type: wikipedia

text:
La semaglutide è un farmaco agonista del recettore del GLP-1 (incretino-mimetico) utilizzato come antidiabetico e studiato per la terapia dell'obesità.
 È commercializzato dall'azienda farmaceutica Novo Nordisk come Ozempic (siringhe preriempite per iniezione sottocutanea) e Rybelsus (compresse).
 Storia
 La molecola è stata sviluppata dalla Novo Nordisk sulla base dell'efficacia osservata da analoghi incretino-mimetici, quali la dulaglutide e la liraglutide per il trattamento del diabete mellito di tipo 2.
 La modifica della molecola di GLP-1 umana ha portato ad un composto dalle migliori caratteristiche farmacocinetiche: possiede infatti una lunga emivita e un migliore legame alle proteine, che consente un'unica somministrazione settimanale.
 Ha ricevuto l'approvazione dalla FDA nel 2017 e nel 2018 dall'EMA per la somministrazione sottocutanea.
 Nel 2019 è stata approvata anche la forma per via orale (2020 nell'Unione europea).
 È utilizzata inoltre per ridurre il rischio di sviluppare eventi avversi cardiovascolari nei pazienti con diabete mellito e malattia cardiovascolare.
 Un suo utilizzo come anoressizzante nel trattamento dell'obesità è tuttora oggetto di indagine clinica (The Semaglutide Treatment Effect in People with obesity (STEP)).
 Meccanismo d'azione
 La semaglutide è un agonista sintetico del recettore del GLP-1, una incretina rilasciata dalle cellule enteroendocrine L, che agisce come segnale di sazietà e induce la secrezione di insulina da parte del pancreas.
 A differenza del GLP-1 è tuttavia resistente alla degradazione da parte delle DPP-4.
 La sua azione sul recettore del GLP-1 porta quindi a aumentata secrezione di insulina e inibizione della secrezione di glucagone, con calo della glicemia, riduzione dell'appetito e rallentamento dello svuotamento gastrico, con conseguente minore apporto calorico e perdita di peso.
 Laddove possibile, e se tollerato, il trattamento con semaglutide è associato ad altri farmaci antidiabetici quali la metformina o l'insulina oltre alla terapia dietetica e comportamentale.
 Effetti collaterali
 Tra gli effetti indesiderati più frequenti vi sono nausea (20%), vomito (7%) e diarrea (12%), solitamente di breve durata e intensità ma che in alcuni soggetti hanno portato all'interruzione della terapia.
 Alcuni eventi di ipoglicemia sono stati riscontrati in pazienti in trattamento anche con insulina o sulfaniluree, ma non con l'uso della sola semaglutide.
 Eventi più rari sono invece un aumento del rischio di retinopatia diabetica, pancreatite acuta, carcinoma midollare della tiroide.
 Note
 Collegamenti esterni
 Ozempic - pagina ufficiale
 Semaglutide su MedlinePlus
 Agonisti del recettore del GLP-1
 Antiobesità


text:
Laskmine 2004. aasta suveolümpiamängudel toimus 14.–22. augustini.
 Medalialad
 Meestel oli kavas seitse klassikalise laskmise ala (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, vabapüstol 50 m, olümpiakiirlaskmine 25 m, väikepüss lamades 50 m, väikepüssi standard 3x40 lasku ja liikuv märk 10 m) ja naistel neli (õhupüss 10 m, õhupüstol 10 m, väikepüssi standard 3x20 lasku ja väikepüstol 25 m).
 Võistluspaik
 Olümpia laskmiskeskus paiknes Ateena kaguosas Markopouloses. Pealtvaatajaid mahtus võistlusi jälgima 2093.
 Tulemused
 Mehed õhupüss 10 m
 Mehed õhupüstol 10 m
 Mehed vabapüstol 50 m
 Mehed olümpiakiirlaskmine 25 m
 Mehed väikepüss, lamades 50 m
 Mehed väikepüssi standard 3x40
 Mehed liikuv märk 10 m
 Naised õhupüss 10 m
 Naised õhupüstol 10 m
 Naised väikepüssi standard 3x20
 Naised väikepüstol 25 m
 2004. aasta suveolümpiamängud
 Laskmine olümpiamängudel


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11.10.2007
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 266/8
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG 50/2007 HATÁROZATA
 (2007. június 8.)
 az EGT-megállapodás IX. mellékletének (Pénzügyi szolgáltatások) módosításáról
 AZ EGT-VEGYESBIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás kiigazításáról szóló jegyzőkönyvvel módosított, az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: a megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 A megállapodás IX. mellékletét a 2007. április 27-i 21/2007 EGT-vegyesbizottsági határozat (1) módosította.
 (2)
 A nemzetközileg elfogadott számviteli standardok szerint készített információk harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által történő használatáról szóló, 2006. december 4-i 2006/891/EK bizottsági határozatot (2) bele kell foglalni a megállapodásba,
 A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:
 1. cikk
 A megállapodás IX. melléklete a 23ba. pont (2006/70/EK bizottsági irányelv) után a következő ponttal egészül ki:
 „23c.
 32006 D 0891: a Bizottság 2006. december 4-i 2006/891/EK határozata a nemzetközileg elfogadott számviteli standardok szerint készített információk harmadik országbeli értékpapír-kibocsátók által történő használatáról (HL L 343., 2006.12.8., 96. o.).”
 2. cikk
 A 2006/891/EK határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2007. június 9-én lép hatályba, feltéve, hogy az EGT-Vegyesbizottság a megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megkapta (3).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében kell közzétenni.
 Kelt Brüsszelben, 2007. június 8-án.
 az EGT-Vegyesbizottság részéről
 az elnök
 Alan SEATTER
 (1) HL L 209., 2007.9.8., 21. o.
 (2) HL L 343., 2006.12.8., 96. o.
 (3) Alkotmányos követelmények fennállását jelezték.


type: caselaw

text:
 11.3.2006
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 60/56
 Prasība, kas celta 2005. gada 23. decembrī — Merglova pret Komisiju
 (lieta F-129/05)
 (2006/C 60/104)
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eva Merglova (Brisele, Beļģija) (pārstāvji — S. Rodrigues un Y. Minatchy, avocats)
 Atbildētāja: Eiropas Kopienu Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atzīt prasību par pieņemamu;
 —
 atcelt iecēlējinstitūcijas 2005. gada 15. septembra lēmumu, ar kuru tā noraida prasītājas sūdzību;
 —
 atzīt prasītājas pakāpes jaunu kvalifikāciju uz C*3 vai C*2 pakāpi ar atpakaļejošu datumu no 2004. gada 1. maija;
 —
 pakārtoti, pieprasīt Komisijai, lai tā atzīst prasītājas tiesības tikt paaugstinātai uz C*3 vai C*2 pakāpi nākošajā paaugstināšanā un piespriest Komisijai kompensēt zaudējumus, ko prasītāja cietusi tā fakta dēļ, ka viņai netika piešķirta C*2 vai C*3 pakāpe, sākot no 2004. gada 1. maija;
 —
 un, jebkurā gadījumā, piespriest atbildētājai atlīdzināt tiesāšanās izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasītāja, Komisijas ierēdne, kas pieņemta darbā pēc Civildienesta noteikumu reformas, taču tika iekļauta pirms minētās reformas publicēta konkursa rezerves sarakstā, atsaucas uz Civildienesta noteikumu XIII pielikuma 2. panta prettiesiskumu, kura piemērošanas rezultātā viņai tika piešķirts C*1 pakāpes 2. līmenis.
 Pamatojot prettiesiskuma izņēmuma raksturu, prasītāja vispirms apgalvo, ka ir pārkāpts vienlīdzības princips starp iepriekšējo un jauno karjeras struktūru, princips, kas ir ietverts Civildienesta noteikumu 6. pantā. Prasītājas karjeras izaugsme ir daudz lēnāka, jo viņai tika piešķirta C*1 pakāpe.
 Prasītāja uzskata, ka viņa ir cietusi arī no vienlīdzīgas attieksmes principa pārkāpuma salīdzinājumā ar saviem C4 un C5 pakāpes kolēģiem, kas tika paaugstināti amatā pirms 2004. gada 1. maija.
 Visbeidzot prasītāja atsaucas uz tiesiskās paļāvības principa pārkāpumu, kas viņai lika paļauties uz faktu, ka jaunā karjeras struktūra neradīs darba nosacījumu pasliktināšanos, uz iegūto tiesību pārkāpumu un uz pilnvaru nepareizu izmantošanu.


text:
 7.7.2012
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 200/18
 Recours introduit le 26 avril 2012 — Verus/OHMI — Maquet (LUCEA LED)
 (Affaire T-186/12)
 2012/C 200/38
 Langue de dépôt du recours: l’allemand
 Parties
 Partie requérante: Verus EOOD (Sofia, Bulgarie) (représentant: S. Vykydal, avocat)
 Partie défenderesse: Office de l’harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles)
 Autre partie à la procédure devant la chambre de recours: Maquet SAS (Ardon, France)
 Conclusions
 La requérante conclut à ce qu’il plaise au Tribunal:
 —
 annuler la décision R 67/2011-4 de la quatrième chambre de recours de l'Office de l'harmonisation dans le marché intérieur (marques, dessins et modèles) du 13 février 2012 et renvoyer l’affaire à la chambre de recours;
 —
 condamner la défenderesse aux dépens exposés devant le Tribunal et devant la chambre de recours.
 Moyens et principaux arguments
 Demanderesse de la marque communautaire: Maquet SAS
 Marque communautaire concernée: la marque verbale «LUCEA LED» pour des produits de la classe 10
 Titulaire de la marque ou du signe invoqué à l'appui de l’opposition: la requérante
 Marque ou signe invoqué à l’appui de l’opposition: la marque verbale «LUCEO», pour des produits des classes 10, 12 et 28
 Décision de la division d’opposition: il a été fait droit à l’opposition
 Décision de la chambre de recours: il a été fait droit au recours et l’opposition a été rejetée
 Moyens invoqués:
 —
 violation de l’article 8, paragraphe 1, du règlement no 207/2009,
 —
 violation de l’article 76, paragraphe 2, du règlement no 207/2009,
 —
 violation de l’article 75, deuxième phrase, du règlement no 207/2009,
 —
 violation de l’article 6, paragraphe 4 du règlement d’application no 2868/95, lu en combinaison avec la décision EX-05-5,
 —
 violation de l’article 42 du règlement no 207/2009


text:
Malachit je minerál, chemicky zásaditý dihydroxid-uhličitan meďnatý - Cu2CO3(OH)2.
 Charakteristika
 Tento minerál vytvára len zriedkavo ihlicovité alebo prizmatické kryštály, väčšinou sa vyskytuje vo forme nátekov prípadne máva obličkovitý habitus s vláknitou vrstevnatou štruktúrou. Veľmi často tiež vytvára povlaky. Tento minerál má sýtozelenú farbu a bledozelený vryp. Býva priehľadný až nepriehľadný a jeho kryštálové plochy sa vyznačujú skleným až diamantovým leskom. Vláknité agregáty majú hodvábny lesk.
 Vznik
 Vzniká vo zvetraných a oxidačných častiach medených ložísk, často aj s inými sekundárnymi minerálmi, napr. s azuritom.
 Poznávanie
 Malachit sa so šumením rozpúšťa v zriedenej kyseline chlorovodíkovej.
 Výskyty na Slovensku
 Ľubietová, Medzev (Luciabaňaložisko), Mníšek nad Hnilcom, Poniky (Farbišteložisko), Špania Dolina.
 Externé odkazy
 www.mindat.orgmalachit na mineralogickej databáze
 Pozri aj
 Zoznam minerálov
 Iné projekty
 .
 Monoklinické minerály
 Nitráty, karbonáty a boráty
 Bodová grupa 2/m
 Minerály medi
 Minerály uhlíka
 Minerály kyslíka
 Minerály vodíka
 Polodrahokamy
 Zelené pigmenty


text:
 11.3.2006
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 60/38
 Wyrok Sądu Pierwszej Instancji z dnia 15 grudnia 2005 r. — BIC przeciwko OHIM
 (Sprawa T-263/04) (1)
 (Wspólnotowy znak towarowy - Trójwymiarowy znak towarowy w kształcie zapalniczki elektronicznej - Bezwzględna podstawa odmowy rejestracji - Charakter odróżniający - Artykuł 7 ust. 1 lit. b) rozporządzenia (WE) nr 40/94 - Charakteru odróżniający uzyskany w następstwie używania - Artykuł 7 ust. 3 rozporządzenia (WE) nr 40/94)
 (2006/C 60/75)
 Język postępowania: francuski
 Strony
 Strona skarżąca: BIC SA (Clichy, Francja) [Przedstawiciele: adwokaci M.-P. Escande i A. Guillemin]
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) [Przedstawiciel: A. Folliard-Monguiral, przedstawiciel]
 Przedmiot sprawy
 Stwierdzenie nieważności decyzji Czwartej Izby Odwoławczej OHIM z dnia 6 kwietnia 2004 r. (sprawa R 469/2003-4) dotyczącej rejestracji jako wspólnotowego znaku towarowego trójwymiarowego znaku towarowego w kształcie zapalniczki elektronicznej
 Sentencja wyroku
 1)
 Skarga zostaje oddalona.
 2)
 Skarżąca zostaje obciążona kosztami postępowania.
 (1) Dz.U. C 251 z 9.10.2004


text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 21999D0191
 Oficialusis leidinys L 074 , 15/03/2001 p. 0029 - 0031
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 191/19991999 m. gruodžio 17 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo VIII priedą (Įsisteigimo teisė) ir V priedą (Laisvas darbuotojų judėjimas)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi:(1) 1995 m. kovo 10 d. EEE Taryba priėmė Deklaraciją dėl laisvo asmenų judėjimo [1].(2) Bendro persvarstymo, kurio imtasi pagal 15 protokolo 9 straipsnio 2 dalį pereinamojo laikotarpio pabaigoje, išvadose teigiama, kad ypatinga Lichtenšteino geografinė padėtis pateisina tam tikrų sąlygų laikymąsi siekiant teisės apsigyventi toje šalyje; šis sprendimas remiasi to persvarstymo išvadomis.(3) kadangi Susitarimo VIII ir V priedai buvo iš dalies pakeisti 1994 m. kovo 21 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94, iš dalies pakeičiančiu EEE susitarimo 47 protokolą ir tam tikrus priedus [2],NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo VIII priedo SEKTORINĖS ADAPTACIJOS papildomos taip:"Toliau pateiktos adaptacijos taikomos Lichtenšteinui iki 2006 m. gruodžio 31 d. Iki šios datos Jungtinis komitetas atlieka persvartymą, kurio pagrindu, tinkamai atsižvelgęs į ypatingą Lichtenšteino geografinę padėtį ir būtiną mastą, gali priimti sprendimą ir toliau taikyti tinkamomis pripažintas priemones.I.Islandijos, Norvegijos ir ES valstybių narių piliečiai gali apsigyventi Lichtenšteine tik gavę atitinkamų Lichtenšteino institucijų leidimą. Jie turi teisę gauti šį leidimą, tačiau jam taikomi toliau nurodyti apribojimai. Leidimas gyventi nebūtinas trumpesniam negu trijų mėnesių laikotarpiui, jei asmuo nėra įsidarbinęs arba nesiverčia kita nuolatine ekonomine veikla, taip pat asmenims, teikiantiems Lichtenšteine tarptautines paslaugas.Islandijos, Norvegijos ir ES valstybių narių piliečiams taikomos sąlygos negali būti griežtesnės nei sąlygos, taikomos trečiosios šalies piliečiams.II.1. Leidimų gyventi, kurie kasmet išduodami Islandijos, Norvegijos arba ES valstybių narių piliečiams, beisverčiantiems Lichtenšteine ekomine veikla, skaičius nustatomas tokiu būdu, kad bendras tų šalių ekonomiškai aktyvių piliečių, gyvenančių Lichtenšteine, skaičiaus metinis padidėjimas nuo praėjusių metų sudarytų ne mažiau kaip 1,75 % jų skaičiaus 1998 m. sausio 1 d. Leidimai gyventi, išduoti asmenims, kuriems pilietybė natūralizacijos būdu buvo suteikta per metus, atimami iš bazės, pagal kurią skaičiuojamas kitų metų padidėjimas. Leidimai gyventi, suteikti viršijant minimalų skaičių, neįskaičiuojami į galimą kitų metų padidėjimą.2. Lichtenšteino institucijos leidimus gyventi išduoda tokiu būdu, kuris nediskriminuoja ir neiškreipia konkurencijos. Pusė visų papildomai išduotinų leidimų suteikiami laikantis tvarkos, kuri suteiktų lygias galimybes visiems pareiškėjams.3. Rezidentai, turintys trumpalaikius leidimus ir besiverčiantys ekonomine veikla, įtraukiami į šią kvotą. Šie asmenys gali likti Lichtenšteine pagal Susitarime apibrėžtas sąlygas pasibaigus leidimo galiojimui, juos įskaitant į kvotą, pagal kurią jie atvyko į tą šalį. Pagal šią kvotą išduodamas leidimas gali būti paskiriamas pakartotinai, jei asmuo, kuriam jis buvo skirtas, išvyksta gyventi į kitą šalį. Trumpalaikių leidimų, išduodamų asmenims, siekiantiems verstis ekonomine veikla, skaičius ne daugiau kaip 10 % viršija tokių leidimų, išduotų 1997 m., skaičių.III.Islandijos, Norvegijos ir ES valstybių narių piliečių, legaliai gyvenančių Lichtenšteine, šeimos nariai turi teisę gauti leidimą, kurio galiojimas atitiktų juos išlaikančio asmens leidimo galiojimą. Jie turi teisę verstis ekonomine veikla ir tokiu atveju yra įtraukiami į asmenų, turinčių leidimus, suteikiamus ekonomiškai aktyviems asmenims, skaičių. Tačiau II punkto sąlygomis remtis negalima atsisakant išduoti jiems leidimą tuo atveju, kai ekonomiškai aktyviems asmenims skirtų leidimų skaičius yra išnaudotas.Asmenys, baigę savo ekonominę veiklą, gali likti Lichtenšteine 1970 m. birželio 29 d. Komisijos reglamente (EEB) Nr. 1251/70 dėl darbuotojų, pagal darbo sutartį dirbusių valstybėje narėje, teisės pasilikti tos valstybės teritorijoje [3] ir 1974 m. gruodžio 17 d. Tarybos direktyvoje 75/34/EEB dėl valstybės narės piliečių teisės pasilikti kitos valstybės narės teritorijoje baigus joje savarankiškai dirbančio asmens veiklą [4] apibrėžtomis sąlygomis: jie nebeįskaičiuojami į ekonomiškai aktyvių asmenų leidimus gaunančių asmenų skaičių ir nebeįtraukiami į IV punkte apibrėžtą kvotą.IV.Papildomos metinės kvotos, kuri sudaro 0,5 % bazės, minimos II punkte, reikalavimus atitinka asmenys, kurie siekia apsigyventi šalyje remdamiesi 1990 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvoje 90/364/EEB dėl teisės apsigyventi [5], 1990 m. birželio 28 d. Tarybos direktyvoje 90/365/EEB dėl pagal darbo sutartį ir savarankiškai dirbančių asmenų, kurie nutraukė savo profesinę veiklą, teisės apsigyventi [6] ir 1993 m. spalio 29 d. Tarybos direktyvoje 93/96/EEB dėl studentų teisės apsigyventi [7] apibrėžtomis teisėmis.II punktas taikomas mutatis mutandis.V.1. Lichtenšteine gali 5 metus galioti nacionalinės nuostatos, pagal kurias sezoniniai darbininkai ir jų šeimos nariai, pasibaigus sezoninio leidimo galiojimo laikui, privalo palikti Lichtenšteino teritoriją bent trims mėnesiams. Tokiems asmenims netaikomi jokie tolesni apribojimai. Sezoninių leidimų galiojimo laikas automatiškai pratęsiamas sezoniniams darbininkams, Lichtenšteino teritorijoje sudariusiems sezoninio darbo sutartį. Leidimų, kurie išduodami Islandijos, Norvegijos arba ES valstybės narės pilietybę turintiems sezoniniams darbininkams, skaičius yra ne mažesnis nei leidimų skaičius, kurie buvo išduoti 1997 m., iš jo atėmus leidimų, išduotų asmenims, kurie naudojasi liberalizacija kaip nurodyta tolesnėje dalyje.2. Asmenų, kuriems netaikomas įpareigojimas kasmet palikti Lichtenšteino teritoriją, skaičius gaunamas visą leidimų kiekį padalijus iš metų, kurie sezoniniams darbininkams lieka iki pereinamojo laikotarpio pabaigos, skaičiaus. Asmenų, kurie gali pasinaudoti liberalizacija, eilės tvarka nustatoma atsižvelgiant į nuoseklius sezoninių leidimų galiojimo laiko pratęsimus ir į pirmojo šia tvarka išduoto leidimo išdavimo datą.3. Asmenys, kurie pagal ankstesnę dalį pasinaudojo liberalizacija, neskiriama vieta pagal kvotas kaip nurodyta II ir IV punktuose. Tačiau šie asmenys įskaičiuojami į šeimos narių, besiverčiančių ekonomine veikla pagal III punktą, skaičių.VI.Leidimo gyventi prašę asmenys raštišką atsakymą gauna iki trečio mėnesio nuo paraiškos padavimo dienos pabaigos. Asmenys, kurių paraiškos atmetamos, turi teisę į raštu išdėstytus atsisakymo motyvus. Administracinių sprendimų atžvilgiu jie naudojasi tomis pačiomis teisinėmis gynimo priemonėmis kaip Lichtenšteino gyventojai.VII.Asmuo, kuris pagal darbo sutartį dirba Lichtenšteine, tačiau kurio gyvenamoji vieta nėra Lichtenšteinas (pasienio darbuotojas), kasdien grįžta į šalį, kurioje gyvena.VIII.Lichtenšteinas perduoda kitoms Susitariančiosioms Šalims ir ELPA priežiūros institucijai visą informaciją, kuri gali būti reikalinga kontroliuojant, ar laikomais šio priedo."2 straipsnisSusitarimo V priedo SEKTORINĖS ADAPTACIJOS papildomos taip:"VIII priedo skyriaus SEKTORINĖS ADAPTACIJOS nuostatos, susijusios su Lichtenšteinu, atitinkamai taikomos ir šiam priedui."3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2000 m. sausio 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį.4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 1999 m. gruodžio 17 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasN. v. Liechtenstein[1] OL L 86, 1995 4 20, p. 80.[2] OL L 160, 1994 6 28, p. 1.[3] OL L 142, 1970 6 30, p. 24.[4] OL L 14, 1975 1 20, p. 10.[5] OL L 180, 1990 7 13, p. 26.[6] OL L 180, 1990 7 13, p. 28.[7] OL L 317, 1993 12 18, p. 59.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 51998PC0305(02)
 Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration inom området "Ett användarvänligt informationssamhälle" (1998-2002) /* KOM/98/0305 slutlig - Vol. I - CNS 98/0178 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr C 260 , 18/08/1998 s. 0016
 Förslag till rådets beslut om delprogrammet för forskning, teknisk utveckling och demonstration (1998 2002) inom området "Ett användarvänligt informationssamhälle"(98/C 260/02) (Text av betydelse för EES) KOM(98) 305 slutlig - 98/0178(CNS) (Framlagt av kommissionen den 10 juni 1998)EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDEmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 130i.4 i detta,med beaktande av kommissionens förslag,med beaktande av Europaparlamentets yttrande,med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande, ochav följande skäl:Genom beslut nr . . ./98/EG (1) antog Europaparlamentet och rådet Femte ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (FoTU) för perioden 1998 2002, i vilket bland annat de aktiviteter fastställs som skall genomföras inom området "Ett användarvänligt informationssamhälle".I artikel 130i.3 i fördraget fastställs att ramprogrammet skall genomföras genom särskilda program som utvecklas inom varje verksamhetsområde som ingår i ramprogrammet, och att varje särskilt program skall innehålla de närmare villkoren för genomförandet, programmets längd och de medel som bedöms nödvändiga.I enlighet med artikel 4.2 i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1110/94/EG av den 26 april 1994 om Fjärde ramprogrammet för Europeiska gemenskapens verksamhet inom området forskning, teknisk utveckling och demonstration (1994 1998) (2), och artikel 4.2 i rådets beslut om de särskilda programmen för genomförandet av Fjärde ramprogrammet, skall kommissionen innan den lägger fram sina förslag till Femte ramprogrammet och dess delprogram låta genomföra en extern utvärdering av verksamheten. Denna utvärdering, de slutsatser den innehåller samt kommissionens kommentarer har sänts till Europaparlamentet, rådet, Ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén.Kommittén för vetenskaplig och teknisk forskning har hörts beträffande delprogrammens vetenskapliga och tekniska innehåll som behandlas i det arbetsdokument som kommissionen antog den 5 november 1997 (3).I enlighet med artikel 130j i fördraget är bestämmelserna i rådets beslut 98/. . ./EG av den . . . om bestämmelser om deltagande av företag, forskningscentrer och universitet och om spridning av forskningsresultat (4) (nedan kallade "regler för deltagande och spridning") tillämpliga på detta delprogram och gör det möjligt för Gemensamma forskningscentret att delta i indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet.Utöver det samarbete som omfattas av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet eller av associationsavtal kan samarbete med tredje land och internationella organisationer, bland annat i enlighet med artikel 130m i fördraget, komma att visa sig vara av nytta i samband med genomförandet av delprogrammet.Genomförandet av detta program omfattar också åtgärder och metoder för att främja, sprida och fullt ut utnyttja forskningsresultat, i synnerhet till förmån för små och medelstora företag, samt åtgärder som främjar fri rörlighet och utbildning för forskare.I enlighet med de mål som fastställs i första handlingsplanen för innovation skall Femte ramprogrammets forskningsverksamhet i större utsträckning inriktas på innovation.Det är viktigt att dels följa programmets utveckling i syfte att vid behov anpassa det till den vetenskapliga och tekniska utvecklingen inom detta område, och dels vid en lämplig tidpunkt låta genomföra en oberoende utvärdering av programmets genomförande.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1 I enlighet med artikel 3.1 i beslutet om Femte ramprogrammet antas härmed delprogrammet för forskning teknisk utveckling och demonstration inom området "Ett användarvänligt informationssamhälle" (nedan kallat "delprogrammet") för perioden från och med [datum för detta programs antagande] till och med den 31 december 2002.Artikel 2 1. I enlighet med bilaga III till Femte ramprogrammet uppgår de medel som bedöms nödvändiga för genomförandet av delprogrammet (de budgeterade medlen) till 3 925 miljoner ecu, varav maximalt 7,30 % får anslås till kommissionens administrationskostnader.2. En vägledning för fördelningen av de budgeterade medlen finns i bilaga I.3. Av dessa medel anslås- 853,4 miljoner ecu för perioden 1998 1999, och- 3 071,6 miljoner ecu för perioden 2000 2002.Vid behov skall dessa belopp anpassas till de förutsättningar som anges i artikel 3.3 i Femte ramprogrammet.4. Budgetmyndigheten skall fastställa anslagen för varje budgetår med hänsyn till de vetenskapliga och tekniska prioriteringar som fastställs i detta beslut och de resurser som finns tillgängliga inom den fleråriga budgetplanen.Artikel 3 1. Detta delprograms allmänna riktlinjer, vetenskapliga och tekniska mål samt prioriteringar beskrivs i bilaga II. De har fastställts i enlighet med de grundläggande principer och de tre kategorier av urvalskriterier som omfattas av bilaga I till beslutet om Femte ramprogrammet.2. Vid urvalet av de FoTU-åtgärder som skall vidtas kommer de urvalskriterier som anges i artikel 10 i reglerna för deltagande och spridning att tillämpas i överensstämmelse med dessa principer och kriterier.Dessutom skall ett urvalskriterium som särskilt gäller för detta delprogram tillämpas, nämligen att deltagande från näringslivet i åtgärder med kostnadsdelning skall vara adekvat med tanke på aktivitetens art.I samband med programmets genomförande, inbegripet det arbetsprogram som anges i artikel 5.1, skall alla dessa kriterier respekteras, även om de kan få olika stor tyngd från fall till fall.3. Reglerna för deltagande och spridning gäller för detta delprogram.4. Reglerna för gemenskapens finansiella deltagande i delprogrammet fastställs i artikel 4 i beslutet om Femte ramprogrammet.5. De indirekta åtgärder som omfattas av delprogrammet definieras i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet.Särskilda bestämmelser för genomförandet av delprogrammet fastställs i bilaga III.Artikel 4 Med hänseende till de kriterier som fastställs i artikel 3, de vetenskapliga och tekniska målen och de prioriteringar som fastställs i bilaga II skall kommissionena) i enlighet med artikel 5.1 i beslutet om Femte ramprogrammet utvärdera utvecklingen av delprogrammet och vid behov lägga fram förslag om anpassning, ochb) låta genomföra den externa utvärdering som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet av de verksamheter som bedrivits inom de områden som omfattas av delprogrammet.Artikel 5 1. Kommissionen skall upprätta ett arbetsprogram i vilket följande skall anges närmare:a) Innehållet i bilaga II.b) Den preliminära genomförandeplanen för delprogrammet.c) Metoderna för samordning enligt bilaga III.d) Vid behov, urvalskriterierna samt hur de kommer att tillämpas i de olika indirekta FoTU-åtgärderna.Arbetsprogrammet skall vid behov uppdateras.2. För genomförandet av de indirekta FoTU-åtgärderna kommer kommissionen, utgående från arbetsprogrammet, att inleda de förfaranden som avses i reglerna för deltagande och spridning, främst ansökningsomgångar.Artikel 6 1. Kommissionen skall ansvara för genomförandet av programmet.2. En programkommitté bestående av företrädare för medlemsstaterna och med kommissionens företrädare som ordförande bistår kommissionen.3. Kommissionens företrädare skall inför programkommittén lägga fram förslag till åtgärder i följande fall:- Vid upprättandet och uppdateringen av det arbetsprogram som avses i artikel 5.1.- Vid utfärdandet av mandat för den utvärdering av gemenskapens verksamhet som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet.- Vid alla förändringar av den vägledning för fördelning av de budgeterade medlen som återfinns i bilaga I.Artikel 7 1. Programkommittén skall yttra sig om de åtgärder som avses i artikel 6.3 inom en tidsfrist som ordföranden får bestämma med hänsyn till hur brådskande frågan är. Yttrandet skall avges med den majoritet som enligt artikel 148.2 i fördraget skall tillämpas vid beslut som rådet skall fatta på förslag av kommissionen. Medlemsstaternas röster skall vid omröstning i kommittén vägas på det sätt som anges i den artikeln. Ordföranden får inte rösta.Kommissionen skall anta de åtgärder som föreslås om de överensstämmer med kommitténs yttrande.Om förslaget inte är förenligt med kommitténs yttrande eller om inget yttrande avges, skall kommissionen utan dröjsmål föreslå rådet vilka åtgärder som skall vidtas. Rådet skall fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet.Om rådet inte har fattat något beslut inom sex veckor från det att förslaget mottagits, skall kommissionen själv besluta att de föreslagna åtgärderna skall vidtas.2. Kommissionen skall regelbundet informera kommittén om delprogrammets utveckling och i synnerhet tillhandahålla upplysningar om resultaten av utvärderingen och urvalet av de indirekta FoTU-åtgärderna.Artikel 8 Detta beslut riktar sig till medlemsstaterna.(1) Gemensam ståndpunkt (EG) nr 31/98, antagen av rådet den 23 mars 1998 (EGT C 178, 10.6.1998, s. 49).(2) EGT L 126, 18.5.1994, s. 1. Beslutet senast ändrat genom beslut nr 2535/97/EG (EGT L 347, 18.12.1997, s. 1).(3) KOM(97) 553 slutlig.(4) KOM(97) 587 slutlig (EGT C 40, 7.2.1998, s. 14).BILAGA I VÄGLEDNING FÖR FÖRDELNING AV BUDGETERADE MEDEL >Plats för tabell>BILAGA II VETENSKAPLIGA OCH TEKNISKA RAMAR OCH MÅL INLEDNING Just nu sker en genomgripande förändring i samhället: industrisamhället är på väg att utvecklas till ett informationssamhälle. Informationssamhällets teknik genomsyrar i allt högre grad all industriell och social verksamhet. Tekniken påskyndar också globaliseringen av ekonomier och samhällen, i synnerhet genom att små och medelstora företag får nya sätt att få tillträde den globala marknaden.Om Europa skall kunna bevara sin industriella konkurrenskraft, sina arbetstillfällen och sin livskvalitet och samtidigt ha en hållbar tillväxt är det en förutsättning att Europa är med i spetsen när det gäller utveckling och användning av informationssamhällets teknik. Denna teknik bidrar till sammanhållningen inom Europeiska unionen genom att ge glesbygden och samhällen på landsbygden möjlighet att bryta isoleringen och konkurrera på den globala ekonomiska marknaden.Samtidigt sker en snabb utveckling inom den teknik som ligger till grund för utvecklingen av informationssamhället. Framsteg inom områdena informationsbearbetning och kommunikation leder till nya och spännande möjligheter. Man går från fristående system till nätbaserad information och nätbaserade processer. Digitaliseringen innebär att informationsbearbetning, kommunikation och media närmar sig varandra. Innehållet blir allt viktigare. Systemens ökande mångfald och komplexitet innebär också nya utmaningar vad gäller utveckling och användning av dessa system.Informationssamhällets alla möjligheter kan inte utnyttjas i Europa enbart med dagens teknik och tillämpningar. Grundläggande krav som användbarhet, pålitlighet, driftskompatibilitet och framför allt rimliga priser är långt ifrån uppfyllda i tillräckligt stor utsträckning för att informationssamhällets teknik (dvs. informations- och kommunikationsteknik, inklusive system, tillämpningar och tjänster) skall kunna utnyttjas inom alla områden. Fortlöpande insatser krävs inom forskning, teknisk utveckling, demonstration och integrering av ny teknik.Programmets strategiska mål Det strategiska målet för IST-programmet (informationssamhällets teknik) är att förverkliga de möjligheter som informationssamhället innebär för Europa, både genom att påskynda dess utveckling och genom att se till att enskilda personers och företags behov uppfylls.Programmet har fyra sinsemellan besläktade mål som dels är fokuserade på teknisk utveckling, dels möjliggör samordning av den forskning och de strategier som behövs för att man skall uppnå ett sammanhängande och heltäckande informationssamhälle. Målet när det gäller enskilda personer är att uppfylla de europeiska medborgarnas behov av och förväntningar på prisvärda allmänna tjänster av hög kvalitet. När det gäller de europeiska företagens, arbetstagarnas och konsumenternas krav och intressen är målet att hjälpa organisationer och personer att hitta nya lösningar och att bli effektivare i sitt arbete och i sin verksamhet, samtidigt som man förbättrar kvaliteten i den enskildes arbetsliv. Multimedieinnehåll är centralt för informationssamhället. Målet här är att befästa Europas ledande ställning på detta område och göra det möjligt att utnyttja den potential som finns i Europas kreativitet och kultur. När det gäller viktig teknik och infrastruktur som utgör informationssamhällets byggstenar är målet att driva på utvecklingen, utöka tillämpligheten och påskynda integreringen i Europa.Nya tillvägagångssätt. Gemenskapsfinansierad forskning inom området informations- och kommunikationsteknik och dess tillämpningar ingår i Europeiska unionens övergripande strategi för informationssamhället. Denna definierades i handlingsprogrammet "Europas väg till informationssamhället" och reviderades i det handlingsprogram som antogs i november 1996. IST-programmet (informationssamhällets teknik) omfattar nya tillvägagångssätt för IT-frågor inom ramprogrammet.Integrering. IST-programmets sammanhang, motivering och mål kräver ett enda, integrerat program. Det skall avspegla det faktum att teknik och media samt industri och marknader närmar sig varandra, samtidigt som innehållet ökar i betydelse. Dessutom bidrar programmet till att uppfylla behovet av att integrera FoU och åtgärder för ökad användning. I syfte att uppnå detta har programmet byggts upp kring fyra nyckelåtgärder med fyra specifika mål samt en särskild aktivitet för långsiktig eller riskfylld forskning inom framtida eller nya teknikområden. Dessa aktiviteter kompletterar varandra och är resultatet av att man sammanfört de mest besläktade eller sinsemellan beroende aktiviteterna med varandra, t.ex. teknik, system, tillämpningar och tjänster eller forskning, utveckling och integreringsåtgärder avseende nya metoder. Varje aktivitet har sin egen specifika inriktning och sina egna specifika prioriteringar, även om de grundläggande frågorna kring användbarhet, driftskompatibilitet, pålitlighet och rimliga priser tas upp inom hela programmet.Teman som omfattar flera program. Samordningen och integreringen av aktiviteterna med hjälp av ett enda arbetsprogram medför att ett "tema" kan löpa genom hela programmet (t.ex. gränssnitt, mobilitet eller satellitrelaterade aktiviteter). Detta tema tas upp på ett likartat sätt inom mer än en aktivitet, och vart och ett är inriktat på och bidrar med sin egen infallsvinkel. Genom samråd i grupper fokuseras, samordnas och integreras aktiviteterna. Arbeten som omfattar alla delar av hela programmet kommer att genomföras på integrerade tillämpningsplattformar i syfte att åstadkomma ett smidigt samspel mellan medborgare, företag och myndigheter. Dessa arbeten kommer att demonstreras och utvärderas på "digitala webbplatser" som omfattar städer eller regioner, vilket kommer att bana väg för "digitala samhällen" i städer, i landsbygdsområden och i glesbygden. De kommer också att koordineras på lämpligt sätt med initiativ inom strukturfonderna. Arbetet kommer att bygga på aktiviteter från alla delar av programmet.Flexibilitet. Aktiviteternas tekniska omfattning medför en flexibilitet som är nödvändig för att man skall kunna anpassa inriktningen efterhand som det gemensamma arbetsprogrammet (som har utarbetats tillsammans med huvudaktörerna) framskrider, och i takt med att industrins och samhällets behov och de tekniska förutsättningarna förändras.Socioekonomiska behov. Ett stort antal varor, tjänster och processer förändras genom införandet och användningen av informationssamhällets teknik. Arbetet skall fokuseras på de kvantitativa och kvalitativa fördelar som kan uppnås genom användningen av informationssamhällets teknik inom industrin och i samhället från mer konkurrenskraftiga arbets- och affärsmetoder till billigare och bättre tjänster av allmänt intresse och nya former av fritidssysselsättningar och nöjen. I arbetet skall man ta hänsyn till den åldrande befolkningen och till nödvändigheten att avlägsna diskriminerande faktorer, t.ex. en ojämn könsfördelning, och till behovet av att bidra till ökad resurseffektivitet och minskade miljökonsekvenser. Socioekonomisk forskning, tillsammans med resultaten från andra gemenskapsinitiativ där man identifierar ett behov av informationssamhällets teknik, t.ex. regionala program, skall integreras i hela programmet som stöd inför införandet av informationssamhällets teknik och hanteringen av den. Detta gäller även statistikarbetet som är mycket viktigt för informationssamhället och för vilket informationssamhällets teknik erbjuder nya metoder att uppnå högsta kvalitetsstandard och bredaste, snabbaste och mest tillgängliga spridning. Särskild tonvikt kommer att läggas dels på att se till att "innovationsdimensionen" beaktas på ett aktivt sätt, dels på att stimulera och stödja deltagande av små och medelstora företag, i syfte att bidra till ett effektivt ibruktagande av forskningsresultat som ekonomin och samhället kan dra nytta av.Mervärdet för Europa. För att förverkliga informationssamhällets alla möjligheter krävs teknik, infrastruktur, tillämpningar och tjänster som alltid och överallt finns tillgängliga och som kan användas av alla, oavsett om det är i yrkesmässigt användande eller för personligt bruk. Gemensam forskning och teknisk utveckling behövs för att skapa både de erforderliga insatser och den driftskompatibilitet som krävs för att säkerställa detta i Europa. Det krävs även forskning i hela Europa för att man skall kunna försäkra sig om att informationen, tillsammans med framställningen och användningen av den, på ett riktigt sätt återspeglar och drar nytta av EU:s kulturella mångfald och dess många språk.Europeisk konkurrenskraft. Informationssamhällets teknik är en del av eller fungerar som stöd för produkter och processer inom alla ekonomiska sektorer. För att kunna konkurrera framgångsrikt på den globala marknaden måste Europa behärska både tillgången till och användningen av informationssamhällets teknik. För att påskynda omsättandet av kunskaper i innovation skall programmet integrera åtgärder för att främja användningen av informationssamhällets teknik med FoTU-arbetet. På så sätt försäkrar man sig om att villkoren och kraven för användningen av denna teknik är uppfyllda. Förutom demonstrationer och försök innebär detta åtgärder för att stimulera utvecklingen och förmedlingen av den kunskap som krävs för att man skall kunna använda resultaten från forsknings- och utvecklingsarbetet (t.ex. validering, bedömning, kunskapsspridning, satsningar på förstagångsanvändning och bästa praxis), men även åtgärder för att skapa samförstånd och utarbeta standarder.Kopplingar till andra program Anknytningen till de andra tematiska programmen bygger på att de berörda aktiviteterna inom utveckling, demonstration och integrering av informationssamhällets teknik koncentreras i detta program, och att dessa aktiviteters spridning (områdesspecifik integrerad forskning och användning av denna) koncentreras till specifika områden inom de övriga tematiska programmen. Omfattande samordning kommer att ske med andra program och med relevanta policy-initiativ inom områden där IT-användningen spelar en viktig roll. Särskild uppmärksamhet kommer att ägnas åt de program som omfattar tillverkning, transport, miljö och sjuk- och hälsovård. Satellitrelaterade aktiviteter kommer att samordnas med besläktade aktiviteter inom andra program inom ramen för kommissionens rymdarbetsgrupp. I alla aktiviteter inom delprogrammet kommer man att iaktta den största respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande etiska principer, i enlighet med artikel 6 i Europaparlamentets och rådets beslut om Femte ramprogrammet.På grund av informationssamhällets globala karaktär kommer internationellt samarbete att spela en viktig roll i utvecklingen och användningen av informationssamhällets teknik. Detta kommer att återspeglas i deltagandet i och genomförandet av programmet, inbegripet stöd till internationella initiativ som IMS (International Manufacturing Systems), och i dess förbindelser med programmet "Stärka gemenskapsforskningens internationella roll" som inriktar sig på stöd till organisationer från tredje land. Som ett led i programmets internationella dimension kommer särskilda åtgärder också att vidtas för att göra det lättare för organisationer från tredje land att medverka och för att upprätthålla kontakterna med experter i tredje land som utbildats i Europa. I tillämpliga fall skall arbetet komplettera och samordnas med arbetet inom Cost-programmet. Forskningsaktiviteter som integreras i programmet kommer att ge en utgångspunkt för främjande av spridning och utnyttjande av resultat som härrör från detta program och bidra till att säkerställa samordning med och ett gränssnitt mot forskningsaktiviteter som genomförs inom programmet "Förnyelse samt integration av små och medelstora företag". Dessutom skall kopplingar till Eureka, åtgärder avseende ett transeuropeiskt transportnät samt strukturfonderna användas för att skapa vägar och mekanismer för framtida integrering och spridning av resultat. Kopplingar till programmet "Förnyelse samt integration av små och medelstora företag" kommer att komplettera de åtgärder i detta program som syftar till att underlätta ett effektivt deltagande för små och medelstora företag. Arbetet med kompetensutveckling och den samhällsekonomiska forskning som ingår i programmet skall utökas genom lämpliga kopplingar till det övergripande programmet "Stärka den mänskliga potentialen" och initiativ från Europeiska socialfonden. Programmets arbete med "Forskningsnätverk" kommer att vara kopplat till det stöd för tillgång till större databearbetningsanläggningar som programmet "Stärka den mänskliga potentialen" medför och till de andra tematiska programmens aktiviteter inom "stöd till forskningsinfrastruktur".De möjligheter som erbjuds via Cost och Eureka skall utnyttjas till fullo, på samma sätt som samarbetet med internationella organisationer, i syfte att skapa synergieffekter mellan åtgärderna och projekten inom detta program och de forskningsaktiviteter som finansieras på nationell nivå. När det gäller samarbetet med Eureka kan projekt som motsvarar prioriterade teman av allmänt intresse utvecklas inom ramen för nyckelåtgärderna.I. NYCKELÅTGÄRDER SYSTEM OCH TJÄNSTER TILL MEDBORGARNA Mål och prioriteringar för FoTU-arbetet Detta arbete syftar till att främja skapandet av nästa generation användarvänliga, pålitliga, kostnadseffektiva och inbördes driftskompatibla tjänster av allmänt intresse som tillgodoser användarnas krav på flexibel tillgång för vem som helst, var som helst och när som helst. Arbetet omfattar FoTU som berör hela nyckelåtgärden, men även specifik FoTU inom följande områden: hälsa; särskilda behov, inbegripet åldrande och funktionshinder; myndigheter; miljö; transport. Vissa av de generella frågor som tas upp inom hela programmet kommer att tas upp ytterligare så att de skall kunna tillgodose behoven och förväntningarna hos denna nyckelåtgärds typiska användare, särskilt de nya tjänsternas användbarhet och godtagbarhet, inbegripet krav på säker och skyddad information samt sociala och etiska aspekter.- Hälsa.Arbetet kommer att omfatta nya generationer datoriserade vårdsystem, avancerad distansläkarvård och hälsonätverk som skall fungera som stöd för yrkesfolk inom sjukvården och ge kontinuitet inom hanteringen av hälso- och sjukvårdstjänster. Detta skall tillsammans med användning av intelligenta system leda till att medborgarna i större utsträckning kan vara delaktiga i och ta ansvar för sin egen hälsa och sitt eget välbefinnande.Prioriteringar för FoTU-arbetet: hälso- och sjukvård: system för att öka kunskaperna hos yrkesfolk inom sjukvården när det gäller förebyggande vård, diagnos, vård och rehabilitering, t.ex. intelligenta system för non-invasiv diagnostik och behandling, medicinska intelligenta assistenter och avancerad medicinsk bildbehandling; avancerad distansläkarvård; "virtuella sjukhus" som erbjuder en enda ingång för olika tjänster; mycket snabba och säkra nät och tillämpningar för att koppla samman sjukhus, laboratorier, apotek, primärhälsovård och socialvårdsverksamhet för kontinuitet i vården; ärendehantering och omstrukturering av arbetsflödet i vården; en ny generation elektroniska hälsokort och hälsoregister för hantering av komplexa hälsodata; system för personlig hälsokontroll: system för personlig hälsokontroll och fasta eller portabla system för förebyggande hälsovård, inbegripet avancerade sensorer, omvandlare och mikrosystem; personlig medicinsk rådgivning för förebyggande vård och behandling; telesystem och tillämpningar för stödjande vård i alla sammanhang; användarvänliga och certifierade informationssystem till stöd för hälsoutbildning och hälsomedvetenhet för medborgarna; arbetet kommer att kompletteras med åtgärder för ökad användning, t.ex. valideringar och utvärderingar, i kombination med satsningar på förstagångsanvändning och andra bästa praxis-initiativ.- Personer med särskilda behov, inbegripet personer med funktionshinder och äldre.Arbetet skall omfatta gränssnittet mellan människa och system, adaptiva system och stödsystem som kan användas för att lösa problem som orsakas av miljömässiga hinder samt av fysiska och mentala funktionsnedsättningar. Vidare omfattas intelligenta system och tjänster som kan stödja självständigt boende, social integrering och delaktighet i informationssamhället för medborgare med särskilda behov.Prioriteringar för FoTU-arbetet: produkter, system och tjänster enligt principen "design för alla", inbegripet förbättrade metoder för gemensam konstruktion, flerfunktionsterminaler och universella gränssnitt; adaptiva system: kommunikationsverktyg för personer med särskilda behov, hjälputrustning både i hemmet och i andra miljöer, robotkontrollsystem; multimedietillämpningar som stöd i det dagliga livet och den sociala integreringen i hemmet, på arbetet och inom områden som studier, transport, nöjen etc., nät för socialt stöd och ingripanden, nya metoder för tillhandahållande av tjänster; integrering: tonvikt kommer att läggas på validationer och demonstrationer.- Myndigheter.Arbetet skall fokuseras på multimediesystem och tjänster som svarar mot särskilda behov hos alla typer av myndigheter (t.ex. behov inom gemenskapen eller nationella, regionala eller lokala behov), särskilt för att bredda och fördjupa kunskaperna om EU, och som erbjuder medborgarna samverkande tjänster och/eller gör dessa tjänster tillgängliga på naturliga mötesplatser, särskilt i glesbygden och på landsbygden. Särskild uppmärksamhet skall ägnas åt åtgärder för att förbättra den interna effektiviteten.Prioriteringar för FoTU-arbetet: Teknik och system för online-stöd för den demokratiska processen och för förbättrad avstånds- och språkoberoende tillgång till information och tjänster för att ge medborgarna och företagen tillgång till tjänster och handel via en enda plats; personlig service på flera språk och intelligenta flerfunktionssystem för att underlätta samspelet mellan medborgare och myndigheter, inbegripet utveckling av virtuella forum (offentliga utfrågningar, opinionsmätningar etc.); statistiska system och verktyg för att öka myndigheternas öppenhet och göra det lättare att komma i kontakt med dem och för att främja multimedialt informationsutbyte mellan myndigheter; nya tillämpningar för att stödja anpassningen av myndigheter till de informations- och behandlingssystem som krävs för gemenskapens strategier; integrering: bästa praxis och andra åtgärder för ökad användning kommer att prioriteras.- Miljö.Arbetet skall fokuseras på en ny generation system och tjänster för övervakning, prognostisering och beslutsstöd avseende både externa och interna miljöer för myndigheter, industrier och allmänheten, tillsammans med avancerade system och tjänster för att fastställa, bedöma, övervaka och förebygga risker samt för att hantera och undvika nödsituationer, både naturliga och sådana som orsakas av människor (inbegripet truppminor).Prioriteringar för FoTU-arbetet: stöd för övervakning, prognostisering och beslut: intelligenta informationssystem för kontroll av vatten-, luft- och markkvalitet samt för övervakning och hantering av naturresurser; avancerade varningssystem och system för övervakning och förebyggande av föroreningar av vatten, luft, hav och mark; system med hög prestanda och avancerade verktyg för sammanställning, inhämtning och modellering av miljödata, inbegripet georeferensdata; integrerade informationsverktyg och stödsystem för en hållbar utveckling och för att förbättra ekologisk effektivitet och resurseffektivitet; risker och nödsituationer: avancerade styrsystem som utnyttjar bildöverföring per satellit, fjärrövervakning, sensorsystem, realtidssystem och kommunikationsnät; användning: tonvikt kommer att läggas på validationer och demonstrationer.- Transport och turism.Arbetet skall fokuseras på IT-utveckling, validering och demonstration avseende intelligenta infrastruktur- och fordonssystem för hantering av alla transporttyper, inbegripet intermodala transportoperationer och "transportkedjor" för frakt och passagerare, för säkerhet och driftseffektivitet för alla transporttyper, som stöd bl.a. till verksamhet inom "Konkurrenskraftig och hållbar tillväxt", samt för system och tjänster inom områdena information, rörlighet och turism.Prioriteringar för FoTU-arbetet: system för övervakning, positionsbestämning och vägledning och nödvändig förbättring av satellit- och markbaserad infrastruktur för kommunikation och positionsbestämning, fast, inbyggd och portabel samverkande multimedieutrustning, inbegripet telebetalningssystem särskilt för trafik- och orderhantering, kollektiv och individuell transport, vagnparks- och fraktoperationer som omfattar hela den logistiska kedjan samt användarinformation; nya trafikkontrollsystem med avancerade gränssnitt, simulerings- och prognosverktyg, inklusive system för hantering av större evenemang och kriser; inbyggda förarorienterade system för säkerhet och effektivitet, inbegripet siktförbättring, förarövervakning, hindervarning och avancerade kollisionsförhindrande system, system som säkerställer efterlevnad av regler (t.ex. hastighetsgränser); telematiksystem för intelligenta fordon för alla transportsätt; inbyggda "infomobila" tjänster, inbegripet "infotainment"; multimediebaserade individualiserade informationssystem för transport- och turismsektorerna, inbegripet telereservation och telebetalning, system och tjänster inom områdena väder, fritid och turism; beslutsstödssystem för ökad effektivitet och planering inom turismsektorn; virtuella mobila tjänster; integrering: åtgärder som avser utvärdering av ekonomisk och teknisk genomförbarhet och kravuppfyllnad i kombination med stöd till bästa praxis.NYA ARBETSMETODER OCH ELEKTRONISK HANDEL Mål och prioriteringar för FoTU-arbetet Målet med detta arbete är att utveckla teknik för informationssamhället så att Europas arbetstagare och företag, särskilt små och medelstora företag, kan bli mer effektiva på den globala marknaden. Samtidigt skall man förbättra kvaliteten i den enskildes arbetsliv genom användning av informationssamhällets teknik för att skapa den flexibilitet som befriar människan från dagens många begränsningar vad gäller både arbetsmetoder och arbetsorganisation, inbegripet faktorer som avstånd och tid. Åtgärden omfattar både utveckling av och handel med varor och tjänster, särskilt på den elektroniska marknaden, och skall ta hänsyn till olika krav från den enskilde arbetstagaren, konsumenterna, affärsverksamheter och organisationer. Här ingår också relaterad utbildning. Andra viktiga faktorer när det gäller arbetet inom denna åtgärd är den globala dimensionen, särskilt med tanke på marknadens snabba utveckling, och hänsyn till samhällsekonomiska faktorer. Målet är att utveckla och demonstrera arbets- och affärspraxis på världsnivå, utnyttja Europas styrka inom områden som elektronisk betalning, aktiva kort, mobilsystem, mjukvara för affärsmodeller, företagsledning och konsumentskydd.- Flexibla, mobila och distansanpassade arbetsmetoder och arbetsverktyg.Arbetet skall fokuseras på att bana väg för, validera och demonstrera konkurrenskraftiga, flexibla arbetsmetoder och en flexibel organisation där människan sätts i centrum, även i offentliga myndigheter och i icke-vinstgivande organisationer. Detta skall förverkligas genom ett integrerat tillvägagångssätt vad gäller kombinationen av affärsmetoder och arbetsorganisation, hantering av mänskliga resurser och informationssamhällets teknik, grundat på analyser av samhällsekonomiska och juridiska krav och hänsyn till det globala sammanhanget och aktuell affärspraxis. Arbetet skall ta upp arbetstagarnas, företagens och konsumenternas behov. Pilotprojekt avseende bästa praxis och mätbara demonstrationer, samt spridningsåtgärder för att stimulera till en bred försöksverksamhet och utbredd användning, är viktiga faktorer i arbetet.Prioriteringar för FoTU-arbetet: Arbetsmetoder: distansarbete och samarbete i nät; mobilt arbete; metoder som bygger på simulering och virtuell verklighet, både för individuellt arbete och för arbete som bygger på samarbete; entreprenörskap och arbete inom flera verksamhetsområden; organisation: integrera nya eller omarbetade arbetsmetoder och strukturer i alla sektorer, inbegripet myndigheter, med hänsyn till befintlig praxis; rörliga, utvidgade och virtuella företag och nätverk av privatpersoner; styrning och integrering av arbetsflödet; organisationsmetoder, inbegripet benchmarking och scenarioplanering, förändringsmetoder och hantering av risker och förändringar; socioekonomiska frågor (inbegripet nödvändiga statistiska metoder och verktyg): analys av förändringar; mänskliga resurser och utbildning; mänskliga faktorn, användbarhet och ergonomi och säkerhet på arbetsplatsen; följder för och överensstämmelse med den rättsliga och reglerande ramen; arbetet kommer att kompletteras med åtgärder för ökad användning, inbegripet valideringar och utvärderingar, i kombination med åtgärder till stöd för förstagångsanvändning och andra bästa praxis-initiativ.- Förvaltningssystem för leverantörer och konsumenter.Arbetet skall fokuseras på skarvfritt stöd genom hela processen, både för materiella och immateriella tillgångar, för elektronisk handel och för distribuerade virtuella företag och marknadsplatser. Det skall omfatta tillämpningar och system för samverkan mellan konsumenter, enskilda företagare, affärsverksamheter och myndigheter. Arbetet skall omfatta både affärs- och arbetsprocesser inom hela förädlingskedjan och den informationsteknik som behövs för att stödja dem.Prioriteringar för FoTU-arbetet: IT-system för hantering av utvecklingsprocesser, inbegripet livscykelstöd, utformning, konstruktion och underhåll, logistik och distributionsstyrning, kvalitetskontroll, produktivitetsmätningar; system för hantering av processer inom området marknadsföring och försäljning, inbegripet kundsamverkan, förhandlingar och kontraktering, kundanpassning i stor skala, förpackning och handel; system som kan hantera processer inom området finansiella tjänster, och i tillämpliga fall integrera stöd för euron, inbegripet beställning, fakturering och betalning, redovisning och beskattning; offentlig och privat upphandling; system för hantering av processer inom området förvaltning, inbegripet beslutsstöd och planering; styrsystem för virtuella och faktiska marknadsplatser; system för sökning och hantering av affärsinformation online, inbegripet register och kataloger; system för konsumentrelaterade processer, inbegripet val och inköp av produkter och tjänster; system till stöd för skyddet av konsumenternas rättigheter; användning: bästa praxis och andra åtgärder till stöd för ökad användning kommer att prioriteras; arbetet kommer att kompletteras med validering och bedömning genom provning och genom överenskommelser med sikte på att upprätta standarder.- Informationsskydd.Arbetet skall syfta till att öka förtroendet för informationsinfrastrukturen och dess tjänster och informationsresurser så att de upplevs som effektiva och användarvänliga när det gäller nya arbets- och affärsmetoder. Detta inbegriper informationsskydd, hantering av immaterialrättigheter och utökat skydd av personuppgifter samt teknik som kan användas för bekämpning av databrottslighet.Prioriteringar för FoTU-arbetet: teknik för elektronisk signatur, certifiering och äkthetsbevisning; framställning av produktdata; förebygga bedrägerier och vilseledande marknadsföring av varor; teknik för elektronisk hantering av immateriella rättigheter; teknik för utökat skydd av privatlivet, inbegripet teknik som kan förhindra otillbörlig inhämtning, registrering och spridning av personliga uppgifter och affärsinformation; säkra elektroniska överföringar och betalningar, även anonyma, och integrering av nästa generation aktiva kort; hantering av kritiska system och en ny generation tillförlitliga elektroniska handelsinfrastrukturer; stödja utvecklingen av och anpassningen till den rättsliga och reglerande ramen; teknik för att affärsverksamheter och konsumenter skall bli vana att hantera stora mängder data på ett meningsfullt sätt, inbegripet konsumentanpassning; integrering: utvärdering av tekniska lösningar, provningar och demonstrationer i syfte att skapa förtroende samt överenskommelse för att säkerställa driftskompatibilitet och för att bidra till internationellt erkända standarder.MULTIMEDIEINNEHÅLL OCH VERKTYG Mål och prioriteringar för FoTU-arbetet Syftet med detta arbete är att förbättra funktionen, användbarheten och godtagbarheten hos framtida informationsprodukter och informationstjänster, för att på så sätt möjliggöra lingvistisk och kulturell mångfald, bidra till förvaltandet och utnyttjandet av Europas kulturella arv, främja kreativitet samt förbättra utbildnings- och undervisningssystemen, särskilt med avseende på livslångt lärande. Arbetet skall omfatta nya modeller, metoder, tekniska lösningar och system för att framställa, bearbeta, hantera, sammankoppla, ge tillgång till och sprida digitalt innehåll, inbegripet audiovisuellt innehåll. En viktig del av forskningen kommer att ägnas åt nya samhällsekonomiska och tekniska modeller för att framställa och överföra information, kunskap och know-how. Arbetet skall omfatta både tillämpad forskning inom utgivning, audiovisuella medel, kultur, undervisning och utbildning samt generisk forskning i språk- och innehållsteknik för alla tillämpningsområden, inbegripet validering, införande, samordning och standarder.- Interaktiv, elektronisk utgivning, digital arv och kulturell innehåll.Beträffande interaktiv elektronisk utgivning skall arbetet fokuseras på nya synsätt vad gäller utgivning och media både för kommersiellt och privat bruk (inbegripet utvecklingen av World Wide Web). Arbetet skall omfatta framtida utgivningssystem som kan hantera nya kombinationer av innehåll och ge användarna tillgång till nya nivåer vad gäller samverkan och kontroll samt omfatta nya former av innehåll, t.ex. virtuella objekt i miljöer med många användare eller omslutande, animerat innehåll. Tre tillämpningsområden som utvecklas snabbt skall tas upp: utgivning av facklitteratur, särskilt med vetenskaplig och ekonomisk inriktning; utgivning inom områdena hälsa, hem och fritid, särskild vad gäller nyheter, nöjen och information till medborgarna; geografiska upplysningar och statistik, inbegripet samhällsekonomisk information, särskilt där svåröverskådligt innehåll behöver få ny utformning för användare som inte är specialister. Arbetet med digitalt arv och kulturellt innehåll syftar till att göra det enklare att få tillgång till det kulturella arvet, underlätta förvaltningen av detta arv och främja kulturell utveckling genom att utvidga bibliotekens, museernas och arkivens viktiga bidrag till den framväxande "kulturekonomin", inbegripet ekonomisk, vetenskaplig och teknisk utveckling. Åtgärderna skall särskilt gälla nya digitala processer och omfatta affärsmodeller och ekonomiska modeller, särskilt sådana som främjar nytt samarbete genom uppkoppling på nät och nya tjänster för medborgarna.Prioriteringar för FoTU-arbetet: interaktiv elektronisk utgivning: skapa kreativt innehåll genom avancerade författar- och designsystem för samarbete i realtid över telenätet och kunskapsutveckling (t.ex. för 3-D eller utformning av virtuell verklighet och begreppsmodellering); system för generering och återanvändning av innehåll från olika medier; gemensam utgivning och gemensamt kreativt skapande; hantering av digitalt innehåll genom att stödja innehåll i nät och i distribuerade system; behandla stora datamängder med nya metoder (t.ex. visualisering, scenarioutveckling eller rumslig analys); nya metoder för värdering av immateriella egendom; kundanpassad överföring av innehåll (via "push/pull-teknik") genom kostnadseffektiv förpackning av innehåll, reklam och transaktioner, kundprofilering och individuell utformning och presentation (som respekterar användarens privatliv); undersöka gränserna mellan områdesspecifikt innehåll och innehåll som inte är bundet till något område; arbetet kommer att kompletteras med åtgärder för ökad användning, inbegripet valideringar och utvärderingar, i kombination med åtgärder till stöd för förstagångsanvändning och andra bästa praxis-initiativ; digitalt arv och kulturellt innehåll: integrerad tillgång till heterogena, distribuerade samlingar och arkiv i digitala och traditionella former (t.ex. bibliotek, utställningsmaterial på museer, offentliga arkiv, arkiv för multimediekonst och ljudarkiv, digitala filmsamlingar och digitala nät för filmdistribution); förbättra funktionen hos större informationsarkiv genom att främja omfattande och kraftfulla interaktiva funktioner och avancerad teknik för förvaltning och hantering av upphovsrätt; bevarande av och tillgång till värdefullt multimedieinnehåll från olika källor, inbegripet elektroniskt material och elektroniska kopior av ömtåliga fysiska objekt; användning: tonvikt kommer att läggas på validationer och demonstrationer.- Undervisning och utbildning.Arbetet syftar till att förse EU med en plan för ett gränslöst och kostnadseffektivt införande av avancerad teknik för att utvidga både undervisnings- och utbildningssystemen. Arbetet skall fokuseras på de gemensamma behoven i de olika undervisnings- och utbildningsprocesserna, nya sätt att se på livslångt lärande samt nya metoder för att integrera multimedialt pedagogiskt material.Prioriteringar för FoTU-arbetet: Förbättra inlärningsprocessen genom mer självständiga och individualiserade studier: arbetet skall omfatta lokalt elevstöd, lärarhandledning, distansstudier, system för utformning av läroplan och kurser samt ackrediteringssystem; utveckla läromedel med högre kvalitet genom att förbättra själva innehållet, de pedagogiska eller didaktiska metoder som ingår och möjligheterna till anpassning till användarens behov: arbetet skall ta upp nya verktyg för utformning av läromedel, modelleringsteknik för inlärning, modelleringsmetoder för kunskapsöverföring samt studieergonomi, och skall omfatta innehåll från enkel hypermedia till avancerad simulering; utöka tillgången till utbildningsresurser och utbildningstjänster för alla typer av studerande: arbetet skall omfatta gemensamma plattformar för full tillgång till tjänster över heterogena nät, inbegripet harmoniserad identifiering och inhämtning av kunskapsresurser.- Språkteknik.Arbetet skall fokuseras på avancerad språkteknik som möjliggör kostnadseffektivt utbyte över språkgränserna och kulturella gränser, naturliga gränssnitt mot digitala tjänster samt mer intuitiv inhämtning och användning av multimedieinnehåll. Arbetet skall omfatta teknik för skrivet och talat språk och dess användning inom nyckelområden som gemensam och kommersiell utgivning, undervisning och utbildning, kulturellt arv, global affärsverksamhet och elektronisk handel, offentliga myndigheter och verk samt grupper med särskilda behov. Arbetet skall också omfatta utveckling av elektroniska språkresurser i standardformat och återanvändbart format.Prioriteringar för FoTU-arbetet: göra systemen flerspråkiga på alla stadier i informationscyklen, inbegripet skapande och upprätthållande av innehåll på flera språk, lokalisering av mjukvara och innehåll, maskinöversättning och maskintolkning samt datorunderstödd språkträning; understryka den naturliga samverkan mellan och användbarheten hos system där flerfunktionsdialoger, förståelse av textmeddelanden och andra typer av meddelanden, indata-utdata utan språkhinder och operationer utan tangentbord kan förbättra tillämpningarna i stor utsträckning; möjliggöra aktiv inhämtning av kunskap och användning av digitalt innehåll som innebär tillämpning av språkbearbetningsmodeller, språkbearbetningsverktyg och språkbearbetningsteknik för djupgående informationsanalys och generering av metainformation, kunskapssökning, klassificering och sammanfattning av innehållets innebörd, inbegripet intelligenta språkbaserade assistenter; arbetet kommer att kompletteras med åtgärder till stöd för ökad användning, inbegripet valideringar och utvärderingar, i kombination med stöd till förstagångsanvändning och andra bästa praxis-initiativ.- Informationstillgång, informationsfiltrering, informationsanalys och informationshantering.Arbetet skall fokuseras på avancerad teknik för hantering av informationsinnehåll för att ge användaren möjlighet att i det ständigt ökande antalet heterogena källor välja ut, ta emot och använda (på ett sätt som respekterar användarens privatliv) enbart den önskade informationen. Förbättringar av de grundläggande funktionerna hos storskaliga system för hantering av multimedietillgången (inbegripet utvecklingen av World Wide Web) skall gynna kostnadseffektivt tillhandahållande av informationstjänster och användningen av dessa.Prioriteringar för FoTU-arbetet: tillägna sig informationen: utförliga deskriptiva modeller av digitalt informationsinnehåll som omfattar alla mediatyper där alla mänskliga sinnen används, förutom rumsliga och temporala aspekter; gemensamma verktyg som kan hjälpa användaren att utveckla informationsprofiler, eventuellt med utgångspunkt i vaga idéer och möjliggjorda genom individualiserade agenter; helt nya kognitiva relationer mellan system och användare via individualiserade bilder eller visualiseringsteknik; informationshanteringssystem: nya metoder för organisering och hantering av multimedieinformationskällor: arbetet skall undersöka avancerad teknik för datalagring som integrerar mekanismer för åtkomstkontroll, kvalitetssäkring, integritetskontroll och tekniskt skydd av "multimediefragment"; informationskategorisering, informationsmärkning och informationsfiltrering som möjliggör selektiv informationssökning och informationsfiltrering (inbegripet kontroll av olagligt och skadligt innehåll); integrering: åtgärder för stöd till förstagångsanvändning samt andra åtgärder till stöd för ökad användning kommer att prioriteras; arbetet kommer att kompletteras med valideringar och utvärderingar vid provningar samt med överenskommelser i syfte att bidra till upprättandet av standarder.VIKTIG TEKNIK OCH INFRASTRUKTUR Mål och prioriteringar för FoTU-arbetet Syftet med detta arbete är att främja kvalitet vad gäller teknik som är av avgörande betydelse för informationssamhållet, att påskynda införandet av sådan teknik och vidga dess användningsområde. Arbetet skall beakta det faktum att områdena informationsbearbetning, kommunikation, nätbaserad teknik och nätbaserad infrastruktur närmar sig varandra. Fokus skall ligga på teknik och infrastruktur som är gemensam för flera tillämpningar, medan teknik och infrastruktur som är specifik för endast en tillämpning kommer att tas upp i samband med den tillämningen i andra delar av ramprogrammet.- Teknik och styrning avseende informationsbearbetning, kommunikation och nät inbegripet bredband samt genomförande, driftskompatibilitet och tillämpning.Arbetet skall fokuseras på utveckling av informationsbearbetning, telekommunikation, utsändningsnät och systemteknik och på det faktum att dessa närmar sig varandra.Prioriteringar för FoTU-arbetet: teknik för parallella system och verktyg för delad och interaktiv användning av avlägset placerade resurser samt parallel verksamhet på geografiskt spridda platser, inom ramen för heterogena hårdvaru- och mjukvaruarkitekturer och -system; realtidssystem som kan hantera stora datamängder; grundläggande teknik och verktyg som stödjer användning av realtidsinbäddade system arbete i samband med detta bör aktivt bidra till eller ansluta sig till standarder; bredbandsnät för telekommunikation: tillförlitlig optisk överföring med terabithastighet; en större satsning när det gäller fotonisk teknik för genomgående optisk transparens i kärnnät och i anslutningsnät; teknik och arkitektur, inbegripet i synnerhet genomgående optiska nät: topologisk och funktionell utformning, switching och routing, drift och styrning; teknik för nätintegrering (särskilt kombinerade fasta och mobila nät, inklusive satellitbaserade nät) och nya underhållsfria arkitekturer och system, för att säkerställa alla användares tillgång till bredbandsbaserade flyttbara multimedietjänster till rimliga priser; driftskompatibilitet och samverkan, särskilt vad gäller näthantering och tjänster, för att öka kapaciteten, flexibiliteten och funktionaliteten samt för att främja fri konkurrens och införande av nya intelligenta nättjänster (inbegripet utvecklingen av Internet); generiska tjänstehanteringsmodeller som klarar den ökade nätkomplexiteten, nya arkitekturer och kraven på tillförlitliga och säkra nät; integrering: åtgärder för att gynna och sprida bästa praxis, överenskommelser som kan bidra till standarder, test och validering av teknik och tjänster vid fältförsök.- Teknik för och utveckling av mjukvara, system och tjänster, inbegripet statistik av hög kvalitet.Arbetet skall fokuseras på utveckling, spridning, hantering och förändringar av mjukvaruintensiva system som ingår i varor och tjänster samt i produktions- och företagsprocesser, inbegripet teknik och verktyg för provning och validering på alla stadier.Prioriteringar för FoTU-arbetet: mjukvaru- och systemutveckling: arbetet skall fokuseras på tillförlitliga, långlivade och dimensionerbara system samt minskad utvecklingstid och minskade utvecklingskostnader; användning och vidareutveckling av tillförlitliga metoder och verktyg kommer att bli en viktig fråga; integrering av kundkomponenter och färdiga komponenter i system är grundläggande; utveckling av tjänster skall omfatta integrering av heterogena plattformar och nät, de nya alltmer komplexa och sofistikerade tjänsterna samt konstruktion av och tillgång till dessa. Målet är att utveckla teknik och verktyg för snabbt, kundanpassat och kostnadseffektivt skapande, spridning, tillhandahållande och hantering av tjänster för en öppen tjänsteinfrastruktur för information och kommunikation, varvid tjänsterna skall ha den tillförlitlighet, säkerhet och kvalitet som krävs; mjukvaruteknik: arbetet skall främja kunskapsbaserade metoder och verktyg som ökar systemens användbarhet och kapacitet och nätets intelligens. Här ingår även insamling, framställning, spridning och kommunikation i rätt tid av information av hög kvalitet (t.ex. statistik och information för företagsledning); integrering: bästa praxis och andra integreringsåtgärder kommer att prioriteras; arbetet skall kompletteras med validering och bedömning av teknik, system och tjänster vid fältförsök samt med överenskommelser om standarder.- Storskalig simulerings- och visualiseringsteknik i realtid.Arbetet skall avse utveckling och integrering av teknik och miljöer för avancerad simulering och visualisering i alla tillämpningar. Arbetet skall inbegripa distribuerad simulering och delade virtuella miljöer.Prioriteringar för FoTU-arbetet: simulering och visualisering: arbete med simulerade miljöer skall omfatta förbehandling, avancerad efterbehandling (inbegripet visualisering och virtuell verklighet) och verktyg för validering av simulering med försöks- och arkivdata; stödverktyg för integrering av simulering i industri- och affärsprocesser skal prioriteras; teknik och verktyg för distribuerad simulering med tonvikt på stöd för driftskompatibiliteten hos heterogena mjuk- och hårdvarusystem; delade virtuella miljöer som kan omdimensioneras över stora nät; virtuell verklighet med självständiga agenter och visualisering, t.ex. med hjälp av "avatarer"; arbetet skall kompletteras med integrationsåtgärder, inbegripet valideringar och bedömningar, samt med satsningar på förstagångsanvändning och andra bästa praxis-initiativ.- System för mobil- och personkommunikation, inbegripet satellitrelaterade system och tjänster.Arbetet skall fokuseras på utvecklingen av ett integrerat skarvfritt nätverk som säkerställer möjligheten till personlig global uppkoppling och möjliggör tillgång till sådana trådlösa multimediebaserade kommunikationer och tjänster för alla, överallt och när som helst, och där kapacitet, kvalitet och prestanda är jämförbara med vad som gäller för de fasta nättjänsterna.Prioriteringar för FoTU-arbetet: arbetet skall fokuseras på utveckling av nya generationer markbundna och satellitbaserade arkitekturer, system och tekniker för trådlös bredbandsöverföring till rimliga priser, där nya frekvensspektrum tas i bruk, både för privata och offentliga miljöer, för att stödja avancerade tjänster och maximera spektrumeffektivitet och prestanda i nätet; fullständig täckning skall uppnås genom en mångfald radiosystem i en flerdimensionell mångskiktad cellarkitektur; mobila tjänster och terminalroaming skall prioriteras genom markbundna och satellitbaserade trådlösa och anslutna nät; nät, system och terminaler vars mjukvara kan omkonfigureras för bättre nätplanering, driftskompatibilitet och samverkan; miniatyriserade, mobila, portabla, billiga och effektsnåla kommunikationsterminaler (både vad gäller hård- och mjukvara); teknik, tjänster och tillämpningar som stödjer interaktiva mobila och personliga multimedietjänster med regional eller global täckning och som i tillämpliga fall är integrerad med markbundna och satellitbaserade navigationstjänster; integrering: en viktig aspekt är validering och demonstration av bredbandsteknik och bredbandstjänster för interaktiv mobil multimedia; stora insatser kommer att göras vad gäller teknisk bedömning och överenskommelser om standarder.- Gränssnitt som inbegriper flera sinnen.Arbetet skall omfatta tillhandahållande av intuitiva metoder för inhämtning, levererans och samverkan med system. Arbetet skall omfatta utveckling och integrering av avancerad sensor-, ställdons- och bildskärmsteknik.Prioriteringar för FoTU-arbetet: flerfunktionsgränssnitt för flera sinnen, nya verktyg och ny utrustning samt validering och bedömning är grundläggande i arbetet; teknik för bearbetning, förståelse och syntetisering av bildmaterial och audiovisuellt material kommer att utvecklas och integreras för att ge nya lösningar för miljöer som rör arbete och fritid/nöjen; arbetet skall underlätta införandet av teknik som t.ex. bildförbättring och virtuell verklighet; utveckling och integrering av avancerad presentationsteknik för yrkesmässiga och privata tillämpningar; tonvikt kommer att läggas på utveckling av billiga effektsnåla gränssnitt samt användning av nya flexibla material för portabla och mobila delsystem, inbegripet anpassning till användaren, interaktiv modellering och profilering; integrering kommer att främjas, särskilt genom stöd till förstagångsanvändning.- Kringutrustning, delsystem och mikrosystem.Arbetet skall omfatta avancerad intelligent (databehandling och kommunikation) användarvänlig kringutrustning som är avsedd för användning i nät och som kan ha flera funktioner. Arbetet med delsystem skall omfatta byggblocken i informationsbehandlingssystem, kommunikationssystem och nät. Arbetet med intelligenta mikrosystem skall i detta sammanhang omfatta miniatyriserade system med sensorer och/eller ställdon med bearbetningsfunktioner, system som normalt sett kombinerar två eller flera elektriska, mekaniska, optiska, kemiska, organiska, biologiska, magnetiska eller andra egenskaper, integrerade på ett enda chip eller en flerchiphybrid.Prioriteringar för FoTU-arbetet: integrering, lågströmsförbrukning och miniatyrisering skall vara de pådrivande faktorerna för den tekniska utvecklingen när det gäller kringutrustning och terminaler och för mjukvaru- och hårdvarumoduler för inhämtning, lagring och manipulering av innehåll; utveckling av massminnesmetoder är ett nyckelkrav; delsystem: fokus kommer att ligga på hemsystem, men även på grundläggande byggblock; arbetet med mikrosystem kommer att koncentreras på att underlätta användningen av intelligenta mikrosystem, framför allt för tillämpningar inom medicin, biokemi, miljö, fordon och rymdteknik samt användning av dessa system i mät- och kontrollsystem eller delsystem; det främsta syftet är överföring av kompetens från forskning till användning inom industrin och främjande av tillgången till befintlig teknik för prototyptillverkning och produktion i mindre skala; integrering av optiska förbindelser i mikroelektroniska delsystem och mikrosystem för högprestandatillämpningar (t.ex. elektrooptiska kretskort); arbetet skall stödjas av åtgärder som kompletterar åtgärderna i "En konkurrenskraftig och hållbar utveckling" och som omfattar tillverkningsmöjligheterna för intelligenta mikrosystem och tillhörande teknik för montering, sammankoppling, emballage, material och utrustning, samt stöd för lämpliga konstruktions- och simuleringsaktiviteter; integrering: arbetet kommer att kompletteras med överenskommelser om samordning och om standarder, och i synnerhet satsningar på förstagångsanvändning av mikrosystem.- Mikroelektronik.Arbetet skall omfatta material, utrustning, processer samt konstruktions- och testmetoder och -verktyg som möjliggör utveckling av elektroniska komponenter samt förpackning, sammankoppling och tillämpning av dessa. Tillvägagångssättet skall vara system- och tillämpningsorienterat och syfta till att konsolidera starka element och utnyttja tekniska möjligheter med hjälp av lämpliga mikroelektroniska tekniska lösningar som bäst uppfyller kraven på generiska tillämpningar.Prioriteringar för FoTU-arbetet: tillämpning samt metoder och verktyg för gemensam konstruktion av hårdvara/mjukvara; de viktigaste tekniska kraven skall tas upp genom stöd till halvledande material, utveckling och bedömning av utrustning samt teknik för förpackning och sammankoppling med avseende på sådant material, främst för de mest avancerade generationerna; fokus skall ligga på större tillämplighet genom utveckling av kostnadseffektiv aktiv och passiv kisel, kiselbaserade komponenter eller sammansatta halvledarkomponenter och delsystem för tillämpningar med generiska egenskaper, särskilt mobilitet (strömsnål, trådlös kommunikation på höga frekvenser), system med hög komplexitet/höga prestanda, system som är resistenta mot fientliga miljöer i fråga om tillförlitlighet och hållbarhet, mätningar och kontroll; utveckling, integrering eller kundanpassning av avancerade signal- och databearbetningsfunktioner i delsystem tillsammans med tillhörande minne och in- och utmatningsfunktioner kommer att prioriteras, men även makroceller och stödverktyg för tillämpningsklasser; optisk teknik: nya optiska källor, optoelektroniska integrerade kretsar, aktiva och passiva optiska komponenter och utrustning för nya våglängder, inbegripet optoelektronisk utrustning som bygger på organiska kompositmaterial; integrering: främjandet av kompetens i fråga om tillämpningar och konstruktion kommer att tas upp i tematiska grupper; stora insatser kommer att göras vad gäller teknikbedömning, satsningar på förstagångsanvändning och andra bästa praxis-åtgärder.II. AKTIVITETER FÖR GENERISK FORSKNING OCH UTVECKLING AV TEKNIK FRAMTIDA OCH NYA TEKNIKOMRÅDEN Denna särskilda aktivitet avseende framtida och nya teknikområden skall omfatta långsiktig forskning eller forskning som innebär särskilt höga risker där goda förutsättningar för viktiga framsteg samt de potentiella effekterna på industrin och samhället uppväger risktagandet. Denna forskning skall därför först och främst omfatta antingen tvärvetenskaplig verksamhet eller verksamhet som rör en tillväxtsektor. Arbetet kommer att stärka förbindelserna och flödet av idéer, initiativ och människor mellan den akademiska världen och industrin inom EU. Aktiviteten kompletterar det områdesspecifika arbete som är integrerat i varje nyckelåtgärd.För att säkerställa skarvfri täckning för informationstekniken måste dörren hållas öppen för alla nya idéer som eventuellt kan påverka industrin och samhället på ett genomgripande sätt. Inom vissa områden måste denna lyhördhet förstärkas med strategiska initiativ som är ytterst specialiserade och dynamiska. Flexibilitet är viktigt, likaväl som en lämplig balans mellan, å ena sidan, dynamiska initiativ som kräver noggrann men snabb planering, och å andra sidan lyhördhet för nya och mycket lovande idéer.Öppna verksamhetsområden Per definition gäller att man inte kan föreskriva vilka ämnen som skall tas upp. Projektförslag skulle kunna inbegripa kunskapsteknik (som omfattar teknik för återgivning, skapande och hantering av kunskap), teknik för beräkningsintensiva och bandbreddsintensiva tillämpningar, framtida utrustning och kretsar (inbegripet sådana som baseras på teknik som utnyttjar nano- eller kvantumeffekter, fotoniska eller bioelektroniska effekter för användning i mycket stor skala) samt ultrakomplexa system (t.ex. datorer med ultrahöga prestanda och superintelligenta nät).Dynamiska initiativ Som ett komplement till det öppna verksamhetsområdet skall ett antal dynamiska initiativ utarbetas under programmets gång. Dessa skall ha en strategisk inriktning och behandla områden med betydande framtida tillväxtmöjligheter. Det kommer att krävas omfattande samordning mellan olika projekt. Valet av ämnen skall baseras på deras potential att ge upphov till långsiktiga konsekvenser för industrin och samhället (inbegripet sysselsättning genom "nyetableringsåtgärder"), på de möjligheter som kan yppa sig genom vetenskapliga framsteg eller en kombination av dem båda. Vid planeringen av de dynamiska initiativen kommer man att behöva ta hänsyn till att det kan bli nödvändigt att reagera snabbt om nya möjligheter oväntat uppstår genom vetenskapliga framsteg.Varje initiativ skall bestå av ett antal självständiga men samordnade projekt som på lämpligt sätt är sammankopplade i nät. Nätet skulle kunna förstärkas med ett antal centrala forskningsanläggningar om dessa kan erbjuda stordriftsfördelar till deltagare i flera projekt. Exempel på detta är försöksanläggningar för gemensam nanotillverkning, modellrum eller modellsamhällen för experiment inom områden som gränssnitt och virtuell verklighet etc.Efter det att en agenda har fastställts med utgångspunkt i ett stort antal vetenskapliga och tekniska yttranden, kommer initiativen att väljas ut i samråd med forskare vid lämpliga tidpunkter. I detta sammanhang skall man skaffa sig avancerad kunskap genom en kombination av en serie strategiska workshops, syftande till att fastställa trender och forskningsmål, och en teknikövervakningsverksamhet som skall bedrivas i nära samarbete med Gemensamma forskningscentrets Institut för framtidsstudier och i förekommande fall med Europaparlamentets enhet för utvärdering av vetenskapliga och tekniska möjligheter.III. STÖD TILL FORSKNINGSINFRASTRUKTUR FORSKNINGSNÄT Bredbandsförbindelse mellan nationella forsknings- och utbildningsnät Målet är att främja tillgången till transeuropeiska bredbandssammankopplingar mellan nationella forsknings-, undervisnings- och utbildningsnät. Sammankopplingarna bör ha tillräcklig kapacitet och kvalitet för att tillgodose det samlade behovet hos Europas forskare inom den akademiska världen och inom industrin. Målet är också att hålla det nät som blir resultatet av detta arbete på en ständigt aktuell teknisk nivå. Detta kräver en uppgradering av den befintliga kapaciteten på 34 Mbits/s via 622 Mbits/s till flera gigabits/s, inbegripet stöd till olika nivåer av "tjänstekvalitet" och nödvändig uppkopplingsbarhet till tredje länder, med tanke på den globala utvecklingen av Internet. Syftet med detta är att främja ett effektivt europeiskt forsknings-, undervisnings- och utbildningssamarbete (inbegripet skapande av "virtuella laboratorier" och "virtuella institut"), vilket möjliggörs genom spridning av aktuella Internetbaserade tillämpningar inom den akademiska och industriella forskarvärlden. Arbetet skall stödja forskning inom alla områden och således hela ramprogrammet.Avancerade europeiska provbänkar för försök Målet är en integrering av det tongivande FoTU-samarbetet med åtgärder för ökad användning från alla nyckelåtgärder i programmet, ett samarbete som även omfattar framtida generationer kommunikationsteknik, protokoll, tjänster och distribuerade tillämpningar. Detta försök med sammankoppling av provbänkar från enskilda operatörer, industrier, universitet och forskningsanläggningar i Europa (tillsammans med nödvändiga kopplingar till tredje länder) skall utgöra en praktisk grund för forskningssamarbete (t.ex. inom områdena fotoniska nät, tjänstekonfigureringsprotokoll eller mobila bredbandstjänster). Det kommer också att leda till att den mest avancerade infrastrukturen, av alla typer, blir tillgänglig på ett tidigt stadium i utvecklingen. Detta i sin tur kommer göra det möjligt att på ett tidigt stadium genomföra försök med avancerade tillämpningar (t.ex. fjärrvisualisering av data i stora volymer, metaberäkningar eller omslutande virtuell verklighet via nätverk) som kräver mycket hög bandbredd eller nya tjänster. Det innebär också att Europa kan bli ledande när det gäller utformning, standardisering och validering av framtida generationer av nätprotokoll (även för Internet) och andra kommande bredbandstjänster. Det kommer att bidra till långsiktig driftskompatibilitet och skarvfrihet för avancerade nätinfrastrukturer, tjänster och tillämpningar.BILAGA III SÄRSKILDA BESTÄMMELSER FÖR GENOMFÖRANDE AV PROGRAMMET Delprogrammet skall genomföras med hjälp av de indirekta FoTU-åtgärder som avses i bilagorna II och IV till beslutet om Femte ramprogrammet. Dessutom gäller följande särskilda genomförandebestämmelser för delprogrammet:1. Stödåtgärder Stödåtgärderna omfattar bland annat följande:- Integreringsåtgärder, inbegripet försöksverksamhet, stöd till funktionella metoder, stöd till förstagångsanvändning, utvärderingar och kvalitetsbedömning samt andra åtgärder som syftar till att främja omfattande användning, särskilt i små och medelstora företag, och till att uppmuntra innovation.- Insatser till stöd för standardisering och andra åtgärder som är inriktade på användbarhet, driftskompatibilitet och driftsäkerhet hos informations- och kommunikationsteknik, systemtillämpningar och tjänster.- Åtgärder till stöd för sammankoppling av forskningsinfrastrukturer och andra system som behövs för FoTU.- Stöd till spridning, främjande och utnyttjande av resultat genom en mångfald mekanismer, inbegripet publikationer, tekniköverföringsnät och innovationsverksamhet.- Åtgärder som syftar till att göra det lättare för företag, särskilt små och medelstora företag, samt forsknings- och användarorganisationer att delta i programmet.- Utbildningsverksamhet, både för forskare och användare, i samband med FoTU-aktiviteterna i delprogrammet.- Analys av socioekonomiska konsekvenser som har samband med IT-utvecklingen.- Stöd till informationsutbyte, konferenser, seminarier, workshops och andra typer av vetenskapliga och tekniska sammankomster samt till administration av sammanslagna FoTU-aktiviteter.- Undersökningar och anlitande av extern sakkunskap, inbegripet tillgång till databaser, till stöd för programmet och som ett led i förberedelser för framtida aktiviteter, inbegripet den årliga utvärdering som avses i artikel 5.1 i beslutet om Femte ramprogrammet, den externa utvärdering som avses i artikel 5.2 i beslutet om Femte ramprogrammet, och för utvärderingen av de indirekta FoTU-åtgärderna eller till övervakningen av deras genomförande.Gemenskapens bidrag till de åtgärder som anges i punkt 1, och som inte är föremål för upphandling, kan vara upp till 100 % av bidragsberättigande kostnader. På grundval av principen om en sund och effektiv finansiell förvaltning kan gemenskapens finansiella bidrag komma att begränsas, för vissa aktiviteter eller åtgärder, till 100 % eller mindre för de utgifter som bedöms vara nödvändiga eller skäliga för att de specifika målen för åtgärden skall kunna uppnås.2. Samordning Kommissionen skall se till att de olika indirekta FoTU-åtgärderna kompletterar varandra inom ramen för delprogrammet, inte minst genom att de grupperas kring ett gemensamt mål, och att dubbelarbete undviks; därvid skall de sökandes legitima intressen respekteras.Samordning skall även garanteras mellan delprogrammets åtgärder och andra åtgärder- i andra delprogram till Femte ramprogrammet,- i de program för forskning och utbildning som omfattas av rådets beslut 98/. . ./Euratom av den . . . om Femte ramprogrammet för Europeiska atomenergigemenskapens (Euratom) verksamhet inom forsknings- och utbildningsområdet (1998 2002),- inom något av gemenskapens övriga program för forskning, som Eureka eller Cost,- inom något av gemenskapens övriga arrangemang som berör forskningen, t.ex. Phare, Tacis, Meda, Europeiska investeringsfonden, strukturfonderna och Europeiska investeringsbanken.Denna samordning går ut på följande:i) Fastställande av gemensamma teman och prioriteringar, i synnerhet i samband med- informationsutbyte,- genomförandet av verksamhet som beslutats gemensamt och som bland annat innebär gemensamt genomförande av något av de förfaranden som avses i artikel 9 i reglerna om deltagande och spridning.ii) Uppdelning av förslagen till indirekta FoTU-åtgärder mellan de olika delprogrammen eller mellan delprogram och program för forskning och utbildning.


text:
Teknologia on yhteisnimitys joukolle tietyn alan tekniikoita. Voidaan puhua esimerkiksi metallienjalostusteknologiasta, jolloin siihen sisältyy kaikki ne tekniikat, joilla metalleja rikastetaan ja jalostetaan mineraaleista metalleiksi. Teknologia-sanaa käytetään usein tekniikka-sanan synonyymina, ja tekniikan tutkimuksen rahoittamisen sijasta puhutaan teknologian rahoittamisesta. Tähän sisältyy silloin myös uuden tekniikan hankinnan ja käytön rahoittaminen muuhunkin kuin tutkimustarkoituksiin.
 Etymologia
 Teknologian etymologisessa alkuperässä yhdistyvät klassisen kreikan sanat tekhne, taito, käsityö ja taitavuus, sekä logos, joka merkitsi tietoa. Etymologiasta johdettavaa teknologian merkitystä 'oppi tekniikasta' ei juuri käytetä.
 Teknologian talous
 Rahoitus
 Teknologian rahoittajina ja kehittäjinä toimivat pääasiassa erilaiset valtiolliset ja yksityiset organisaatiot: tutkimuslaitokset, yliopistot ja teknologiayritykset.
 Julkinen
 Julkinen rahoitus on tärkeä teknologian kehityksen edistäjä monilla tavoilla.Yhdysvaltain hallitus jakaa kymmeniä miljardeja dollareita uuteen teknologiaan vuosittain, etenkin Yhdysvaltain ilmavoimien, DARPAn, Nasan, Energiaministeriön laboratorioiden kautta. Myös osavaltioilla on omia tukiohjelmiaan. Euroopassa Euroopan komission 6. puiteohjelma jakaa noin viisi miljardia euroa vuosittain. Ranskassa on ollut vanha perinne panostaa teknologiaan, mutta sen valtiolliset rahoitusorganisaatiot ovat yhdistyneet vasta 2000-luvun alussa. Saksassa liittovaltion rahoitus kanavoidaan pääosin Helmholtz-tutkimusorganisaation kautta. Suomessa teknologiankehitystä tehdään VTT:n budjettirahoituksella, Tekesin kilpaillulla rahoituksella ja yliopistoissa.
 Teknologiaa on - etenkin 1900-luvulla - ajanut asevoimien rahoittama aseiden kehitys. Monet ilmailun, elektroniikan jne. sovellukset on kehitetty ensin asevoimien käyttöön ennen siviilikäyttöä. Kylmän sodan päätyttyä muun muassa elektroniikassa siviilisovellutusten teknologiankehitys on ollut nopeampaa kuin kooltaan paljon pienempien asetekniikan markkinoiden. Samaan aikaan esimerkiksi sotilaselektroniikan tuotantolinjoja on ajettu alas niiden huonon kannattavuuden vuoksi. Julkisen sektorin tutkimus ja teknologiankehityksen rahoitusorganisaatiot ovat kasvattaneet osuuttaan.
 Yksityinen
 Tutkimus ja kehitys on yrityksen uudistumisen tärkeimpiä väyliä. Ilmailuteollisuudessa tutkimuspanos on jopa 15 % liikevaihdosta. Vastaava panos elektroniikkateollisuudessa on yleensä noin 10 % ja perinteisessä teollisuudessa vielä tätäkin alempi.
 OECD-maissa teollisuuden osuus tieteen ja teknologian alojen tutkimuksesta ja kehityksestä on noin kaksi kolmasosaa, kun taas yliopistojen osuus on 20 % ja muun julkisen rahoituksen osuus on 10 %. Köyhemmissä maissa, kuten Portugalissa ja Meksikossa, teollisuuden panos on pienempi. Yhdysvallat sijoittaa huomattavan paljon asevoimien tutkimuksen ja kehityksen kautta, jossa yksityisen sektorin panos on pienempi. Suomessa 2/3 tutkimusrahoituksesta on yritysten rahoitusta Nokian, Metson jne. suuryritysten ollessa suurimmat panostajat.
 Sosiaaliset tekijät ja vaikutukset
 Teknologialla on lukemattomia vaikutuksia; äärimmäisissä tapauksissa nämä voidaan erottaa tarkoituksellisiin ja tarkoittamattomiin vaikutuksiin. Näkymättömimmät teknologian sivuvaikutukset ovat usein sosiaalisia. Teknologia voi aiheuttaa hitaasti tapahtuvia vaikutuksia yksilöissä, ryhmissä, instituutioissa ja kokonaisissa yhteiskunnissa.
 Arvot
 Etiikka
 Elämäntapa
 Katso myös
 Tiede
 Teknologiansiirto
 Yleiskäyttöinen teknologia
 Lähteet
 Pääesikunnan sotatalousosaston julkisessa kirjassa ”Sotatekninen arvio ja ennuste (STAE)”, joka on ilmestynyt 5.10.2004, käsitellään asevoimien teknologiaa vuoden 2020 tähtäimellä. Ensimmäinen osa käsittelee teknologioita ja toinen osa järjestelmiä.
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 TEKESin sivuilla on lisää tietoa tekniikan tutkimuksen rahoittamisesta
 Tekniikka
 Suunnittelu ja innovaatio
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
 15.2.2016
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 59/32
 Kanne 3.12.2015 – Almashreq Investment Fund v. neuvosto
 (Asia T-709/15)
 (2016/C 059/35)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Asianosaiset
 Kantaja: Almashreq Investment Fund (Damaskos, Syyria) (edustaja: asianajaja E. Ruchat)
 Vastaaja: Euroopan unionin neuvosto
 Vaatimukset
 Kantaja vaatii unionin yleistä tuomioistuinta
 —
 tutkimaan kantajan kanteen ja toteamaan sen olevan perusteltu
 —
 näin ollen velvoittamaan Euroopan unionin korvaamaan kaiken kantajalle aiheutuneen vahingon, jonka määrän unionin yleinen tuomioistuin vahvistaa kohtuuden mukaan
 —
 määräämään asiantuntijan nimeämisestä kantajalle aiheutuneen vahingon laajuuden toteamiseksi
 —
 velvoittamaan Euroopan unionin neuvoston korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut
 Kanteensa tueksi kantaja vetoaa yhteen ainoaan kanneperusteeseen, joka perustuu sille aiheutuneeseen aineettomaan vahinkoon eli sen maineen loukkaamiseen välittömänä seurauksena Euroopan unionin neuvoston toteuttamista toimenpiteistä, ja josta vastuu kuuluu viimeksi mainitulle toimielimelle.