyzésre beadott) társaságok az évi Gt. alapján tovább mőködhetnek cégadataik elsı változásáig, de legkésıbb szeptember 1-ig. Mivel a Gt. az évi társasági törvényhez képest igen kevés új kógens szabályt tartalmaz, az alkalmazkodás az esetek többségében a Gt. által biztosított többletlehetıségekkel való élést, ezeknek a beépítését fogja jelenteni a már mőködı gazdasági társaságok létesítı okirataiba (Sárközy 2006b). 910 3. A jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok sajátosságai Az elsı, 1988-ban hatályba lépı társasági törvény hozta létre a törvényes keretet az egyszerőbb, személyegyesülés jellegő, általában alacsonyabb tıkével és kevesebb taggal rendelkezı kisebb vállalkozások számára. Nem állt fenn változtatási kényszer a Gt. megalkotásakor a kkt., bt. kapcsán, a jogalkotó nem ezen társasági formákra sokkal inkább a részvénytársaságra koncentrált, amikor fontosnak találta az immáron harmadik társasági törvény megalkotását. Ez azonban nem jelenti azt, hogy részben a gyakorlati tapasztalatok, részben az általános szabályok változása következtében ne vált volna szükségessé számos részletszabály megváltoztatása a jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok vonatkozásában. Ismételten felmerült hogy a kkt., bt. kapjon-e jogi személyiséget, azonban a pro és kontra érvek végül arra vezettek, hogy továbbra is megmaradt a jogi személynélküliség, és a Gt.-ben még inkább kidomborították a kkt., bt. szerzıdéses jellegét. Ha ezen társassági formák jogi személlyé nyilvánítása elfogadásra került volna, az mindenképpen együtt járt volna a tagoktól elkülönült formalizáltabb szervezettel, a társaságnak a tagjaitól való fokozottabb elkülönülésével, merevebb mőködési szabályokkal, a személyegyesülés jelleg gyengülésével, gyakorlatilag egy korlátlan felelısségő kft forma létrejöttével, végsı soron, tehát a formaválaszték szőkülésével. A másik irány éppen ellenkezıleg a formák szerzıdéses jellegének fokozottabb erısítése lett volna, egy laza, sokkal szabályozatlanabb mőködés, a tagoktól nem elkülönült szervezet lebontása. Például az üzletvezetésre jogosult tagok ne minısüljenek vezetı tisztségviselıknek, a tagok győlése pedig ne minısüljön legfıbb szervnek, hanem teljesen informálisan történjen a döntéshozatal. A kodifikációs bizottság mindkét szélsıséges változtatást elvetette, aminek következtében a kkt., bt. jellege alapvetıen változatlan maradt (Wellmann 2005b). A bírói gyakorlatban a jogi személyiség hiánya sohasem okozott gondot, saját cégnév alatti jogalanyiság alapján a kkt. és a bt. abszolút jogképességgel rendelkezı alakzatok. A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok jogképessége semmivel sem jelent, jelenthet kevesebbet, mint a jogi személyeké, ezért a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságoknak a jogi személyektıl való elválasztása, s külön jogalanyként tárgyalása nem indokolt (Károlyi 1998). Az alábbi ábrák (4. és 5. ábra) kapcsán látható, hogy mennyiségét, elterjedtségét tekintve, a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok felveszik a versenyt a jogi személyiségő társaságokkal. 1011 4. ábra: A jogi személyiséggel rendelkezı gazdasági társaságok száma Magyarországon Jogi személyiségő gazdasági társaságok Magyarországon Társaságok száma Évek ( ) Forrás: saját ábra a KSH 2006a adatainak felhasználásával 5. ábra: A jogi személyiséggel nem rendelkezı gazdasági társaságok száma Magyarországon Jogi személyiség nélküli gazdasági társaságok Magyarországon Társaságok száma Évek ( ) Forrás: saját ábra a KSH 2006a adatainak felhasználásával 1112 A jogképesség terjedelme, a megszerezhetı jogok, vállalható kötelezettségek szempontjából nincs tehát markáns különbség a jogi személy és a jogi személyiség nélküli gazdasági társasági formák között. A gazdasági társaságok jogképességét egyébként sem a jogi személyiség fogalma, hanem a saját cégnév alatti jogalanyiság fogalma testesíti meg (Wellmann 2005a). A jogképesség, a jogi személyiség hiánya mintegy fokozatbeli, intenzitásbeli különbségként értékelhetı, mely azt fejezi ki, hogy e formák nem olyan mértékben a tagjaiktól elkülönült jogalanyok, mint a többi társasági forma (Wellmann (2005b). A jogi személynélküliség elınyökkel is jár, a jogi személyekkel összevetve kedvezıbb megítélés alá esnek több szempontból is (számvitel, cégjog, illeték stb.) Vagyis a jogalkotót elsısorban praktikus megfontolások vezették, nem akarták, hogy hogy e formák elessenek a különbözı jogszabályokban a jogi személyiség nélküli formák számára biztosított elınyöktıl (Wellmann 2005a). Hozzá kell azonban tenni, hogy a kkt. és a bt. jogi személyként is szabályozható lenne, (mint a szomszédos országok többségében), és a cégnév alatti jogalanyiság tartalma a jogi személyiség tartalmával azonos (Sárközy 2005:10) 3.1. A közkereseti társaság jellemzése A kkt. a jogi személyiség nélküli gazdasági társaság alaptípusa. Fogalmi meghatározása szerint tagja lehet bármely jogalany, kivéve a jogi személyiség nélküli gazdasági társaságot, egyéni vállalkozót, illetve olyan természetes személyt, akinek a felelıssége más társaságban már korlátlan, hiszen a felelısséghalmozás miatt ez kizárt. (Dr. Károlyi - Dr. Prugberger - Dr. Törı 2007:63) Bármely olyan jogi vagy természetes személy, állami szerv, amely már korlátlan felelısséggel viseltetik más irányba, nem lehet a közkereseti társaság tagja. Így például önkormányzat sem lehet kkt. tag, hiszen csak korlátozott felelısséget vehet magára A kkt. tagjainak jogállása A kkt. tagjainak felelıssége korlátlan, mely azt jelenti, hogy nem csak a társaságba bevitt vagyonnal, hanem saját vagyonukkal is felelnek a hitelezık felé. A tagok felelıssége egyetemleges, vagyis bármely tag köteles a teljes tartozásért helytállni. A mögöttes 1213 felelısség, mint alapvetı kkt. tagbeli sajátosság a társaság elsıdleges szerepét húzza alá, hiszen csupán a társaság fizetésképtelensége esetén köteles a kkt. tagja saját magánvagyonával helytállni a társaság tartozásaiért. A mögöttes felelısség nem más, mint egy más személy (a fıkötelezett) valamely vagyoni kötelezettségének a teljesítéséért való másodlagos helytállási kötelezettség (Wellmann 2006:535). A külsı jogviszonyok tekintetében a méltányos vállalkozói érdekek mellett a Gt. egyéb érdekek védelmére is törekszik az általános szabályai között. (Így például a menedzseri érdekvédelem kapcsán a felmentvény intézménye (30. (5) bekezdés). A kollektív kisebbség védelem igénybevételének lehetısége 10%-ról, 5%-ra csökkent (Sárközy 2006b:9). A változtatás értelmében ezután a tagok, akik a szavazatok legalább öt százalékával rendelkeznek, a társaság legfıbb szervének összehívását - az ok és cél megjelölésével - bármikor kérhetik [Gt. 49. (1) bek.]. Fontos kitétel, hogy a társaság tagjai vagy a tagok bármelyike a társasággal együtt perelhetı. Ezzel függ össze az a szabály, hogy a társaság vagyonára a tagok perben állása nélkül is, a tagok saját vagyonára pedig csak perben állásuk esetén hozható marasztaló ítélet és vezethetı végrehajtás (Dr. Károlyi - Dr. Prugberger - Dr. Törı 2007:63). A tag hitelezıje a tag által a társaság tulajdonába adott dolgot, vagyoni értékő jogot biztosíték vagy kielégítés céljából nem veheti igénybe. A hitelezı követelésének fedezetéül csak az a vagyonhányad szolgál, mely a tagot a társaság vagy a tagsági jogviszony megszőnése esetére megilleti. Ha a hitelezı e vagyonhányadra végrehajtást vezettet, a tagot megilletı rendes felmondás jogát gyakorolhatja, de nem követelheti a tagnak járó vagyonhányad természetbeni kiadását (Fézer-Károlyi-Petkó-Törı 2006:68). A Gt. 97. (3) bekezdése megengedi a belépı tag felelısségének korlátozását, a 104. pedig a társaságtól megváló (tagi részesedését átruházó) tag felelısségét a tagsági jogviszonya megszőnésétıl számított öt éves jogvesztı határidıhöz köti. Ez a rendelkezés vonatkozik a megszőnt tag társaságba be nem lépı jogutódjára is; a meghalt természetes személy tag örököse pedig az örökhagyó halálától számított ötéves jogvesztı határidın belül az örökhagyó tartozásaiért való felelısség szabályai szerint köteles helytállni a halál idıpontjáig keletkezett, a társasági vagyon által nem fedezett társasági tartozásokért (G. Farkas: 2006:26). Hozzá kell tenni, hogy amennyiben az örökös nem lesz a természetes személy örökhagyó halála után a társaság tagja, az örökös csupán az ily módon megszerzett hagyaték erejéig tartozik felelısséggel a társaság harmadik személlyel szembeni tartozásaiért. A társaság tagjának hitelezıjét a felelısség kapcsán sajátos jogállás illeti meg. Lehetısége van ugyanis a tag tagsági jogviszonyát végrehajtási eljárás során 1314 felmondani, s elszámolás keretében kiadandó vagyontárgyakra végrehajtást vezettetni (Dr. Károlyi - Dr. Prugberger - Dr. Törı 2007:64) A kkt. története Az alábbi táblázattal (1. táblázat) bemutatom azokat a jogtörténeti sarokköveket, amelyek lényeges szerepet játszottak a közkereseti társaság szerepét betöltı elıdök, formák és magának a végleges közkereseti társasági formának a kialakulásában, kikristályosodásában. 1. táblázat: A kkt. története évszámokban évi 18. törvénycikkely évi kereskedelmi törvény tıl gazdasági munkaközösségek évi VI. törvény évi XIII. törvény, évi LIII., LIV., LV. Törvények évi CXLIV. Törvény a tv. cikkely a közkeresetre összeálló társaságok jogviszonyairól beszél Egyebek mellett a közkereseti társaság részletes szabályozását teremti meg Gazdasági munkaközösségek (gmk) alakulásának kezdete Az elsı gazdasági törvény húzótörvény a gazdasági jog több ága számára. A közkereseti társasági típus felélesztése történik az elsı gazdasági törvény hatálybalépésével Gmk, vgmk, kisszövetkezet, szakcsoport, korszerő társasági formákban (kkt., bt., kft.) való megjelenítése, jan. 2.-a után új gmk már nem alapítható A második gazdasági törvény, az Európai Unióba való belépésünk jegyében született. A gmk-kat társasági szerzıdés módosítására kötelezi. Kkt-vé kell alakulniuk, vagy a cégbíróság megszőnteti ıket 1415 2006. évi IV. törvény (Gt.), évi V. törvény (Ctv.) Új Gt. és Ctv. Régi társasági formák már nem szerepelnek, némi finomítás az évi Gt.-hez illetve Ctv.-hez képest (Forrás: saját táblázat, Fézer-Károlyi-Petkó-Törı 2006 évszámadatainak, valamint Sárközy 2006 évszámadatainak felhasználásával) A kkt. alapítása, vezetı tisztségviselık A közkereseti társaság alapítása társasági szerzıdéssel történik, a tagoknak a társasághoz történı vagyoni hozzájárulása mellett. A társasági szerzıdést valamennyi tagnak alá kell írnia, és azt vagy közokiratba kell foglalni, vagy ügyvédnek ellenjegyeznie kell. A szerzıdésben többek között meg kell határozni a tagok vállalt személyes közremőködés módját, tartalmát, továbbá a tagok győlésére vonatkozó szabályozást. A Gt. nem rendelkezik speciális alapítási szabályról a kkt., bt.-vel kapcsolatosan, azonban jelentıs változás az évi Gt.-hez képest az alapítással kapcsolatosan, hogy a kkt. és a bt. (valamint a kft.) esetén a társasági szerzıdés a cégtörvény mellékletét képezı szerzıdésminta megfelelı kitöltésével is elkészíthetı. A szerzıdésminta alkalmazása elsısorban azok számára elınyös, akik nem kívánnak eltérni a törvény diszpozitív fıszabályaitól. A minta alkalmazásával együtt járó fontos elıny, hogy a Ctv. ehhez kapcsolja az egyszerőbb cégeljárás lehetıségét. Ha a társasági szerzıdés minta alapján készült, a cégbíróság csak azt vizsgálhatja, hogy a törvény mellékletét képezı minta kitöltése a jogszabályoknak megfelelıen történt-e meg, és a bejegyzési kérelem az abban foglaltakkal összhangban van-e. A bejegyzésrıl (változásbejegyzésrıl) pedig nyolc napon belül kell döntenie, szemben a fıszabálykénti tizenöt munkanappal. A jövıben csupán azok a társaságok fogják élvezni azonban a gyorsabb és szőkebb körő cégbírósági felülvizsgálat elınyeit, akik a szerzıdésmintát alkalmazzák. Minden más kkt., bt. esetén a cégbíróság teljeskörően fogja vizsgálni, hogy azok az adatok, amelyeket az adott cégformára vonatkozóan a Ctv. elıír, illetve a létesítı okirat, valamint a bejegyzési kérelem alapjául szolgáló egyéb okiratok megfelelnek-e a jogszabályok rendelkezéseinek (Wellmann 2005:9). Nincs változás arra vonatkozóan, hogy a társaság rendelkezésére bocsátandó vagyon lehet kizárólag apport vagy készpénz, vagy a kettı bármilyen arányú kombinációja 1516 is. A vagyonnyújtásnak nincs minimuma és nincs határideje, a felek megállapodása szerint, a társasági szerzıdésben foglaltak alapján történik. Ez utóbbi gyakorlatilag azért valósulhat meg, mivel a hitelezı, a tagok korlátlan felelıssége miatt, nem érdekelt abban, hogy legyen határidı, emiatt erre a törvény nem tér ki. A Gt. alapján a nyereség felosztására és a veszteség viselésére ha a társasági szerzıdés eltérıen nem rendelkezik az alábbi szabályozás vonatkozik: a nyereség és a veszteség a tagok között a vagyoni hozzájárulásuk arányában oszlik meg Fézer-Károlyi-Petkó-Törı 2006:64). Kötelezı vezetı tisztségviselıt választani, aki az üzletvezetı vagy üzletvezetık. Ennek kapcsán megkülönböztethetı az önálló vagy együttes üzletvezetés. A vezetı tisztségviselı feladatai közé tartozik a társaság ügyvezetése, az operatív irányítás, külsı jogviszonyokban a társaság képviselete és a cégjegyzés. Azonban a tagok győlése háromnegyedes szótöbbséggel meghozott határozattal bármely kérdés eldöntését a tagok győlése hatáskörébe utalhatja, elvonva ezzel az üzletvezetésre jogosultak hatáskörét (Fézer- Károlyi-Petkó-Törı 2006:66). A társaság olyan természetes személyt választhat vezetı tisztségviselınek, aki egyben a társaság tagja is, ebben nincs változás az évi Gt.-hez képest. Ha a társaság jogi személyt választ üzletvezetınek, szintén megteheti, azonban ez szintén tagsági jogviszonyhoz kötött, ebben az esetben a jogi személy a képviseletet, az általa delegált természetes személyen keresztül teheti meg. Korábban a jogi személy tag csak a szervezeti képviselıje útján láthatta el az üzletvezetést. Változás továbbá, hogy nem kell társasági szerzıdést módosítani, ha az üzletvezetı személyében változás történik. A megválasztás egyszerő, a visszahívás háromnegyedes szótöbbséggel történik (Wellmann 2005b). Az üzletvezetésre jogosult tagok mindegyike önállóan járhat el. Az üzletvezetésre jogosult tag a másik ilyen tag tervezett vagy már megtett intézkedése ellen tiltakozhat. Ebben az esetben a tagok győlése jogosult az intézkedés felülbírálatára. A még meg nem tett intézkedés a halaszthatatlan intézkedés kivételével mindaddig nem tehetı meg, amíg arról a tagok győlése nem határoz. A társasági szerzıdés rendelkezhet úgy, hogy az üzletvezetık csak együttesen járhatnak el, cégjegyzési joguk csak együtt érvényes (Fézer- Károlyi-Petkó-Törı 2006:67). A határozott és legfeljebb öt éves idıtartamra való választás fıszabályként fennmaradt, de diszpozitív rendelkezésként. Tehát a társasági szerzıdés kimondhatja, hogy adott társaságnál határozatlan idıtartamra választják a vezetı tisztségviselıket, ebben az esetben a határozatlan idıtartamú megbízás a felügyelıbizottság tagjaira is kiterjeszthetı. A Gt. egyben szétválasztja a vezetı tisztségviselıi társasági jogi viszonyt és a vezetı tisztségviselı által esetleg a társaságnál betöltött egyéb munkaviszonyt. A vezetı tisztségviselı ezen megbízatását 1617 munkaviszonyban nem láthatja el [Gt. 22. (2) bek.]. A már fennálló munkajogviszonyokra nézve, az érintettek méltányos átmeneti idıt kaptak, végsı soron még öt évig fennmaradhatnak a július 1-je elıtt létrehozott vezetı tisztségviselıi jogviszonyok. (Sárközí 2006b). Ahogyan a konszernvállalatok esetében az uralkodó tag felelıssége nem állapítható meg minden utasítással kapcsolatban felmerülı kárért, a vezetı tisztségviselı is csak felróhatósága esetén tartozik felelısséggel (Törı 2004:107). A kkt. vonatkozásában azonban nincs komoly jelentısége annak az általános szabálynak, miszerint a vezetı tisztségviselı csupán felróhatóság esetén tartozik felelısséggel a hitelezıkkel szemben, hiszen az üzletvezetı(k) egyben a társaság korlátlan felelısséggel rendelkezı tagja(i) is A társaság legfıbb szerve A kkt. legfıbb szerve a tagok győlése. A Gt. alapján a taggyőlés már nem szerepel a kkt. legfıbb szervének alternatívájaként. A korábban kívánalomként számos esetben megfogalmazott fokozottabb döntéshozatali rugalmasságot szolgálja egyrészt a Gt. által szabályozott azon változtatás, hogy megszőnik a tagok győlése, taggyőlés kettıssége, másrészt pedig, hogy a tagok győlése mőködésének szabályai lazábbá, rugalmasabbá válnak (teljesen informális összehívás, ülés tartása nélküli döntéshozatal lehetısége) (Wellmann 2005b:9). A legfıbb szerv választja a társaság vezetı tisztségviselıit, végzi a stratégiai irányítást. A tagok győlése résztvevıi a társaság tagjai, mőködését fıszabály szerint a teljes informalitás jellemzi, gyakorlatilag eljárási szabályok nélkül mőködik. A tagok győlésének eljárási rendjére, a határozathozatalra és az összehívásra vonatkozóan a társasági szerzıdésben lehet formalizáltabbá tenni a mőködést. A tagok győlése tekintetében képviseletnek nincs helye, mivel a személyes jelleg annyira fontos, hogy a személyes jelenlét hiánya egyben nem szavazatot is jelent a napirendre került döntések tekintetében. A határozatképesség fogalma nem értelmezhetı, mivel döntés csak akkor hozható, ha megvan az egyszerő szótöbbség, az össztaglétszámhoz viszonyítva. (Wellmann 2005b). Tehát a tagok győlése a leadható összes szavazatszámhoz viszonyított szótöbbséggel hozza meg határozatát. A társasági szerzıdés ettıl eltérı rendelkezése semmis. A Gt. alapján a határozathozatal során valamennyi tagnak azonos mértékő szavazata van. A társasági szerzıdés ettıl eltérıen rendelkezhet, de legalább egy szavazat minden tagot megillet (Fézer-Károlyi-Petkó-Törı 2006:66). 1718 Általában egyszerő szótöbbség szükséges a döntéshozatalhoz (50% + 1 szavazat), de némely, a törvény által részletezett esetben háromnegyedes szótöbbség szükséges. Továbbra is egyhangú határozatot igényel a társasági szerzıdés módosítása, a társaság átalakulása más társasági formává vagy a jogutód nélküli megszőnés (2. táblázat). A döntéshozatalban való részvétel lehetıségét valamilyen formában minden tag számára biztosítani kell, ellenkezı esetben elıfordulhatna, pl. az, hogy egy háromtagú kkt. két tagja rendszeresen többségi döntéseket hozhatna a harmadik tag tudta nélkül, amit a korlátlan felelısség miatt nyilvánvalóan nem volna célszerő megengedni. (Wellmann 2005b:10). 2. táblázat: Egyhangú határozat, 3⁄4-es szótöbbség vagy egyszerő szótöbbség a tagok győlésének határozathozatala esetén Egyhangú határozat (100%) 3⁄4-es szótöbbség Egyszerő szótöbbség Fıszabály szerint a társasági Bármely kérdést a tagok szerzıdés módosítása (pl. győlése hatáskörébe Fıszabály tagsági részesedés utalhatnak átruházása) Üzletvezetés vagy Székhely, telephely, cégnév, A társaság átalakulása vagy képviseleti jog megvonása, tevékenységi kör, jogutód nélküli megszőnése tagkizárás módosítása (Forrás: saját táblázat, Fézer-Károlyi-Petkó-Törı 2006, valamint Sárközy 2006b adatainak felhasználásával) A legfıbb szerv mőködésének közös szabályait a Gt. 20. tartalmazza, de a kft., illetve különösen a rt. fejezet számos speciális szabályt tartalmaz pl. videokonferencia közgyőlésre stb. Ugyanakkor ezeket a modern eszközöket a Gt. garanciális biztosítékokhoz köti, ezen eszközök felhasználása nem sértheti a tagok jogegyenlıségét, egyenlı lehetıségeit a társaság ügyeiben való részvételre (Sárközy 2006b:6). A kkt. bt. kapcsán hasonló megengedı rendelkezéseket nem találunk a törvényben. Vagylagosan másik két szerv is mőködhet. Egyrészrıl a felügyelı bizottság, abból a célból, hogy a menedzsmentet, a vezetı tisztségviselık munkáját ellenırizze, azonban általában kis- és átlátható társaság lévén és a korlátlan felelısség, valamint az üzletvezetı tagi jogviszonya miatt ez egyáltalán nem tipikus. Kötelezı a felállítása, ha a teljes 1819 munkaidıben foglalkoztatott munkavállalók éves átlaga a 200 fıt meghaladja. Ebben az esetben a felügyelıbizottság egyharmadának, a munkavállalói participáció figyelembevétele miatt munkavállalónak kell lennie. Béremelés, szociális stb. többletszolgáltatás fejében a munkavállalói közösség lemondhat az ıt megilletı participációs jogokról. (Sárközy 2006:8) Könyvvizsgálói kötelezettség a kkt. esetében nincs A tagsági jogviszony sajátosságai, és annak megszüntetése Feltétlenül ki kell térni néhány lényeges változtatásra a személyes közremőködéssel kapcsolatban. A tagok személyes közremőködése nem kötelezı a társaság tevékenységeiben, nem úgy, mint például az egyéni vállalkozók esetében. A személyes közremőködés az azt vállaló tagnak a többi taggal való megállapodása, amely a Gt. alapján már nem csak a társasági szerzıdésben, hanem azon kívül is bármikor megköthetı. A Gt. egyértelmően megkülönbözteti a tagi munkavégzés alapjául szolgáló különbözı jogviszonyokat, amikor kimondja, hogy nem minısül személyes közremőködésnek a munkaviszonyban, valamint a valamely polgári jogi szerzıdés (megbízás) alapján történı munkavégzés. Tehát személyes közremőködésnek csak a társaság valamely tevékenységi körének megvalósításában a tagsági jogviszony alapján való tagi részvételt lehet tekinteni, ha az nem valamely más jogviszony keretében történik (Wellmann 2005b:9). A tagsági jogviszony megszőnése több esetben is elképzelhetı. A törvény erejénél fogva megszőnik a tagsági jogviszony, amennyiben a tag a társaság alapításakor vagy a társaságba történı belépésekor vagyoni hozzájárulását felhívás ellenére sem teljesíti. A tagsági jogok korábban forgalomképtelenek voltak, tilos volt az átruházásuk. A társasági részesedés átruházhatóságának a megengedése jelenti talán az egyik legjelentısebb változtatást az évi Gt. szabályozásához képest. A tagsági részesedés (tagsági jogok és kötelezettségek) mind a társaság meglévı tagjaira, mind pedig kívülállóra átruházható ezután. Az átruházás a társasági szerzıdés módosításával válik hatályossá. (Wellmann 2005b:10) Ez utóbbi tehát azt jelenti, hogy a meglévı tagok 100%-nak beleegyezése szükséges egy tagi részesedés tulajdonosi cseréjéhez. Ha belegondolunk, ez a tagok korlátlan és egyetemleges felelıssége miatt nem is lehetne másképpen. Viszont kétségtelen, hogy a tagok számának növelésével az átruházhatóság rugalmassága csökken. De mindenképpen fontos változtatásról és lehetıségrıl van szó. Ha a társaság egy 1920 tagjának kizárása történik, arról a legfıbb szerv jogosult dönteni. Azzal kapcsolatosan, hogy pert indítsanak-e a tag kizárásával kapcsolatosan, háromnegyedes szótöbbség szükséges. A kizárandó tag, akit a döntés érint, nem rendelkezik leadható szavazattal, hiszen egyéb kérdésben sem dönthet a tag a saját személyét érintı kérdésekben. A tagkizárás kapcsán a társasági vagyonban való részesedés arányában kell felosztani a szavazatokat, és úgy kell tekinteni, mintha a társaság többi tagja alkotná a leadható szavazatok 100%-át. A tag kizárását a megyei bíróság hagyja jóvá. A tag felmondással is élhet, vagy közös megegyezéssel is kiléphet. A társasági jogviszony megszőnése után azonban minden esetben még további öt évig korlátlanul felel a kilépés elıtti társasági tartozásokért. Itt kell pár szóban megemlíteni a belépı tag felelısségét. A korábbiakhoz képest jelentısnek mondható változtatás, hogy a belépı tag felelıssége a belépése elıtt keletkezett társasági kötelezettségekért a hitelezık irányába kizárható, ha ezt rögzítik a társasági szerzıdésben a tag belépésekor amúgy is esedékes módosításkor (Wellmann 2005b). A tagsági jogviszony megszőnésével kapcsolatban elmondható, hogy a tagi jogviszony természetesen megszőnik a tag halálával jogi személy esetén, annak jogutód nélküli megszőnésével, vagy magának a társaságnak a jogutóddal vagy jogutód nélküli megszőnésével. Ha valamely tag jogviszonya bármilyen okból megszőnik, akkor el kell számolni a taggal a fennálló állapotok szerint és az ıt megilletı társasági vagyon hányadot minden esetben ki kell adni; vagy a tagnak, vagy az örökösöknek. A Gt. rendelkezése szerint a határozott idejő társasági szerzıdésnél is van lehetıség rendes felmondásra ezután. A társaságnak 15 napos jogvesztı határidın belül van lehetısége a felmondás érvénytelensége iránt pert indítani. (Wellmann 2005b). Tagsági jogviszonyát bármelyik tag három hónapra írásban felmondhatja. Amennyiben a felmondási idı utolsó napja alkalmatlan idıre esik, a többi tag a felmondási idıt legfeljebb további három hónappal meghosszabbíthatja. A rendes felmondáson túlmenıen tagsági jogviszonyát bármely tag írásban, azonnali hatállyal is felmondhatja, ha a társaság valamely más tagja a társasági szerzıdést súlyosan megszegi, vagy olyan magatartást tanúsít, amely a vele való együttmőködést vagy a társaság céljának elérését nagymértékben veszélyezteti. A felmondási okot a felmondásban mindig meg kell jelölni. A társaság és a tagok közötti jogvita esetére a társasági szerzıdésben meg kell jelölni a választott bíróság lehetıségét és magát a választott bíróságot. A tagok közötti, a társaság mőködésével kapcsolatos vitákban a tagok enélkül is igénybe vehetnek választott bíróságot, és különbözı választott bíróságokat is megjelölhetnek. (Sárközy 2006b:9). 20 Több megjelenítése
 Közkereseti társaság Dr. Kenderes Andrea 2011. március 26. Gt. 88. (1) A közkereseti társaság létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
 A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét Részletesebben A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI
 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról I. Rész A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK 1. (1) E törvény szabályozza a Magyarország területén székhellyel rendelkezı gazdasági Részletesebben A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 társasági szerződését: alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi betéti társaság 1. A társaság Részletesebben 2005. évi.. törvény. a szövetkezetekrıl
 2005. évi.. törvény a szövetkezetekrıl Az Országgyőlés - kiindulva az Alkotmány 12. -ából, amely szerint az állam támogatja az önkéntes társuláson alapuló szövetkezeteket, - felismerve, hogy a szövetkezeti Részletesebben Újra szabályozzák az egyéni vállalkozók és az egyéni cégek mőködését (2009. évi CXV. törvény)
 Újra szabályozzák az egyéni vállalkozók és az egyéni cégek mőködését (2009. évi CXV. törvény) 2010. január 1.-tıl több ponton változnak az egyéni vállalkozókra vonatkozó elıírások, illetve teljesen új Részletesebben A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 A KÖZKERESETI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi közkereseti társaság társasági szerződését: 1. Részletesebben 9700 Szombathely Kisfaludy S. 57. T/F: 94/500-354, regiofokusz@limexnet.hu www.regiofokusz.hu. Vállalkozásjog. Készítette: Hutflesz Mihály
 Vállalkozásjog Készítette: Hutflesz Mihály A magyar jogrendszer. A jogalkotás rendszere, jogszabályi hierarchia, jogértelmezés, jogalkotás. JOGALKOTÓ SZERV Országgyőlés Kormány Miniszterelnök Miniszter Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász A BETÉTI TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés
 Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben A L A P S Z A B Á L Y
 A A Bookline.hu Internetes Kereskedelmi Nyilvánosan Mőködı Részvénytársaság Alapszabálya A L A P S Z A B Á L Y A Fıvárosi Bíróság, mint Cégbíróság 01-10-044841 cégjegyzékszámon bejegyezte a Morgan Hill Részletesebben A társaság alapításával kapcsolatos feladatok
 Szakkiadó Verlag Dashöfer 1147 Budapest Jávorka Ádám u. 56. A társaság alapításával kapcsolatos feladatok Copyright Verlag Dashöfer Kezdeti lépések a társasági szerzıdésig A korlátolt felelısségő társaság Részletesebben Az egyesület alapszabályának adattartalma
 41. melléklet a 11/2012. (II. 29.) KIM rendelethez Az egyesület alapszabályának adattartalma 1. Kötelezı rendelkezések az általános rendelkezések körében: 1.1. az egyesület neve 1.2. az egyesület székhelye Részletesebben 2011. évi CXCVII. tv. Dr. Tornyai Magdolna december 7.
 2011. évi CXCVII. tv. a cégeljc geljárás s változv ltozásáról Dr. Tornyai Magdolna 2012. december 7. 1 2011. évi CXCVII. tv. A csıdeljárásról és a felszámolási eljárásról szóló 1991. évi XLIX. tv., a gazdasági Részletesebben Egyéb elıterjesztés Békés Város Képviselı-testülete 2008. január 24-i ülésére
 Tárgy: BÉKÉS-FERMENT KÖRNYEZETVÉDELMI, KERESKEDELMI ÉS SZOLGÁLTATÓ KORLÁTOLT FELELİSSÉGŐ TÁRSASÁG ALAPÍTÁSA Sorszám: IV/ 8 Döntéshozatal módja: Elıkészítette: Gál András osztályvezetı Mőszaki Osztály Minısített Részletesebben Pécsi Patrónus Nonprofit Korlátolt Felelısségő Társaság Alapító Okirata
 Pécsi Patrónus Nonprofit Korlátolt Felelısségő Társaság Alapító Okirata tervezet 2013. december. Pécsi Patrónus Nonprofit Korlátolt Felelısségő Társaság Változásokkal egységes szerkezetbe foglalt Alapító Részletesebben TÁMOP-2.5.3.A-13/1-2013-0018
 Gazdasági társaságok A gazdasági társaság alapításának, működésének szabályai 2014. március 15-től az új Polgári törvénykönyvben (Ptk.) találhatóak, de akiknél létesítő okiratot még nem módosították megfelelően, Részletesebben Kis- és középvállalkozások. Társas vállalkozások. Gazdasági társaságok. Ügyvezetés I. és II.
 Kis- és középvállalkozások Ügyvezetés I. és II. Társas vállalkozások Külön jogszabályban rögzített Korlátolt és korlátlan felelősség Jogi és természetes személy alapíthatja Kettős könyvvezetés Társasági Részletesebben A szétválás módja: kiválás a Gt. 86.. (1) bek. alapján
 A Baranya Megyei Bíróság, mint Cégbíróságon Cg. 02-10-060289 cégjegyzékszámon bejegyzett Pécs Holding Város Vagyonkezelı Zártkörően Mőködı Részvénytársaság (7626 Pécs, Búza tér 8.b.ép., adószáma: 12568011-2-02) Részletesebben Üzleti Jog I. Gazdasági társaságokra vonatkozó általános szabályok I. Bevezetés. Pázmándi Kinga
 CompLex Kiadó Kft. Céginfó FairConto Ügyviteli Szolgáltató és Tanácsadó Zártkörően Mőködı Részvénytársaság A FairConto Ügyviteli Szolgáltató és Tanácsadó Zártkörően Mőködı Részvénytársaság (Cg. 01-10-046157) Részletesebben C/15 A KKT ÉS A BT TAGJAI, VAGYONA, KÉPVISELETE, A TAGOK FELELŐSSÉGE
 KKT 88. (1) A közkereseti társaság (e fejezetben a továbbiakban: társaság) létesítésére irányuló társasági szerződéssel a társaság tagjai arra vállalnak kötelezettséget, hogy korlátlan és egyetemleges Részletesebben GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK évi IV. törvény
 GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK 2006. évi IV. törvény DR SZALAI ERZSÉBET 1 A gt-k ismétlése és + ismeretanyag - alapítók és korlátok - alapítói vagyon - létesítő iratra vonatkozó szabályok - vezető tisztségviselők Részletesebben Pécsi Vízmőveket Mőködtetı és Vagyonkezelı Zártkörően Mőködı Részvénytársaság ALAPSZABÁLYA 1
 A Pécsi Vízmőveket Mőködtetı és Vagyonkezelı Zártkörően Mőködı Részvénytársaság ALAPSZABÁLYA 1 1Egységes szerkezetbe foglalva a Közgyőlés 2013. december 16-i.../2013. (12.16.) számú határozata szerinti Részletesebben INFOMANIAC Informatikai, Kommunikációs Kereskedelmi és Szolgáltató Betéti Társaság TÁRSASÁGI SZERZİDÉSE
 A 2005. november 24. napján alapított INFOMANIAC Informatikai, Kommunikációs Kereskedelmi és Szolgáltató Betéti Társaság TÁRSASÁGI SZERZİDÉSE amely egységes szerkezetben tartalmazza a 2007. január 31. Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG A JOGI SZEMÉLY ÁLTALÁNOS SZABÁLYAI (A Ptk. 3:1. -3:48., az egyes jogi személyek átalakulásáról, Részletesebben Hogyan juthatunk magunk is hasznos piaci információhoz a cégjegyzék és kapcsolódó nyilvántartások alapján?
 Hogyan juthatunk magunk is hasznos piaci információhoz a cégjegyzék és kapcsolódó nyilvántartások alapján? Gazdasági információnyerés társasági adatokból dr. Pázmány Annamária Cégkivonat Ellenırzött adatok Részletesebben ALAPÍTÓ OKIRAT. 1. A Társaság cégneve, székhelye: Sajószentpéteri Városfejlesztési Kft. A Társaság cégneve:
 ALAPÍTÓ OKIRAT Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelıen üzletszerő gazdasági tevékenység folytatására egyszemélyes korlátolt felelısségő Részletesebben Vállalkozási formák a vendéglátásban
 Vállalkozási formák a vendéglátásban TÉMAKÖR TARTALMA - Vállalkozás, vállalkozási formák - Egyéni vállalkozás, egyéni cég - Gazdasági társaságok - Csıdeljárás, felszámolási eljárás VÁLLALKOZÁS (Üzleti) Részletesebben Grant Thornton Hungary News. 2014 március
 Grant Thornton Hungary News 2014 március Tisztelt Ügyfeleink! Ezzel a körlevéllel szeretnénk felhívni figyelmüket egyrészt a Polgári Törvénykönyv (Ptk) fontos változásaira, másrészt egy új szabályozásra, Részletesebben A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban
 A jogi személyek általános szabályai az új Ptk.-ban A gazdasági társaságok közös szabályainak kiterjesztése A Könyvben szabályozott jogi személyek tagsággal bíró jogi személyek egyesület gazdasági társaságok Részletesebben Pomáz Város Polgármesteri Hivatal 2013 Pomáz, Kossuth Lajos út 23. Telefon: (26) , , Telefax: (26)
 Pomáz Város Polgármesteri Hivatal 2013 Pomáz, Kossuth Lajos út 23. Telefon: (26) 325-133, 325-467, 326-018 Telefax: (26) 325-640 E L İ T E R J E S Z T É S Pomáz Város Képviselı-testületének 2012. május Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA Alapító okirat Alulírott alapító, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. Részletesebben Vállalkozások alapítása Magyarországon. Vörös Károlyné titkár Zala Megyei Kereskedelmi és Iparkamara
 Kezdő vállalkozói aktivitás ösztönzése Vállalkozási jog Dr. Szalay András munkajogász A jog: tenger. Nem kimerni kell, hanem hajózni rajta. I. Gazdasági társaságok Gazdasági társaságok közös jellemzői Részletesebben Kereskedelmi jog jegyzet. - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel
 Kereskedelmi jog jegyzet lap: gazdasági társaságokról szóló törvény 2006.évi IV. törvény. 1. általános rész: minden cégformára egyenlő - cégalapítás: ki alapíthat céget és milyen feltételekkel - általános Részletesebben az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Nyáregyháza önkormányzat adóhatóságához
 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján Nyáregyháza önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 AZ EGYSZEMÉLYES ZÁRTKÖRŰEN MŰKÖDŐ RÉSZVÉNYTÁRSASÁG ALAPSZABÁLYMINTÁJA Alapszabály Alulírott részvényes, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítja meg az alábbi egyszemélyes zártkörűen Részletesebben VÁLLALKOZÓVÁ VÁLÁS ALAPJAI
 VÁLLALKOZÓVÁ VÁLÁS ALAPJAI 1 Tartalom 1. Az egyéni vállalkozói tevékenység... 3 2. Egyéni vállalkozók bejelentési és nyilvántartási kötelezettsége... 6 3. Egyéni cég alapítása... 8 4. A közkereseti (kkt.) Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a KUNCSORBA községi önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben Vállalkozási ismeretek 13.EA
 Szekszárdi Városfejlesztési Kft. ALAPÍTÓ OKIRAT MÓDOSÍTÁS 2014. december 18. 2 EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELİSSÉGŐ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MÓDOSÍTÁSA Alulírott alapító a Szekszárdi Törvényszék Cégbírósága Részletesebben A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG
 A/3. A JOGI SZEMÉLYEK JOGÁVAL ÉS A GAZDASÁGGAL KAPCSOLATOS JOGANYAG TÉTELEK ÉS AZ ELSAJÁTÍTANDÓ JOGANYAG Az alábbi jogszabályok átfogó ismerete szükséges: - a Polgári Törvénykönyvről szóló 2013. évi V. Részletesebben Cégbíróság feladatai CÉGNÉV CÉGNÉVBEN CÉGELJÁRÁS 2015.11.25. CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN
 CÉGELJÁRÁS CÉGBÍRÓSÁG HELYE A BÍRÓSÁGI SZERVEZETBEN Tvszék, mint cégbíróság 1 2 Cégbíróság feladatai cégbejegyzési (változásbejegyzési) adat)cégjegyzékbe történő bejegyzése, illetve törlése, cégnyilvántartásból Részletesebben A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya
 A Budapesti Tarokk Egyesület Alapszabálya I.fejezet: Általános rendelkezések 1. Alapítás Az alapítók az egyesülési jogról szóló 1989.évi II.tv alapján, jelen alapszabályban meghatározott célra egyesület Részletesebben EGYESÜLET VII. CÍM AZ EGYESÜLET FOGALMA, LÉTESÍTÉSE, TAGSÁGA
 3170 M A G Y A R K Ö Z L Ö N Y 2014. évi 31. szám 4. melléklet a 12/2014. (II. 28.) KIM rendelethez 4. melléklet a.. /2014. (.) KIM rendelethez 1. A Cvhr. 1. számú mellékletének Cégbejegyzési kérelem elzésű Részletesebben A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA
 A Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület ALAPSZABÁLYA 1. Általános rendelkezések 1. Az egyesület neve: Bükkábrányi Bányász Hagyományokért Egyesület (a továbbiakban: egyesület). 2. Székhelye: 3422 Részletesebben BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS
 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a/az _Tiszaföldvár_ önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés Részletesebben Vállalkozási jog ismeretek
 III. évfolyam GM szak TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Vállalkozási jog ismeretek 2013/2014. II. félév 1 TANTÁRGYI ÚTMUTATÓ Tantárgy megnevezése Tantárgy jellege/típusa: Vállalkozások jogi ismerete Szakalapozó Kontaktórák Részletesebben Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben
 Üzleti reggeli 2014. 06. 27. Új Ptk. - változások az üzleti életben Dr. Kovács László Email: kovacs.laszlo@gtk.szie.hu Főbb témakörök 1. Röviden a Ptk. szerkezetéről 2. Átállási határidők - a régiről az Részletesebben 2006. évi IV. törvény. a gazdasági társaságokról. I. Rész A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK KÖZÖS SZABÁLYAI. I. Fejezet ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK
 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról A törvény célja, hogy korszerő jogi keretek biztosításával támogassa a magyar piacgazdaság további erısödését, a nemzetgazdaság jövedelemtermelı képességének Részletesebben III. Fejezet A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK SZERVEIRE, VEZETİ TISZTSÉGVISELİIRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK
 Részlet a 2006. IV. törvénybıl III. Fejezet A GAZDASÁGI TÁRSASÁGOK SZERVEIRE, VEZETİ TISZTSÉGVISELİIRE VONATKOZÓ KÖZÖS SZABÁLYOK 1. Cím A gazdasági társaság legfıbb szerve 19. (1) A gazdasági társaság Részletesebben BALMAZÚJVÁROS VÁROS POLGÁRMESTERE
 BALMAZÚJVÁROS VÁROS POLGÁRMESTERE M E G H Í V Ó Balmazújváros Város Önkormányzat Képviselı-testületének Szervezeti és Mőködési Szabályzatáról szóló 4/2007. (III. 21.) sz. rendelete 5. (1) bekezdése alapján Részletesebben PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM. Szóbeli vizsgatevékenység
 PÉNZÜGYMINISZTÉRIUM vizsgarészhez rendelt követelménymodul azonosítója, megnevezése: 2145-06 Jogi ismeretek alkalmazása vizsgarészhez rendelt vizsgafeladat megnevezése: Jogi ismeretek számonkérése a PM Részletesebben Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban
 Az Európai Unió polgári eljárásjogának kialakulása, fejlıdése Joghatósági szabályok az Európai Unióban Debrecen, 2015. November 4. Polgári eljárásjogok -Definíciók Polgári eljárásjog Nemzetközi polgári Részletesebben I. Bejelentés jellege Adóköteles tevékenység Változás-bejelentés. 1. Elılegfizetési idıszak: év hó naptól év hó napig. összege:
 BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a helyi adókról szóló 1990. évi C. törvény alapján a _Tiszaföldvár_ önkormányzat adóhatóságához I. Bejelentés jellege Részletesebben Zárás: 2007. november 30. Frissítés: 2008. január 21. A FairConto Könyvvizsgáló és Pénzügyi Tanácsadó Betéti Társaság (Cg. 01-06-412888) adatai.
 Az új GT érvényesülése a számvitel rendszerében Copyright, 1996 Dale Carnegie & Associates, Inc. Bevezetés Európai Unió magyar jogrendszer folyamatos átalakítása Gazdasági társaságokról szóló törvény Cégjog Részletesebben 1. Cégjegyzékszám: 16 09 006843 01 09 708128. 2. A cég elnevezése: Hatályos: 2002.04.15. -...
 Belváros-Lipótváros Budapest Fıváros V. Kerületi Önkormányzat Polgármesteri Hivatal Pénzügyi Osztály Adócsoport BEJELENTKEZÉS, VÁLTOZÁS-BEJELENTÉS az adózás rendjérıl szóló 2003. évi XCII. törvény és a Részletesebben DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS
 DÉL-DUNÁNTÚLI REGIONÁLIS MUNKAÜGYI TANÁCS 2008. MÁJUS 20-I ÜLÉS 7. sz. napirendi pont Tájékoztató a Dél-dunántúli Regionális Munkaügyi Központ feladatkörét érintı jogszabályváltozásokról Elıadó: dr. Brebán Részletesebben III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai
 III. Rész Az egyes társasági formák az új Ptk.-ban - A konszernjog alapjai 1 Áttekintés: I. A KÖZKERESETI ÉS A BETÉTI TÁRSASÁG I.1 A közkereseti társaság A.) Lényege B.) A társasági forma sajátosságai Részletesebben A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA. Társasági szerződés
 A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRS AS ÁG S ZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény Részletesebben 2014/2015. tanév rendje
 A tanulók bolti gyakorlati napjai: Eladóképzés 10. évfolyam: csütörtök, péntek 11. évfolyam: hétfı, kedd Kereskedıképzés 13. évfolyam: péntek 2014. szeptember 1. évnyitó 2014/2015. tanév rendje 2014. október Részletesebben dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor ügyvéd ingatlanforgalmi szakjogász AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA
 Tisztelt érdeklődő! Ezt a dokumentumot tájékoztatásul tesszük közzé. Célja, hogy Ön előzetesen átlássa a társaság alapításával járó egyes adminisztratív kötelezettségeit. Magyarázó szövegeket az egyes Részletesebben Mangalicatenyésztık Országos Egyesülete. alapszabálya
 A Mangalicatenyésztık Országos Egyesülete alapszabálya egységes szerkezetben a 2016. február hó 6. napján megtartott közgyőlés által elfogadott módosításokkal 2 A Mangalicatenyésztık Országos Egyesülete Részletesebben Társasági jog. dr. Száldobágyi Zsigmond Csongor www.szaldobagyi.hu
 Társasági jog Egy kis történelem 1875. évi XXXVII. törvény a kereskedelmi törvényről 1988. évi VI. törvény a gazdasági társaságokról 1997. évi CXLIV. törvény a gazdasági társaságokról 2006. évi IV. törvény Részletesebben Készült Polgárdi Város Képviselı-testületének 2007. április 3. napján tartott ülésének jegyzıkönyvébıl.
 J E G Y Z İ K Ö N Y V I K I V O N A T Készült Polgárdi Város Képviselı-testületének 2007. április 3. napján tartott ülésének jegyzıkönyvébıl. POLGÁRDI VÁROS KÉPVISELİ-TESTÜLETÉNEK 31/2007. (IV. 3.) ÖNK. Részletesebben MUNKASZERZİDÉS határozott idıre szóló. mint munkáltató,
 MUNKASZERZİDÉS határozott idıre szóló amely létrejött egyrészrıl az másrészrıl: mint munkáltató, anyja neve: született: sz.ig. száma: lakcíme: mint között Részletesebben 2006. évi V. törvény. a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról
 2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról A törvény célja, hogy korszerő jogi keretek megteremtésével, az Európai Unió szabályozásával összhangban állapítsa Részletesebben 2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról
 2006. évi V. törvény a cégnyilvánosságról, a bírósági cégeljárásról és a végelszámolásról A törvény célja, hogy korszerő jogi keretek megteremtésével, az Európai Unió szabályozásával összhangban állapítsa Részletesebben Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról *
 Szekszárd Megyei Jogú Város Önkormányzata Közgyőlésének 26/2009.(XII.22.) rendelete a helyi iparőzési adóról * A helyi adókról szóló többször módosított 1990. évi C. törvény (továbbiakban: Htv.) 1. (1) Részletesebben Társasági szerződés. 1. A társaság cégneve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 Társasági szerződés Alulírott tagok, a gazdasági társaságokról szóló 2006. évi IV. törvény (Gt.) rendelkezéseinek megfelelően, a 2006. évi V. törvény (Ctv.) mellékletét képező szerződésminta alkalmazásával Részletesebben Munkaszerzıdés. 1. A munkaviszony célja, tartalma
 Munkaszerzıdés mely létrejött egyrészrıl a : Consogno-Tóth Szolgáltató Kft.(Székhelye: 9011 Gyır, Lehár F. u. 62., a cég jegyzékszáma: 08-09-021338) munkáltatói jogkör gyakorló: Tóth György ügyvezetı, Részletesebben Alapszabály. 1. A társaság neve, székhelye, telephelye(i), fióktelepe(i)
 összefüggő módosításáról és egyéb igazságügyi tárgyú rendeletek módosításáról A civil szervezetek bírósági nyilvántartásáról és az ezzel összefüggő eljárási szabályokról szóló 2011. évi CLXXXI. törvény Részletesebben Németországi cégalapítás. Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető
 Németországi cégalapítás Előadó: Bokodi Tibor ügyvezető Általános EU szabadságelvek Letelepedési jog szabadsága Szolgáltatásnyújtás szabadsága Tőke szabad áramlásának szabadsága Áruk szabad áramlásának Részletesebben ALAPSZABÁLY I. ÁLTALÁNOS RENDELKZÉSEK II. AZ EGYESÜLET CÉLJAI, TEVÉKENYSÉGE, KÖZHASZNÚ JOGÁLLÁSA
 Az egyesülési jogról, a közhasznú jogállásról, valamint a civil szervezetek mőködésérıl és támogatásáról szóló 2011. évi CLXXV. törvény valamint a 2013. évi V. törvény a Polgári Törvénykönyvrıl felhatalmazása Részletesebben A L A P Í T Ó O K I R A T
 A L A P Í T Ó O K I R A T Sajó Televízió Nonprofit Kft. (tervezet) Sajószentpéter 2009 2 ALAPÍTÓ OKIRAT (Módosításokkal egységes szerkezetben) Az alapító jelen okirattal a gazdasági társaságokról szóló Részletesebben 7. számú melléklet a 2006. évi V. törvényhez AZ EGYSZEMÉLYES KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG ALAPÍTÓ OKIRAT MINTÁJA. Alapító okirat
 A KORLÁTOLT FELELŐSSÉGŰ TÁRSASÁG SZERZŐDÉSMINTÁJA Társasági szerződés Alulírott tagok, szerződésminta 1 alkalmazásával, a következők szerint állapítják meg az alábbi korlátolt felelősségű társaság társasági Részletesebben Munkaerı-kölcsönzés. Bihary, Balassa & Társai Ügyvédi Iroda 1028 Budapest, Pasaréti út 83.
 Munkaerı-kölcsönzés jogi háttere Bihary, Balassa & Társai Ügyvédi Iroda 1028 Budapest, Pasaréti út 83. Tartalomjegyzék 1. Jogszabályi háttér 2. Munkaerı-kölcsönzés fogalma 3. Munkaerı-kölcsönzés szereplıi Részletesebben Elıterjesztés. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2012. szeptember 13-i ülésére. Önkormányzati Iroda
 Elıterjesztés 2. Lajosmizse Város Önkormányzata Képviselı-testületének 2012. szeptember 13-i ülésére Tárgy: Lajosmizse Város Önkormányzata Intézményei Gazdasági Szervezete gazdasági vezetı beosztására Részletesebben Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése
 Vállalkozások 1. Feladatlapok értékelése Pontozás Osztályozás A.) Vállalkozások általános jellemzői (40 pont) I. A vállalkozások közös jellemzői (25 pont) II. A vállalkozások csoportosítása (15 pont) B.) Részletesebben Olasz társasági jog 2013.
 Olasz társasági jog 2013. Az olasz társasági jog főbb jellemzői Szabályozás elsősorban az olasz Ptk. (Codice Civile) V. fejezetében. Az új társasági törvény 2004. január 1-jén lépett hatályba. Az előírások Részletesebben E L İ T E R J E S Z T É S
 AZ ELİTERJESZTÉS SORSZÁMA: 117 MELLÉKLET: 1 TÁRGY: Pályázati felhívás üres háziorvosi állás betöltésére E L İ T E R J E S Z T É S SZEKSZÁRD MEGYEI JOGÚ VÁROS ÖNKORMÁNYZATA KÖZGYŐLÉSÉNEK 2011. április 28-i Részletesebben 2. (1) Gazdasági társaság csak az e törvényben szabályozott formában alapítható.
 2006. évi IV. törvény a gazdasági társaságokról A törvény célja, hogy korszerő jogi keretek biztosításával támogassa a magyar piacgazdaság további erısödését, a nemzetgazdaság jövedelemtermelı képességének Részletesebben KÉPVISELET OKTÓBER 13.
 KÉPVISELET A POLGÁRI PEREKBEN 2014. OKTÓBER 13. A KÉPVISELİ A perbeli képviselı az a személy, akinek képviseleti jogosultságát jogszabály, jogügylet, vagy hatósági határozat teremtette meg. A képviselı Részletesebben Olasz társasági jog Szikora Veronika
 Olasz társasági jog Szikora Veronika Társasági jog Európában 2013/14-es tanév Szikora Veronika Magyary Zoltán posztdoktori ösztöndíjas A kutatás a TÁMOP-4.2.4.A/2-11/1-2012-0001 Nemzeti Kiválóság Program Részletesebben Vállalkozás alapítása. Dr Gısi Zsuzsanna
 Vállalkozás alapítása Dr Gısi Zsuzsanna Vállalkozások formái Egyéni vállalkozások Társas vállalkozások Részvénytársaságok Gısi Zsuzsanna 2 Gısi Zsuzsanna 3 Gısi Zsuzsanna 4 Gısi Zsuzsanna 5 Magyarországi Részletesebben 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet
 203/2011. (X. 7.) Korm. rendelet a biztosítási megállapodások egyes csoportjainak a versenykorlátozás tilalma alóli mentesítésérıl A Kormány a tisztességtelen piaci magatartás és a versenykorlátozás tilalmáról Részletesebben TARTALOM. A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17. I. fejezet A polgári jogi felelősség 21
 TARTALOM A könyvben használt rövidítések 13 Bevezetés 17 I. fejezet A polgári jogi felelősség 21 1. A felelősségi jog fogalma és fejlődése 21 2. A polgári jogi felelősség alapelvei 26 2.1. Marton és Eörsi Részletesebben 2017 © DocPlayer.hu Adatvédelmi irányelvek | Szolgáltatási feltételek | Visszajelzés


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
20.12.2008
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 327/23
 Dom afsagt af Retten i Første Instans den 5. november 2008 — Calzaturificio Frau mod KHIM — Camper (gengivelse af en stiliseret bue med fuldt optrukken yderside)
 (Sag T-304/07) (1)
 (EF-varemærker - indsigelsessag - ansøgning om registrering af gengivelse af en stiliseret bue med en fuldt udfyldt flade som EF-figurmærke - ældre EF-figurmærke, der gengiver en stiliseret bue - relativ registreringshindring - risiko for forveksling - artikel 8, stk. 1, litra b), i forordning (EF) nr. 40/94)
 (2008/C 327/41)
 Processprog: italiensk
 Parter
 Sagsøger: Calzaturificio Frau SpA (San Giovanni Ilarione, Italien) (ved avocat A. Rizzoli)
 Sagsøgt: Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (ved O. Montalto og L. Rampini, som befuldmægtigede)
 Den anden part i sagen for appelkammeret ved Harmoniseringskontoret og intervenient ved Retten: Camper SL (Inca, Spanien) (ved avocat I. Temiño Ceniceros)
 Sagens genstand
 Påstand om annullation af afgørelse truffet den 14. juni 2007 af Første Appelkammer ved Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) (sag R 768/2006-1) vedrørende en indsigelsessag mellem Camper, SL og Calzaturificio Frau SpA.
 Konklusion
 1)
 Kontoret for Harmonisering i det Indre Marked (Varemærker og Design) frifindes.
 2)
 Calzaturificio Frau SpA betaler sagens omkostninger.
 (1) EUT C 235 af 6.10.2007.


type: contracts

text:
 Svarīgs juridisks paziņojums
 |
 22001D0032
 Oficiālais Vēstnesis L 158 , 14/06/2001 Lpp. 0017 - 0018
 EEZ Apvienotās komitejas LēmumsNr. 32/2001(2001. gada 30. marts),ar kuru groza EEZ līguma I pielikumu (Veterinārie un fitosanitārie jautājumi)EEZ APVIENOTĀ KOMITEJA,ņemot vērā Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, kas grozīts ar protokolu, ar kuru pielāgo Eiropas Ekonomikas zonas līgumu, turpmāk tekstā — "līgums", un jo īpaši tā 98. pantu,tā kā:(1) Līguma I pielikums ir grozīts ar EEZ Apvienotās komitejas 1999. gada 17. decembra Lēmumu Nr. 189/1999 [1];(2) Padomes 1999. gada 29. aprīļa Lēmums 1999/313/EK par references laboratorijām gliemeņu bakterovirusālā piesārņojuma kontrolei [2] jāiekļauj līgumā;(3) Šis lēmums nav jāattiecina uz Lihtenšteinu,IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.1. pantsLīguma I pielikuma I nodaļas 6.1. daļā pēc 10. punkta (Padomes Direktīva 91/492/EEK) iestarpina šādu punktu:"10a. 399 D 0313: Padomes 1999. gada 29. aprīļa Lēmums 1999/313/EK par references laboratorijām gliemeņu bakterovirusālā piesārņojuma kontrolei (OV L 120, 8.5.1999., 40. lpp.).Šis tiesību akts attiecināms arī uz Islandi."2. pantsPadomes Lēmuma 1999/313/EK teksti islandiešu un norvēģu valodā, kas publicējami Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ papildinājumā, ir autentiski.3. pantsŠis lēmums stājas spēkā 2001. gada 31. martā ar noteikumu, ka EEZ Apvienotajai komitejai ir sniegti visi paziņojumi saskaņā ar līguma 103. panta 1. punktu [3].4. pantsŠo lēmumu publicē Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša EEZ iedaļā un EEZ papildinājumā.Briselē, 2001. gada 30. martāEEZ Apvienotās komitejas vārdā —priekšsēdētājsP. Westerlund[1] OV L 74, 15.3.2001., 24. lpp.[2] OV L 120, 8.5.1999., 40. lpp.[3] Konstitucionālas prasības nav norādītas--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 13.1.2012
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 9/1
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 21/2012
 z dnia 11 stycznia 2012 r.
 rejestrujące w rejestrze chronionych nazw pochodzenia i chronionych oznaczeń geograficznych nazwę [Vulture (CHNP)]
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 510/2006 z dnia 20 marca 2006 r. w sprawie ochrony oznaczeń geograficznych i nazw pochodzenia produktów rolnych i środków spożywczych (1), w szczególności jego art. 7 ust. 4 akapit pierwszy,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Zgodnie z art. 6 ust. 2 akapit pierwszy rozporządzenia (WE) nr 510/2006 wniosek Włoch o rejestrację nazwy „Vulture” został opublikowany w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej
 (2).
 (2)
 Ponieważ do Komisji nie wpłynęło żadne oświadczenie o sprzeciwie zgodnie z art. 7 rozporządzenia (WE) nr 510/2006, nazwa ta powinna zostać zarejestrowana,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Nazwa wymieniona w załączniku do niniejszego rozporządzenia zostaje zarejestrowana.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie dwudziestego dnia po jego opublikowaniu w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 11 stycznia 2012 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 Dacian CIOLOȘ
 Członek Komisji
 (1) Dz.U. L 93 z 31.3.2006, s. 12.
 (2) Dz.U. C 133 z 4.5.2011, s. 13.
 ZAŁĄCZNIK
 Produkty rolne przeznaczone do spożycia przez ludzi wymienione w załączniku I do Traktatu:
 Klasa 1.5. Oleje i tłuszcze (masło, margaryna, oleje itp.)
 WŁOCHY
 Vulture (CHNP)


type: wikipedia

text:
De meeste parken en reservaten in het Australische Noordelijk Territorium worden beheerd door de Parks and Wildlife Commission of the Northern Territory. De uitzonderingen zijn Kakadu en Uluṟu-Kata Tjuṯa die door Parks Australia worden beheerd.
 Nationale Parken
 B
 Barranyi (North Island) (aboriginal)
 C
 Charles Darwin
 D
 Davenport Murchison -- Djukbinj (aboriginal) -- Dulcie Ranges
 E
 Elsey
 F
 Finke Gorge
 G
 Garig Gunak Barlu (aboriginal) -- Gregory
 K
 Kakadu -- Keep River
 L
 Litchfield
 N
 Nitmiluk (aboriginal)
 U
 Uluṟu-Kata Tjuṯa
 W
 Watarrka -- West MacDonnell
 Zie ook
 Lijst van parken en reservaten
 Lijst van parken en reservaten in Australië
 Noordelijk Territorium
 Natuur in Australië
 Geografie van het Noordelijk Territorium
 Parken


text:
 Avis juridique important
 |
 21995D1025(01)
 Beschluß Nr. 1/95 des Assoziationsrates zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Bulgarien andererseits vom 29. Mai 1995 über seine Geschäftsordnung
 Amtsblatt Nr. L 255 vom 25/10/1995 S. 0019 - 0023
 BESCHLUSS Nr. 1/95 DES ASSOZIATIONSRATES zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Bulgarien andererseits vom 29. Mai 1995 über seine Geschäftsordnung (95/429/EG) DER ASSOZIATIONSRAT -gestützt auf das Europa-Abkommen zur Gründung einer Assoziation zwischen den Europäischen Gemeinschaften und ihren Mitgliedstaaten einerseits und der Republik Bulgarien andererseits, insbesondere auf die Artikel 105, 106, 107, 108, 109 und 110,in der Erwägung, daß das Abkommen am 1. Februar 1995 in Kraft getreten ist -BESCHLIESST:Artikel 1 Vorsitz Den Vorsitz im Assoziationsrat führt abwechselnd für die Dauer von zwölf Monaten ein Vertreter des Rates der Europäischen Union im Namen der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten und ein Vertreter der Regierung der Republik Bulgarien. Die erste Vorsitzperiode beginnt mit dem Datum der ersten Tagung des Assoziationsrates und endet am 31. Dezember 1995.Artikel 2 Tagungen Der Assoziationsrat tagt auf Ministerebene regelmäßig einmal im Jahr. Sondertagungen des Assoziationsrates können auf Antrag einer Vertragspartei bei Zustimmung der anderen Vertragspartei abgehalten werden.Sofern die Parteien nichts anderes vereinbaren, findet jede Tagung des Assoziationsrates am üblichen Tagungsort des Rates der Europäischen Union an einem von den beiden Parteien vereinbarten Termin statt.Die Tagungen des Assoziationsrates werden von den Sekretären des Assoziationsrates gemeinsam im Benehmen mit dem Präsidenten einberufen.Artikel 3 Vertretung Die Mitglieder des Assoziationsrates können sich auf den Tagungen vertreten lassen, wenn sie verhindert sind. Wenn sich ein Mitglied auf diese Weise vertreten lassen will, hat es dem Präsidenten vor der Tagung, auf der es sich vertreten lassen will, den Namen seines Vertreters mitzuteilen.Der Vertreter eines Mitglieds des Assoziationsrates verfügt über alle Rechte dieses Mitglieds.Artikel 4 Delegationen Die Mitglieder des Assoziationsrates können sich von Beamten begleiten lassen.Vor jeder Tagung ist dem Präsidenten die beabsichtigte Zusammensetzung jeder Delegation mitzuteilen.Ein Vertreter der Europäischen Investitionsbank nimmt als Beobachter an den Tagungen des Assoziationsrates teil, wenn die Tagesordnung Punkte enthält, die die Bank betreffen.Der Assoziationsrat kann, um Informationen über besondere Themen einzuholen, Nichtmitglieder einladen, an seinen Tagungen teilzunehmen.Artikel 5 Sekretariat Ein Beamter des Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union und ein Beamter der Mission der Republik Bulgarien in Brüssel sind gemeinsam als Sekretäre des Assoziationsrates tätig.Artikel 6 Schriftverkehr Der für den Assoziationsrat bestimmte Schriftverkehr ist an den Präsidenten des Assoziationsrates unter der Anschrift des Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union zu richten.Die beiden Sekretäre sorgen für die Übermittlung an den Präsidenten des Assoziationsrates und gegebenenfalls die Verteilung an die anderen Mitglieder des Assoziationsrates. Diese Verteilung erfolgt durch Übermittlung an das Generalsekretariat der Kommission, die Ständigen Vertretungen der Mitgliedstaaten und die Mission der Republik Bulgarien in Brüssel.Die Mitteilungen des Präsidenten des Assoziationsrates werden von den beiden Sekretären an die jeweiligen Empfänger und gegebenenfalls an die anderen Mitglieder des Assoziationsrates unter den im vorhergehenden Absatz bezeichneten Anschriften gerichtet.Artikel 7 Öffentlichkeit Die Tagungen des Assoziationsrates sind, soweit nichts anderes beschlossen wird, nicht öffentlich.Artikel 8 Tagesordnung (1) Der Präsident stellt für jede Tagung eine vorläufige Tagesordnung auf. Sie wird den in Artikel 6 genannten Empfängern von den Sekretären des Assoziationsrates spätestens fünfzehn Tage vor Beginn der Tagung übersandt.Die vorläufige Tagesordnung enthält die Punkte, für die der Aufnahmeantrag dem Präsidenten spätestens einundzwanzig Tage vor Beginn der betreffenden Tagung zugegangen ist, wobei nur die Punkte in die vorläufige Tagesordnung aufgenommen werden, für welche die Unterlagen den Sekretären spätestens am Tage der Übersendung dieser Tagesordnung übermittelt worden sind.Die Tagesordnung wird vom Assoziationsrat zu Beginn jeder Tagung angenommen. Für die Aufnahme von Punkten, die nicht auf der vorläufigen Tagesordnung stehen, ist die Zustimmung beider Vertragsparteien erforderlich.(2) Der Präsident kann die in Absatz 1 genannten Fristen im Benehmen mit den beiden Parteien verkürzen, um im Einzelfall den Erfordernissen gerecht zu werden.Artikel 9 Protokoll Die beiden Sekretäre fertigen über jede Tagung einen Protokollentwurf an.Grundsätzlich enthält das Protokoll für jeden Tagesordnungspunkt- die Angabe der dem Assoziationsrat vorgelegten Unterlagen,- die Erklärungen, die von einem Mitglied des Assoziationsrates zu Protokoll gegeben wurden,- die angenommenen Beschlüsse, die vereinbarten Erklärungen und die verabschiedeten Schlußfolgerungen.Der Protokollentwurf wird dem Assoziationsrat zur Annahme vorgelegt. Er ist binnen drei Monaten nach der jeweiligen Tagung des Assoziationsrates anzunehmen. Im Falle der Annahme wird das Protokoll vom Präsidenten und von den beiden Sekretären unterzeichnet. Das Protokoll wird im Archiv des Generalsekretariats des Rates der Europäischen Union aufbewahrt; eine beglaubigte Abschrift wird allen in Artikel 6 genannten Empfängern zugeleitet.Artikel 10 Beschlüsse und Empfehlungen (1) Der Assoziationsrat faßt seine Beschlüsse und verabschiedet seine Empfehlungen durch einvernehmliche Entscheidung der Vertragsparteien.Zwischen den Tagungen kann der Assoziationsrat im schriftlichen Verfahren Beschlüsse fassen oder Empfehlungen abgeben, sofern beide Parteien dem zustimmen.(2) Die Beschlüsse und Empfehlungen des Assoziationsrates im Sinne des Artikels 107 des Europa-Abkommens tragen die Überschrift "Beschluß" oder "Empfehlung", gefolgt von der laufenden Nummer, dem Zeitpunkt der Annahme sowie der Bezeichnung des jeweiligen Gegenstands.Die Beschlüsse und Empfehlungen des Assoziationsrates werden vom Präsidenten unterzeichnet und von den beiden Sekretären beglaubigt.Die Beschlüsse und Empfehlungen werden allen in Artikel 6 genannten Empfängern zugeleitet.Der Assoziationsrat kann die Veröffentlichung seiner Beschlüsse und Empfehlungen im Amtsblatt der Europäischen Gemeinschaften und im Darjaven Vestnik beschließen.Artikel 11 Sprachen Die Amtssprachen des Assoziationsrates sind die Amtssprachen der beiden Vertragsparteien.Der Assoziationsrat berät anhand von Unterlagen, die in diesen Sprachen abgefaßt sind, sofern nichts anderes beschlossen wird.Artikel 12 Ausgaben Die Gemeinschaft und die Republik Bulgarien übernehmen bezüglich der Personal-, Reise- und Aufenthaltskosten sowie der Post- und Fernmeldegebühren jeweils die Ausgaben, die ihnen aus ihrer Teilnahme an den Tagungen des Assoziationsrates entstehen.Die Ausgaben für den Dolmetscherdienst auf den Tagungen sowie für die Übersetzung und Vervielfältigung von Dokumenten werden von der Gemeinschaft übernommen, mit Ausnahme der Ausgaben für den Dolmetscherdienst und die Übersetzungen in die bulgarische und aus der bulgarischen Sprache, die von der Republik Bulgarien getragen werden.Die Ausgaben für die technische Gestaltung der Tagungen gehen zu Lasten der Partei, die die Tagungen ausrichtet.Artikel 13 Assoziationsausschuß (1) Hiermit wird ein Assoziationsausschuß eingesetzt, der den Assoziationsrat bei der Erfuellung seiner Aufgaben unterstützen soll. Er besteht aus Vertretern der Mitglieder des Rates der Europäischen Union und aus Vertretern der Kommission der Europäischen Gemeinschaften einerseits und aus Vertretern der bulgarischen Regierung andererseits, bei denen es sich in der Regel um hohe Beamte handelt.(2) Der Assoziationsausschuß bereitet die Tagungen und Beratungen des Assoziationsrates vor, führt gegebenenfalls die Beschlüsse des Assoziationsrates durch und sichert allgemein die Kontinuität der Beziehungen im Rahmen der Assoziation und das reibungslose Funktionieren des Europa-Abkommens. Er prüft alle ihm vom Assoziationsrat vorgelegten Angelegenheiten sowie andere Fragen, die sich möglicherweise bei der laufenden Durchführung des Europa-Abkommens ergeben. Er unterbreitet dem Assoziationsrat Vorschläge oder Beschluß-/Empfehlungsentwürfe zur Annahme.(3) Soweit das Europa-Abkommen eine Konsultationspflicht oder -möglichkeit vorsieht, kann die Konsultation im Assoziationsausschuß stattfinden. Die Konsultation kann im Assoziationsrat fortgesetzt werden, wenn die beiden Parteien dem zustimmen.(4) Die Geschäftsordnung des Assoziationsausschusses ist im Anhang I enthalten.Artikel 14 Unterausschüsse und Arbeitsgruppen Die Unterausschüsse und die Arbeitsgruppen, die von dem Gemischten Ausschuß nach Artikel 39 des Interimsabkommens vom 8. März 1993 über Handel und Handelsfragen zwischen der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft und der Europäischen Gemeinschaft für Kohle und Stahl einerseits und der Republik Bulgarien andererseits eingesetzt worden sind, bestehen bis zur ersten Tagung des Assoziationsausschusses fort, der dann die neue Liste der Unterausschüsse und Arbeitsgruppen festlegt. Die Unterausschüsse und Arbeitsgruppen arbeiten unter der Aufsicht des Assoziationsausschusses, dem sie nach jeder ihrer Sitzungen Bericht erstatten.Der Assoziationsausschuß kann die Auflösung bestehender Unterausschüsse und Gruppen beschließen, ihr Mandat ändern oder weitere Unterausschüsse und Gruppen einsetzen, die ihn bei der Erfuellung seiner Aufgaben unterstützen.Diese Unterausschüsse und Gruppen haben keinerlei Beschlußbefugnisse.Geschehen zu Brüssel am 29. Mai 1995.Im Namen des AssoziationsratesDer PräsidentM. BARNIERANHANG GESCHÄFTSORDNUNG DES ASSOZIATIONSAUSSCHUSSES Artikel 1 Vorsitz Den Vorsitz im Assoziationsausschuß führt abwechselnd für die Dauer von zwölf Monaten ein Vertreter der Europäischen Kommission im Namen der Gemeinschaft und ihrer Mitgliedstaaten und ein Vertreter der Regierung der Republik Bulgarien. Die erste Vorsitzperiode beginnt mit dem Datum der ersten Tagung des Assoziationsrates und endet am 31. Dezember 1995.Artikel 2 Tagungen Der Assoziationsausschuß tagt, wenn die Umstände dies erfordern, mit Zustimmung beider Parteien.Zeit und Ort der Tagungen des Assoziationsausschusses werden von beiden Parteien vereinbart.Die Tagungen des Assoziationsausschusses werden vom Vorsitzenden einberufen.Artikel 3 Delegationen Vor jeder Tagung wird der Vorsitzende über die beabsichtigte Zusammensetzung jeder Delegation informiert.Artikel 4 Sekretariat Ein Beamter der Europäischen Kommission und ein Beamter der bulgarischen Regierung sind gemeinsam als Sekretäre des Assoziationsausschusses tätig.Alle Mitteilungen, die nach diesem Beschluß für den Vorsitzenden des Assoziationsausschusses bestimmt oder von diesem zu machen sind, werden den Sekretären des Assoziationsausschusses sowie den Sekretären und dem Präsidenten des Assoziationsrates zugeleitet.Artikel 5 Öffentlichkeit Die Tagungen des Assoziationsausschusses sind, soweit nichts anderes beschlossen wird, nicht öffentlich.Artikel 6 Tagesordnung (1) Der Vorsitzende stellt für jede Tagung eine vorläufige Tagesordnung auf. Sie wird den in Artikel 4 genannten Empfängern von den Sekretären des Assoziationsausschusses spätestens fünfzehn Tage vor Beginn der Tagung übersandt.Die vorläufige Tagesordnung enthält die Punkte, für die der Aufnahmeantrag dem Vorsitzenden spätestens einundzwanzig Tage vor Beginn der betreffenden Tagung zugegangen ist, wobei nur die Punkte in die vorläufige Tagesordnung aufgenommen werden, für welche die Unterlagen den Sekretären spätestens am Tage der Übersendung dieser Tagesordnung übermittelt worden sind.Der Assoziationsausschuß kann Sachverständige zur Teilnahme an seinen Tagungen einladen, um Informationen über besondere Themen einzuholen.Die Tagesordnung wird vom Assoziationsausschuß zu Beginn jeder Tagung angenommen. Für die Aufnahme von Punkten, die nicht auf der vorläufigen Tagesordnung stehen, ist die Zustimmung beider Vertragsparteien erforderlich.(2) Der Vorsitzende kann die in Absatz 1 genannten Fristen im Benehmen mit den beiden Parteien verkürzen, um im Einzelfall den Erfordernissen gerecht zu werden.Artikel 7 Protokoll Über jede Tagung wird anhand einer vom Vorsitzenden zu erstellenden Zusammenfassung der Schlußfolgerungen des Assoziationsausschusses ein Protokoll angefertigt.Nach seiner Annahme durch den Assoziationsausschuß wird das Protokoll vom Vorsitzenden und den Sekretären unterzeichnet und von jeder Partei zu den Akten genommen. Eine Abschrift des Protokolls wird allen in Artikel 4 genannten Empfängern zugeleitet.Artikel 8 Beratungen In den besonderen Fällen, in denen der Assoziationsausschuß vom Assoziationsrat gemäß Artikel 109 Absatz 2 des Europa-Abkommens ermächtigt wird, Beschlüsse zu fassen und Empfehlungen abzugeben, tragen diese Rechtsakte die Überschrift "Beschluß" oder "Empfehlung", gefolgt von der laufenden Nummer, dem Zeitpunkt der Annahme und der Bezeichnung des jeweiligen Gegenstands.Wenn der Assoziationsausschuß einen Beschluß faßt, gelten Artikel 10 und 11 des Beschlusses Nr. 1/95 des Assoziationsrates über seine Geschäftsordnung entsprechend.Die Beschlüsse und Empfehlungen des Assoziationsausschusses werden den in Artikel 4 dieses Anhangs bezeichneten Empfängern zugeleitet.Artikel 9 Ausgaben Die Gemeinschaft und die Republik Bulgarien übernehmen bezüglich der Personal-, Reise- und Aufenthaltskosten sowie der Post- und Fernmeldegebühren jeweils die Ausgaben, die ihnen aus ihrer Teilnahme an den Tagungen des Assoziationsausschusses und seiner Unterausschüsse und Arbeitsgruppen entstehen.Die Ausgaben für den Dolmetscherdienst auf den Tagungen sowie für die Übersetzung und Vervielfältigung von Dokumenten werden von der Gemeinschaft übernommen, mit Ausnahme der Ausgaben für den Dolmetscherdienst und die Übersetzungen in die bulgarische und aus der bulgarischen Sprache, die von der Republik Bulgarien getragen werden.Die Ausgaben für die technische Gestaltung der Tagungen gehen zu Lasten der Partei, die die Tagungen ausrichtet.


text:
Czy oświadczenie stanowi dowód księgowy? Czyli kilka słów o weryfikacji wydatkowania zachęt - FIS
 FIS 21 marca 2019 Bez kategorii
 Opublikowane pod koniec poprzedniego roku stanowisko UKNF w sprawie przyjmowania i przekazywania zachęt, w znacznej mierze ułatwiło selekcję czynności, których realizacja uprawnia podmioty pośredniczące w zbywaniu i odkupywaniu jednostek uczestnictwa do wnioskowania o wypłatę tzw. “zachęt”.
 Obok listy czynności, w treści dokumentu zawarte zostały również zalecenia co do sposobu weryfikacji wydatkowania świadczeń pieniężnych wypłacanych w celu poprawienia jakości świadczonej usługi, i o tym więcej za chwilę. Wcześniej jednak przyjrzyjmy się temu...
 ...od czego się to wszystko zaczęło
 Choć same zachęty w obrocie prawnym funkcjonują od czasów MiFID I, to czynności związane z weryfikacją ich wydatkowania są obowiązkiem stosunkowo nowym. Wszystko za sprawą nowelizacji ustawy o funduszach inwestycyjnych dokonanej w drodze ustawy z dnia 1 marca 2018 r. o zmianie ustawy o obrocie instrumentami finansowymi oraz niektórych innych ustaw, która doprowadziła między innymi do dodania do UFI artykułu 32b.
 Przepis ten, a dokładnie jego ust. 3, kluczowy dla analizy, którą przeprowadziłem, stanowi, że:
 Towarzystwo może dokonać na rzecz podmiotu, o którym mowa w art. 32 ust. 1 pkt 2, 3 lub ust. 2 [dystrybutora], płatności w zakresie, w jakim stanowią one wynagrodzenie z tytułu wykonywanych przez te podmioty czynności, o których mowa w ust. 2 [poprawiających jakość świadczonej usługi], jeżeli zasadność ich dokonania została przez towarzystwo zweryfikowana oraz potwierdzona na podstawie informacji i dokumentów przekazanych towarzystwu zgodnie z ust. 2.
 Nie wdając się w dyskusję, jakie czynności uprawniają, a jakie nie do wypłaty zachęt, wskazać należy, że zgodnie z postanowieniami art. 32b ust. 3 UFI, towarzystwo, żeby dokonać płatności na rzecz dystrybutora musi dokonać uprzedniej weryfikacji dokonanych przez niego czynności poprawiających jakość a także kosztów z tym związanych. Zasadność dokonania przez TFI płatności powinna zostać potwierdzona informacjami i dokumentami przedstawionymi towarzystwu przez dystrybutora.
 W jaki sposób dokonać weryfikacji?
 Ustawodawca w art. 32b ust. 3 obligując towarzystwo do weryfikacji wydatkowania zachęt, zobowiązał TFI do potwierdzenia zasadności dokonania na rzecz dystrybutora płatności na podstawie przekazanych towarzystwu informacji i dokumentów.
 Posiłkując się definicją zaczerpniętą ze słownika języka polskiego można przyjąć, że informacją jest “to, co powiedziano lub napisano o kimś lub o czymś, także zakomunikowanie czegoś”. Natomiast dokumentem, i tu odwołam się do definicji legalnej z art. 77(3) Kodeksu cywilnego, jest nośnik informacji umożliwiający zapoznanie się z jej treścią.
 W jaki sposób można przekazać informację? Na przykład za pośrednictwem środków bezpośredniego porozumiewania się na odległość, czyli telefonu. Informację przekazać można również osobiście.
 Co z dokumentem?
 Zasadniczo, w zależności od przyjętego kryterium podziału, wyróżnić można dwa rodzaje dokumentów: urzędowe i prywatne. O dokumenty urzędowe przy weryfikacji wydatkowania zachęt raczej trudno, skupmy się więc na drugiej kategorii dokumentów, jakimi są dokumenty prywatne.
 Co może być dokumentem prywatnym? Na przykład faktura, umowa, ale też... sporządzone na piśmie, lub utrwalone w inny sposób... oświadczenie.
 Zdaniem UKNF weryfikacja wydatkowania zachęt “nie może opierać się wyłącznie na oświadczeniach złożonych przez dystrybutora, ale powinna być rzetelna i bazować na dowodach księgowych.”
 Z przywołanego fragmentu wynika, iż w celu realizacji zaleceń UKNF zasadne jest żądanie przedłożenia przez dystrybutora dodatkowych, poza oświadczeniem, dokumentów potwierdzających zasadność dokonania na jego rzecz płatności. Mając na względzie przesłanki celowościowe, zasadniczo zgadzam się ze stanowiskiem Urzędu, ale nie do końca.
 Po pierwsze, oświadczenie samo w sobie może stanowić dowód księgowy
 A dokładnie księgowy dowód zastępczy, co przewiduje wprost art. 20 ust. 4 ustawy o rachunkowości.
 Po drugie, oświadczenie oświadczeniu nierówne
 Wyobrazić mogę sobie dwie sytuacje. Pierwszą, w której dystrybutor wnioskuje do mnie, jako przedstawiciela TFI o zapłatę kwoty X z tytułu realizacji czynności podnoszących jakość. Jego oświadczenie jest bardzo lakoniczne. Zawiera wylistowanie czynności, które w danym okresie zrealizował, a także podpis osoby uprawnionej i nic więcej.
 Wyobrazić mogę sobie również drugą sytuację, w której dystrybutor przedstawia w ramach złożonego przez siebie oświadczenia wiarygodne wyliczenia, algorytmy, a także opis czynności, które zrealizował wraz z opisem wpływu, jaki wywarły one na podniesienie jakości świadczonej usługi. Dane prezentowane przez dystrybutora pozwalają na ustalenie w przejrzysty sposób za co i dlaczego wnioskuje on o zapłatę określonej kwoty.
 Jak powinienem się zachować weryfikując dwa skrajnie odmienne oświadczenia? W pierwszym przypadku trudno w ogóle mówić o tym, abym mógł się podjąć jakiejkolwiek próby weryfikacji, gdyż dane prezentowane przez dystrybutora uniemożliwiają mi ustalenie chociażby w jakim wymiarze doszło do świadczenia czynności i z jakimi kosztami wiązała się ich realizacja. Inaczej podszedłbym do oświadczenia nr 2, które pozwala w łatwy i przejrzysty sposób ustalić wszystkie potrzebne mi dane. Ponadto muszę pamiętać, że...
 Po trzecie, nie tylko wydatkowanie ale i przyjmowanie zachęt podlega szczególnym obwarowaniom
 A to rodzi obowiązek tzw. double check. Wynika to wprost z przepisów, a w szczególności z art. 32a ust. 7 pkt 3 UFI oraz art. 83d ust. 1 pkt 3 ustawy o obrocie. Oznacza to, że nie tylko TFI nie może wypłacić nieuzasadnionej zachęty, ale też dystrybutor takiej zachęty nie może przyjąć. W przeciwnym razie naraża się on na zarzut naruszenia ww. przepisów. Dlatego też za niedpuszczalne uznałbym jakiekolwiek próby uzyskania korzyści majątkowych przejawiające się w celowym przeszacowaniu wartości świadczonych czynności poprawiających jakość. Próba osiągnięcia w ten sposób korzyści majątkowej prowadzić może do postawienia zarzutu oszustwa. Aby uchronić się przed zarzutem naruszenia przepisów, dystrybutor powinien przed wystąpieniem do TFI o zapłatę samemu ustalić, czy jest on uprawniony do przyjęcia danej zachęty.
 Po czwarte, oświadczenie nieprawdziwych informacji może być kwalifikowane, jako przestępstwo
 Zgodnie z postanowieniami art. 286 par. 1 kodeksu karnego, kto, w celu osiągnięcia korzyści majątkowej, doprowadza inną osobę do niekorzystnego rozporządzenia własnym lub cudzym mieniem za pomocą wprowadzenia jej w błąd albo wyzyskania błędu lub niezdolności do należytego pojmowania przedsiębranego działania, podlega karze pozbawienia wolności od 6 miesięcy do lat 8.
 Czysto hipotetycznie, czy w sytuacji, w której przedstawiciel dystrybutora celowo przeszacowałby wartość świadczonych czynności poprawiających jakość lub zawnioskowałby o zapłatę za czynności, których w rzeczywistości nie zrealizował, podlegałby on odpowiedzialności za oszustwo? Moim zdaniem odpowiedź nasuwa się sama. Zgodnie z utrwalonym zarówno w doktrynie, jak i orzecznictwie poglądem, wprowadzenie w błąd stanowiące jedno ze znamion oszustwa może polegać między innymi na złożeniu określonego oświadczenia lub też przedłożeniu dokumentów stwierdzających nieprawdę.
 W końcu, po piąte, informacje zawarte w dokumentach księgowych stanowić mogą informacje prawnie chronione.
 Dlatego też za dopuszczalne uznałbym przedkładanie przez dystrybutorów wyciągów a także częściowo zanonimizownaych kopii dokumentów. Wszystko po to, żeby z jednej strony umożliwić TFI realizację nałożonego na nie obowiązku weryfikacji a z drugiej, żeby nie narazić dystrybutora na ryzyko ujawnienia informacji prawnie chronionych, w tym na przykład tajemnicy jego przedsiębiorstwa albo też informacji poufnych dotyczących jego kontrahentów.
 Jak zatem weryfikować wydatkowanie zachęt?
 W mojej ocenie, rozbudowane oświadczenie dystrybutora zawierające szczegółowe informacje na temat poniesionych kosztów, opisujące stosowaną metodologię, a także obrazujące liczbę uczestników lub potencjalnych uczestników funduszy, do których czynności poprawiające jakość były adresowane, stanowić może podstawę weryfikacji dokonywanej przez TFI. W przypadku na przykład poniesienia przez dystrybutora kosztów związanych z zaangażowaniem w świadczenie danej czynności poprawiającej jakość osób trzecich (posłużę się tu przykładem wdrażania oprogramowania), za pomocne uznałbym również przekazanie informacji do TFI o wysokości wynagrodzenia takiego podmiotu w formie częściowo zanonimizowanych dokumentów. Alternatywnie rozważyłbym wnioskowanie o przedłożenie zestawienia kosztów składowych związanych z wdrożeniem danej funkcjonalności.
 Pamiętać przy tym wszystkim należy o zasadzie double check, warunkującej dopuszczalność wypłaty zachęty nie tylko od weryfikacji dokonanej przez TFI, ale również uprzedniego sprawdzenia przez dystrybutora, czy jest on uprawniony do przyjęcia płatności.
 Więcej o weryfikacji wydatkowania zachęt mówił będę podczas organizowanego przez Fund Industry Support Kongresu Middle & Back Office, który będzie miał miejsce już 25 kwietnia tego roku.
 Szczegółowe informacje o wydarzeniu można znaleźć klikając w poniższy baner:
 MiFID IIzachęty