text:
ippreżentati fis-16 ta’ Frar 2017 (1)
 Kawża C‐129/16
 [talba għal deċiżjoni preliminari mressqa mis-Szolnoki Közigazgatási és Munkaügyi Bíróság (qorti amministrattiva u industrijali ta’ Szolnok, l-Ungerija)]
 “Ambjent – Direttiva 2004/35 – Responsabbiltà ambjentali fir-rigward tal-prevenzjoni u tar-rimedju ta’ dannu ambjentali – Direttiva 2008/98 – Skart – Prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” – Proporzjonalità – Preżunzjoni tal-innoċenza – Tniġġis tal-arja minħabba inċinerazzjoni illegali ta’ skart – Responsabbiltà in solidum tal-proprjetarju tal-art fejn seħħ it-tniġġis ambjentali u ta’ min iniġġes”
 1. Għal darba oħra (2), il-Qorti tal-Ġustizzja qiegħda tintalab tikkjarifika l-konsegwenzi tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”. Din id-darba l-kwistjoni hija dwar jekk il-proprjetarju ta’ art mikrija jistax jiġi ppenalizzat għall-fatt li fuq din l-art ġie inċinerat l-iskart illegalment, u l-imsemmi proprjetarju la identifika l-utent effettiv tal-art u lanqas ma pproduċa prova li ma huwiex responsabbli għall-ksur.
 2. Huwa minnu li l-qorti nazzjonali tqajjem din id-domanda fid-dawl tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali (3), iżda din ma hijiex applikabbli peress li ma tinkludi ebda dispożizzjonijiet dwar sanzjonijiet. Is-sanzjonijiet għall-inċinerazzjoni illegali tal-iskart jaqgħu pjuttost taħt id-Direttiva dwar l-iskart (4). Din tal-aħħar hija wkoll ibbażata fuq il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” u teżiġi espliċitament li jkun hemm sanzjonijiet effettivi fil-każ ta’ ksur. U peress li hemm inkwistjoni s-sanzjonijiet, minbarra l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, għandu jiġi eżaminat ukoll il-prinċipju ta’ proporzjonalità, li jimponi limiti fuq l-impożizzjoni ta’ sanzjonijiet, kif ukoll il-preżunzjoni tal-innoċenza.
 3. L-Artikolu 48(1) tal-Karta jikkonċerna l-preżunzjoni tal-innoċenza:
 “Kull imputat għandu jkun preżunt innoċenti sakemm jinstab ħati skond il-liġi.”
 4. Il-prinċipju ta’ nulla poena sine lege u l-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ proporzjonalità fir-rigward tas-sanzjonijiet jirriżultaw mill-Artikolu 49 tal-Karta:
 “1. L-ebda persuna m’għandha tiġi kkundannata għal xi att jew ommissjoni li, fiż-żmien meta sar jew saret, ma kienx jew ma kenitx reat skond il-liġi nazzjonali jew il-liġi internazzjonali. [...]
 3. Is-severità tal-piena m’għandhiex tkun sproporzjonata għar-reat.”
 2. Id-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali
 5. L-Artikolu 1 tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali jikkonċerna s-suġġett tagħha:
 “L-għan ta’ din id-Direttiva huwa li tistabbilixxi qafas ta’ responsabbiltà ambjentali ibbażata fuq il-prinċipju ta’ ‘min iniġġes iħallas’, għall-prevenzjoni u r-rimedju tad-danni ambjentali.”
 6. Il-kunċett ta’ dannu ambjentali huwa ddefinit fl-Artikolu 2(1) tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali:
 “Għal l-iskop ta’ din id-Direttiva t-tifsiriet li ġejjin għandhom jgħoddu:
 1. “danni ambjentali” jfisser
 (a) danni lil l-ispeċi protetti u lil l-ambjenti naturali, li huma kull dannu li għandu effett negattiv sinifikattiv fuq il-kisba u l-manteniment ta’ l-istatus favorevoli ta’ ħarsien ta’ dawn l-ispeċi jew ambjenti. L-importanza ta’ dawn l-effetti għandha tkun ikalkolata fi stima tal-kondizzjonijiet tal-bażi, u wara li jkunu ikkunsidrati il-kriterji stabbiliti fl-Anness I;
 Danni lil l-ispeċi protetti u lil l-ambjenti naturali ma jfissirx effetti negattivi li ġew identifikati minn qabel li huma r-riżultat ta’ azzjoni ta’ operator li kien awtorizzat b’mod ċar mill-awtoritajiet relevanti skond id-dispożizzjonijiet li jimplimentaw l-Artikolu 6(3) u (4) jew l-Artikolu 16 tad-Direttiva 92/43/KEE: jew l-Artikolu 9 tad-Direttiva 79/409/KEE: jew, fil-każ ta’ ambjenti naturali jew speċi li mhumiex koperti mill-liġ[i] tal-Komunità, skont id-dispożizzjonijiet ekwivalenti fil-liġI nazzjoni dwar il-ħarsien tan-natura.
 (b) Danni lil l-ilma, li huma kull dannu li jolqot b’mod negattivi u sinifikattiv l-istatus ekoloġiku, kimiku u/jew kwantitattiv u/jew il-potenz[j]al ekoloġiku, kif mfisser fid-Direttiva 2000/60/KE, ta’ l-ilma ikkonċernati, bl-eċċezjoni ta’ l-effetti negattivi meta l-Artikolu 4(7) ta’ dik id-Direttiva jgħodd;
 (ċ) Danni lil l-art, li huma kull kontaminazzjoni ta’ l-art li toħloq periklu sinifikattiv li is-saħħa tal-bniedem tkun milquta b’mod negattiv bħala riżultat ta’ l-introduzzjoni diretta jew indiretta, fi, fuq jew taħt l-art, ta’ sustanzi, preparazzjonijiet, organiżmi jew micro-organiżmi;
 7. Il-kunċett ta’ dannu ambjentali huwa wkoll spjegat permezz tar-raba’ premessa tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali:
 “Danni ambjentali jfissru ukoll danni ikkkawżati minn elementi trasportati bl-ajru meta jikkawżaw danni lil l-ilma, l-art jew speċi protetti jew ambjenti naturali.”
 3. Id-Direttiva dwar l-iskart
 8. Il-premessa 26 tad-Direttiva dwar l-iskart tirreferi għall-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”:
 “Il-prinċipju li min iniġġes iħallas huwa prinċipju ta’ gwida fil-livell Ewropew u dak internazzjonali. [...]”
 9. L-Artikolu 36 tad-Direttiva dwar l-iskart jikkonċerna l-implementazzjoni tad-dispożizzjonijiet tad-dritt tal-iskart:
 “1. L-Istati Membri għandhom jieħdu l-miżuri meħtieġa biex jipprojbixxu l-abbandun, ir-rimi jew l-immaniġġar mhux ikkontrollat ta’ l-iskart.
 2. L-Istati Membri għandhom jistabbilixxu d-dispożizzjonijiet dwar pieni applikabbli għal ksur tad-dispożizzjonijiet ta’ din id-Direttiva u għandhom jieħdu l-miżuri kollha meħtieġa biex jiżguraw li dawn jiġu implimentati. Il-pieni previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.”
 B – Id-dritt Ungeriż
 10. It-talba għal deċiżjoni preliminari tiddeskrivi d-dispożizzjonijiet Ungeriżi rilevanti kif ġej:
 11. Skont l-Artikolu 102(1) ta’ 1995. évi LIII. törvény a környezet védelmének általános szabályairól (Liġi LIII tal-1995 dwar regoli ġenerali fil-qasam tal-protezzjoni tal-ambjent), ir-responsabbiltà għal dannu ambjentali jew għal perikolu ambjentali għandha tiġi sostnuta konġuntament u in solidum, sakemm ma jkunx hemm prova kuntrarja, mill-proprjetarju u mill-possessur (utent) tal-art li fuqha jkun sar id-dannu ambjentali jew li fuqha tkun twettqet l-attività ta’ perikolu għall-ambjent, mill-mument li fih ikun immaterjalizza d-dannu jew il-perikolu ambjentali. Skont l-Artikolu 102(2), il-proprjetarju jinħeles mir-responsabbiltà in solidum jekk jidentifika l-utent effettiv tal-art u jipproduċi prova inekwivoka li huwa ma huwiex responsabbli.
 12. Skont l-Artikolu 27(2) ta’ 306/2010. (XII. 23.) kormányrendelet a levegő védelméről (Digriet tal-Gvern Nru 306/2010, tat-23 ta’ Diċembru 2010, dwar il-protezzjoni tal-kwalità tal-arja), l-inċinerazzjoni tal-iskart fil-beraħ jew f’impjanti li ma jikkonformax mad-dispożizzjonijiet legali li jistabbilixxu l-kundizzjonijiet għall-inċinerazzjoni tal-iskart, hija pprojbita; għajr l-inċinerazzjoni tal-iskart tal-karti li jirriżulta minn djar privati jew l-inċinerazzjoni ta’ skart tal-injam mhux ittrattat u kklassifikat bħala mhux perikoluż f’impjanti domestiċi. Ikun hemm inċinerazzjoni tal-iskart fil-beraħ ladarba l-iskart jieħu n-nar, irrispettivament mir-raġunijiet għalfejn dan iseħħ, bl-eċċezzjoni ta’ kawżi naturali.
 13. Skont l-Artikolu 34(1) tad-Digriet tal-Gvern, l-awtorità għall-protezzjoni tal-ambjent għandha timponi multa intiża għall-protezzjoni tal-kwalità tal-arja fuq persuna fiżika jew ġuridika jew fuq l-organizzazzjoni mingħajr personalità ġuridika, li tkun kisret id-dispożizzjonijiet dwar il-protezzjoni tal-kwalità tal-arja, u fl-istess waqt timponilha l-obbligu li ttemm l-attività illegali jew in-nuqqas ta’ azzjoni.
 14. Skont l-informazzjoni pprovduta mill-Ungerija, id-dritt tal-iskart huwa rregolat f’atti ġuridiċi Ungeriżi oħra, b’mod partikolari fi 2012. évi CLXXXV. törvény a hulladékról (Liġi CLXXXV tal-2012 dwar il-ġestjoni tal-iskart) u fi 271/2001. (XII. 21.) Korm. rendelet a hulladékgazdálkodási bírság mértékéről, valamint kiszabásának és megállapításának módjáról (Digriet tal-Gvern Nru 271/2001, tal-21 ta’ Diċembru 2001, dwar l-ammont tal-piena fil-kuntest tal-ġestjoni tal-iskart u l-modalitajiet tal-impożizzjoni u l-istabbiliment tagħha).
 15. Fit-2 ta’ Lulju 2014, l-awtorità doganali u finanzjarja nnotifikat lill-awtorità tal-ewwel istanza għall-protezzjoni tal-ambjent li kien ġie inċinerat skart muniċipali f’impjant ta’ Túrkevei Tejtermelő Kft. (iktar ’il quddiem “TTK”) f’Túrkeve.
 16. L-impjegati tal-awtorità għall-protezzjoni tal-ambjent wettqu spezzjoni fuq il-post tal-art u fasslu rapport dwar din l-ispezzjoni. F’dan ir-rapport ġie stabbilit li, f’kull waħda mit-tliet unitajiet ta’ ħażna fuq il-post ġie inċinerat 30 sa 40 m3 ta’ skart muniċipali, li kien jinkludi laned tal-ikel u skart metalliku ieħor. Barra minn hekk, fuq erja ta’ 5x5 metri madwar l-unitajiet ta’ ħażna fuq il-post, instab skart metalliku inċinerat ieħor provenjenti mill-inċinerazzjoni tal-iskart.
 17. Mal-wasla tagħhom fuq il-post, l-ispetturi sabu tliet trakkijiet fis-sit tal-impjant, li kienu ser jittrasportaw l-iskart metalliku li kien għad fadal wara l-inċinerazzjoni. Is-sewwieqa tat-trakkijiet iddikjaraw li l-proprjetarja tal-vetturi kienet kumpannija stabbilita f’Budapest. Skont id-dikjarazzjonijiet tas-sewwieqa tal-vetturi, kien biss wara li ssir it-tagħbija tal-iskart li kellhom jingħataw struzzjonijiet dwar il-post fejn kien ser jiġi ttrasportat l-iskart metalliku.
 18. L-awtorità tal-ewwel istanza għall-protezzjoni tal-ambjent ikkonstatat li, skont dikjarazzjoni mogħtija minn TTK fit-12 ta’ Lulju 2014, din tal-aħħar kienet kriet il-proprjetà b’effett mill-15 ta’ Marzu 2014 lil persuna li mietet fl-1 ta’ April 2014. It-talba għal deċiżjoni preliminari ma tinkludi ebda informazzjoni li tippermetti li jiġu identifikati l-werrieta tal-persuna jew il-persuni responsabbli għall-inċinerazzjoni tal-iskart.
 19. L-awtorità tal-ewwel istanza imponiet multa fuq TTK, li tammonta għal 500 000 fjorint Ungeriż (HUF) (madwar EUR 1 650), għall-protezzjoni tal-kwalità tal-arja u ġġustifikat l-impożizzjoni tal-multa bid-drittijiet ta’ proprjetà ta’ TTK.
 20. Fuq appell minn TTK, l-Országos Környezetvédelmi és Természetvédelmi Főfelügyelőség (spettorat ġenerali nazzjonali għall-protezzjoni tal-ambjent u n-natura, l-Ungerija) ikkonferma d-deċiżjoni tal-awtorità ta-ewwel istanza.
 21. L-awtoritajiet involuti argumentaw li, waqt l-inċinerazzjoni tal-iskart fil-beraħ jiġu rrilaxxati sustanzi li jagħmlu ħsara lis-saħħa tal-bniedem u lill-ambjent; skonthom, dan jikkostitwixxi perikolu ambjentali. Ir-responsabbiltà għall-perikolu ambjentali għandha tiġi attribwita lill-proprjetarju tal-impjant. L-ispettorat ġenerali nazzjonali rrimarka li l-proprjetarju tal-impjant fejn seħħet l-inċinerazzjoni hija r-rikorrenti u, skont il-liġi dwar il-protezzjoni tal-ambjent, il-proprjetarji u d-detenturi tal-beni immobbli jitqiesu li huma responsabbli in solidum, sakemm il-proprjetarju ma jipproduċix prova li ma tħalli l-ebda dubju li ma huwiex responsabbli. Fid-dawl tal-fatt li l-kerrej tal-art kien miet, l-awtorità tal-ewwel istanza ħadet il-passi proċedurali meħtieġa sabiex tiċċara l-fatti u, barra minn hekk, esprimiet il-fehma li kien hemm inversament tal-oneru tal-prova u li kienet ir-rikorrenti li kellha tipproduċi prova li ma hijiex responsabbli.
 22. Min-naħa l-oħra, TTK ippreżentat rikors kontra din id-deċiżjoni u l-qorti kompetenti għamlet id-domandi li ġejjin lill-Qorti tal-Ġustizzja:
 1) L-Artikolu 191 TFUE u d-dispożizzjonijiet tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali jipprekludu leġiżlazzjoni nazzjonali li, filwaqt li tmur lil hinn mill-prinċipju ta’ min iniġġes iħallas, tipprevedi li awtorità amministrattiva responsabbli għall-protezzjoni tal-ambjent tista’ tqiegħed fuq il-persuna li għandha d-dritt għall-proprjetà, taħt forma partikolari, ir-responsabbiltà għar-rimbors tad-danni kkawżati lill-ambjent mingħajr ma tkun meħtieġa, qabel ma tagħmel dan, li teżamina jekk teżistix rabta kawżali bejn l-aġir ta’ din il-persuna (impriża kummerċjali) u l-każ ta’ tniġġis?
 2) Jekk għandha tingħata risposta fin-negattiv għall-ewwel domanda u meta, fir-rigward tat-tniġġis tal-arja, ma jidhirx li kien hemm dannu lill-ambjent li għandu jiġi rrimedjat, tista’ tiġi imposta multa fil-qasam tal-protezzjoni tal-kwalità tal-arja billi tiġi invokata leġiżlazzjoni tal-Istat Membru li hija iktar ħarxa minn dik prevista fl-Artikolu 16 tad-Direttiva 2004/35/KE u fl-Artikolu 193 TFUE, jew din il-leġiżlazzjoni li hija iktar ħarxa ma tista’ bl-ebda mod tirriżulta f’sitwazzjoni fejn multa li għandha esklużivament in-natura ta’ sanzjoni tiġi imposta fuq proprjetarju li ma huwiex responsabbli għat-tniġġis ikkawżat?
 23. Dwar dawn iż-żewġ domandi kif ukoll dwar domanda oħra tal-Qorti tal-Ġustizzja, relatata mal-importanza li għandha tingħata lid-Direttiva dwar l-iskart, ippreżentaw osservazzjonijiet bil-miktub l-ispettorat ġenerali nazzjonali għall-protezzjoni tal-ambjent u n-natura, l-Ungerija kif ukoll il-Kummissjoni Ewropea.
 24. L-għan tat-talba għal deċiżjoni preliminari huwa li jiġi stabbilit jekk il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, stipulat fl-Artikolu 191(2) TFUE, jippermettix li tiġi imposta sanzjoni fuq il-proprjetarju ta’ art mikrija, li fuqha jkun ġie inċinerat l-iskart illegalment, mingħajr ma tkun ġiet ipprovata rabta kawżali bejn l-imġiba tiegħu u l-ksur.
 25. Il-qorti nazzjonali tassumi korrettament li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jista’ japplika biss b’rabta ma’ konkretizzazzjoni fid-dritt sekondarju (5). Madankollu, huwa b’mod żbaljat li din il-qorti tfittex din il-konkretizzazzjoni fid-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali (ara, f’dan ir-rigward, il-Parti A). Huwa pjuttost fid-Direttiva dwar l-iskart li għandha ssir it-tfittxija fil-kawża preżenti (ara, f’dan ir-rigward, il-Parti B). F’dan il-kuntest, għandhom jiġu eżaminati l-konsegwenzi tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” u l-prinċipju ta’ proporzjonalità kif ukoll il-preżunzjoni tal-innoċenza. Fl-aħħar nett, ser nindirizza t-tieni domanda dwar is-setgħa tal-Istati Membri li jadottaw miżuri ta’ protezzjoni iktar stretti (ara, f’dan ir-rigward, il-Parti C).
 A – Fuq id-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali
 26. Fil-kawża preżenti, ġiet imposta sanzjoni minħabba l-inċinerazzjoni illegali tal-iskart, sabiex tiġi protetta l-kwalità tal-arja. Madankollu, il-Kummissjoni tenfasizza korrettament li d-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali la tikkonċerna s-sanzjonijiet relatati mal-ksur kontra d-dritt ambjentali u lanqas il-ħsara fuq il-kwalità tal-arja.
 27. Skont l-Artikolu 1 tagħha, id-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali għandha l-għan li fuq il-bażi tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, toħloq qafas ta’ responsabbiltà ambjentali għall-prevenzjoni u għar-rimedju tad-dannu ambjentali.
 28. Filwaqt li, fil-prinċipju, huwa konċepibbli li qafas legali għar-responsabbiltà ambjentali għall-prevenzjoni u għar-rimedju tad-dannu ambjentali jkun jinkludi wkoll is-sanzjonijiet għall-ksur, id-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali ma tipprevedix dan. Fir-rigward tad-dannu ambjentali, din tillimita ruħha għall-obbligu li jkun hemm miżuri ta’ prevenzjoni u ta’ rimedju u tirregola wkoll ir-responsabbiltà għall-ispejjeż ta’ tali miżuri.
 29. Barra minn hekk, il-kunċett ta’ dannu ambjentali fis-sens tal-Artikolu 2(1) tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali, ma jkoprix id-dannu għall-kwalità tal-arja. Għall-kuntrarju, f’dan l-artikolu l-kunċett huwa ristrett għad-dannu kkawżat lil speċi protetti jew lil habitats naturali, lill-ilma jew lill-art.
 30. Huwa minnu li l-premessa 4 tippreċiża li “danni ambjentali” tfisser ukoll danni kkawżati minn elementi preżententi fl-arja sa fejn jikkawżaw dannu għall-ilma, għall-art jew għal speċi protetti jew habitats naturali. Madankollu, fil-kawża preżenti ma teżisti ebda indikazzjoni ta’ tali effetti.
 31. Barra minn hekk, l-inċinerazzjoni illegali tal-iskart fiha nfisha ma tikkostitwixxix dannu ambjentali fis-sens tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali.
 32. Konsegwentement, id-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali ma hijiex applikabbli fil-kawża preżenti u, għaldaqstant, lanqas ma tista’ sservi ta’ pont għall-applikazzjoni tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” stabbilit fl-Artikolu 191(2) TFUE.
 B – Fuq il-leġiżlazzjoni dwar l-iskart
 33. Madankollu, mit-talba għal deċiżjoni preliminari jirriżulta li s-sanzjoni kkontestata kienet imposta minħabba l-inċinerazzjoni illegali tal-iskart.
 34. Huwa minnu li l-Ungerija tisħaq li l-imsemmija sanzjoni hija bbażata fuq regola dwar il-protezzjoni tal-kwalità tal-arja, iżda peress li hija marbuta mar-rimi tal-iskart u li, skont l-Artikolu 13(a), wieħed mill-għanijiet tad-Direttiva dwar l-iskart huwa wkoll il-protezzjoni tal-kwalità tal-arja, il-leġiżlazzjoni dwar is-sanzjonijiet Ungeriża inkwistjoni għandha titqies li hija l-implementazzjoni tal-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart. Din id-dispożizzjoni tal-aħħar tipprevedi li l-Istati Membri għandhom jistabbilixxu s-sistema ta’ sanzjonijiet applikabbli għall-ksur kontra d-dispożizzjonijiet tal-imsemmija direttiva u li għandhom jadottaw il-miżuri kollha meħtieġa għall-applikazzjoni tagħhom. Is-sanzjonijiet previsti għandhom ikunu effettivi, proporzjonati u dissważivi.
 35. Konsegwentement, il-Qorti tal-Ġustizzja għandha teżamina t-talba għal deċiżjoni preliminari fid-dawl tal-leġiżlazzjoni dwar l-iskart. Dan peress li fil-kuntest tal-proċedura ta’ kooperazzjoni bejn il-qrati nazzjonali u l-Qorti tal-Ġustizzja stabbilita fl-Artikolu 267 TFUE, hija l-Qorti tal-Ġustizzja li għandha tagħti risposta utli lill-qorti nazzjonali sabiex din tkun tista’ tiddeċiedi l-kawża li għandha quddiemha. Għal dan il-għan, skont il-każ, il-Qorti tal-Ġustizzja għandha tifformula mill-ġdid id-domandi li jkunu sarulha. Barra minn hekk, jista’ jkun meħtieġ għall-Qorti tal-Ġustizzja li tieħu inkunsiderazzjoni regoli tad-dritt tal-Unjoni li ma tkunx għamlet riferiment għalihom il-qorti tar-rinviju fid-domandi tagħha (6).
 36. Għalhekk, iktar ’il quddiem, fl-ewwel lok, ser nidentifika l-prinċipji li għandhom jiġu osservati meta tingħata sanzjoni skont l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart. Sussegwentement, għandha tiġi kkjarifikata l-bażi tas-sanzjonijiet imposti fuq TTK fil-kawża preżenti, jiġifieri l-preżunzjoni konfutabbli tar-responsabbiltà konġunta tagħha għall-ksur. Fl-aħħar nett, għandhom jiġu stabbiliti l-limiti ta’ din il-preżunzjoni fid-dawl tal-prinċipji msemmija iktar ’il fuq.
 1. Fuq il-bażijiet ta’ sanzjoni imposta konformement mal-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart
 37. Bħad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali, id-Direttiva dwar l-iskart ukoll tirreferi espliċitament għall-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”. Filwaqt li fil-premessa 1 u fl-Artikolu 14 dan il-prinċipju jissemma biss b’rabta mal-ispejjeż għall-ġestjoni tal-iskart, il-premessa 26 tenfasizza b’mod ġenerali l-funzjoni tiegħu bħala prinċipju gwida fuq livell Ewropew u internazzjonali.
 38. Barra minn hekk, waqt l-adozzjoni ta’ dispożizzjonijiet ambjentali skont l-Artikolu 191(2) TFUE, il-leġiżlatur tal-Unjoni huwa dejjem marbut li jimplementa l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”. Id-Direttiva dwar l-iskart hija leġiżlazzjoni ta’ dan it-tip peress li kienet ibbażata fuq l-Artikolu 175(1) KE (issa l-Artikolu 192(1) TFUE). Konsegwentement, din id-direttiva għandha tiġi interpretata fid-dawl tal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”.
 39. Għaldaqstant, anki l-obbligu pprovdut fl-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart li l-ksur għandu jiġi ssanzjonat għandu jiġi interpretat b’mod li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jingħata effett.
 40. L-obbligu li tiġi imposta sanzjoni skont l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart huwa marbut mill-qrib mal-obbligu, stabbilit fl-Artikolu 36(1), li jiġi pprojbit id-depożitu, ir-rimi jew l-immaniġġar mhux ikkontrollat tal-iskart. Minn dan jirriżulta d-dmir tal-eliminazzjoni jew tar-riċiklaġġ tal-iskart kif stabbilit fl-Artikolu 15(1), li huwa prinċipalment il-kompitu tal-persuna li tiġġenera l-iskart jew tad-detentur tal-iskart (7). Kif stabbilit fl-Artikolu 14, konformement mal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, din il-persuna għandha ssostni l-ispejjeż marbutin mar-rimi ta’ skart, fejn il-Qorti tal-Ġustizzja enfasizzat li b’dan il-mod ikun qiegħed isir riferiment għal min ikun ipproduċa l-iskart (8).
 41. Għaldaqstant, il-Qorti tal-Ġustizzja ddeċidiet li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” fis-sens tal-ewwel subparagrafu tal-Artikolu 191(2) TFUE u tal-Artikolu 15 tad-Direttiva dwar l-iskart, ma jirnexxix jekk il-persuni li kkontribwixxew għall-produzzjoni tal-iskart ikunu jistgħu jevitaw l-obbligi finanzjarji tagħhom kif previsti fid-direttiva (9).
 42. Din il-kunsiderazzjoni dwar ir-responsabbiltà finanzjarja tal-produtturi tal-iskart hija importanti wkoll għall-obbligu li jiġi ssanzjonat il-ksur. Is-sanzjoni għandha tiġi imposta fuq min ikun wettaq il-ksur. Għalhekk, l-Istati Membri huma obbligati jadottaw miżuri xierqa sabiex jidentifikaw lil dawn il-persuni u jimponu sanzjonijiet fil-konfront tagħhom. F’dan ir-rigward, fil-kawża preżenti għandhom prinċipalment jittieħdu inkunsiderazzjoni l-persuni li jkunu wettqu l-ksur jew inkella dawk li jkunu kkummissjonawh, kif ukoll, possibbilment, il-persuna li, meta twettaq il-ksur kienet fil-fatt teżerċita kontroll fiżiku fuq l-art, possibbilment il-werrieta tal-kerrej mejjet.
 43. Għall-kuntrarju, ikun inkompatibbli mal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” li persuni jiġu ssanzjonati għal ksur li ma humiex responsabbli għalih (10). Dan ma huwiex meħtieġ u għaldaqstant jikser il-prinċipju ta’ proporzjonalità (11) li għandu jiġi osservat fl-implementazzjoni tad-dritt tal-Unjoni (12). Skont l-Artikolu 49(3) tal-Karta, dan il-prinċipju japplika għas-severità tal-piena (13) u huwa elenkat espliċitament fit-tieni sentenza tal-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart.
 44. Peress li l-kwistjoni tikkonċerna sanzjoni, prinċipji oħra huma wkoll importanti, bħal-legalità tal-pieni, nulla poena sine lege, skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 49(1) tal-Karta, u l-preżunzjoni tal-innoċenza, li hija stabbilita fl-Artikolu 48(1) tal-Karta. Il-preżunzjoni tal-innoċenza tiġbor fiha wkoll il-prinċipju tal-kolpevolezza, nulla poena sine culpa, jiġifieri responsabbiltà għall-ksur (14).
 45. Madankollu, għandu jittieħed inkunsiderazzjoni wkoll il-fatt li l-implementazzjoni tal-prinċipju ta’ proporzjonalità u ta’ “min iniġġes iħallas” b’mod ġenerali (15), u partikolarment fil-qasam tal-issanzjonar tal-ksur (16), hija l-kompitu tal-Istati Membri u li għalhekk dawn normalment igawdu marġni ta’ diskrezzjoni wiesa’. Huma prinċipalement il-qrati nazzjonali li għandhom jeżerċitaw l-istħarriġ ta’ dan il-marġni ta’ diskrezzjoni.
 2. Fuq l-ispeċifikazzjoni tal-akkuża
 46. Sabiex tiġi kkonstatata r-responsabbiltà ta’ proprjetarju ta’ art għall-azzjonijiet ta’ terzi fuq art mikrija, huwa possibbli li jiġu eżaminati diversi kategoriji ta’ kompliċità taħt id-dritt kriminali. F’dan ir-rigward, jistgħu jiġu kkunsidrati, fost l-oħrajn, il-kompliċità, l-instigazzjoni, l-għajnuna kif ukoll, wara li jkun seħħ ir-reat, it-trattament preferenzjali jew it-tfixkil tal-ġustizzja. Madankollu, ma hemmx indikazzjonijiet li fil-kawża prinċipali saru dawn il-konstatazzjonijiet neċessarji.
 47. Għall-kuntrarju, is-sanzjoni hija esklużivament ibbażata fuq il-fatt li TTK hija l-proprjetarju tal-art, iżda l-utent reali tal-art ma ġiex identifikat u lanqas ma ġie pprovat b’mod inkontestabbli li TTK ma għandhiex titqies responsabbli għall-ksur.
 48. F’dan ir-rigward, fl-ewwel lok hija l-qorti nazzjonali li għandha taċċerta jekk, konformement mal-prinċipju ta’ proporzjonalità tal-pieni skont l-ewwel sentenza tal-Artikolu 49(1) tal-Karta, id-dritt Ungeriż jistabbilixxix b’mod xieraq il-fondatezza tar-responsabbiltà tal-proprjetarju tal-art.
 49. Fil-fatt, kif huwa implikat ukoll fit-talba għal deċiżjoni preliminari, ma kienx neċessarju li d-dispożizzjoni msemmija hemmhekk, l-Artikolu 102(1) tal-Liġi Nru LIII tal-1995 dwar dispożizzjonijiet ġenerali għall-protezzjoni tal-ambjent, tingħata dan l-effett. F’din il-liġi, ir-responsabbiltà għal dannu ambjentali jew għal perikolu ambjentali hija imposta in solidum fuq kull min huwa jew ser ikun il-proprjetarju jew id-detentur (utent) tal-art inkwistjoni.
 50. Din it-terminoloġija tkopri proprjetarji u utenti futuri li b’ebda mod ma huma responsabbli għal kwalunkwe ksur tal-leġiżlazzjoni li seta’ seħħ fil-passat. Taħt ċerti kundizzjonijiet, dan jista’ jkun ammissibbli fir-rigward tar-rimedju tad-dannu jew tal-prevenzjoni ta’ perikolu lil hinn mid-dispożizzjonijiet tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali (17). Madankollu, fil-kawża ineżami ma hemmx inkwistjoni r-rimedju ta’ dannu ambjentali jew il-prevenzjoni ta’ perikolu ambjentali, iżda s-sanzjoni ta’ ksur.
 51. Madankollu, sabiex tingħata risposta għar-rinviju għal deċiżjoni preliminari preżenti, għandu jiġi preżunt li d-dritt Ungeriż jimponi responsabbiltà sanzjonabbli fuq il-proprjetarju tal-art għal ksur li jkun twettaq fuq l-art, fil-każ li tali proprjetarju ma jidentifikax l-utent reali tal-art u ma jipproduċix prova li ma tħalli ebda dubju li huwa ma għandux jitqies responsabbli.
 52. Konsegwentement, is-sanzjoni hija bbażata fuq preżunzjoni konfutabbli.
 3. Fuq l-ammissibbiltà tal-preżunzjonijiet konfutabbli
 53. Rigward il-ġustifikazzjoni tal-ammissibbiltà tas-sanzjonijiet ibbażati fuq preżunzjonijiet konfutabbli, hemm indikazzjonijiet fil-ġurisprudenza tal-QEDB dwar il-preżunzjoni tal-innoċenza fl-Artikolu 6(2) tal-KEDB. Dan il-prinċipju jitlob li jiġu inklużi f’limiti raġonevoli preżunzjonijiet ta’ fatt jew ta’ liġi li jinsabu fil-liġijiet kriminali filwaqt li għandhom jittieħdu inkunsiderazzjoni l-gravità tal-kwistjoni u r-rispett tad-drittijiet tad-difiża (18). Il-Qorti tal-Ġustizzja ssegwi din il-ġurisprudenza (19).
 54. Ir-responsabbiltà konġunta in solidum tal-proprjetarju ta’ art għall-aġir tal-utent tal-art hija bbażata fuq żewġ pilastri, jiġifieri minn naħa, il-preżunzjoni manifesta li l-proprjetarju mill-inqas jittollera dan l-aġir jew saħansitra japprovah u, min-naħa l-oħra, l-applikazzjoni tad-diliġenza dovuta (20) li hija marbuta mal-proprjetà tiegħu. Fl-argument tiegħu, l-ispettorat ġenerali nazzjonali jiddeskrivi din tal-aħħar bil-prinċipju “bonus et diligens pater familias”.
 55. Fid-dawl tal-marġni ta’ diskrezzjoni tal-Istati Membri, din il-fondazzjoni doppja tidher li hija partikolarment kompatibbli mal-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas”, mal-prinċipju ta’ proporzjonalità u mal-preżunzjoni tal-innoċenza. Fil-fatt, fil-kawża preżenti, il-ksur tad-Direttiva dwar l-iskart kien biss possibbli peress li TTK ma eżerċitatx id-drittijiet tagħha ta’ proprjetarja sabiex tevita li jseħħ dan il-ksur.
 56. Madankollu, minbarra l-ġustifikazzjoni ta’ tali preżunzjoni, għandhom jiġu enfasizzati d-drittijiet tad-difiża. L-akkużat għandu jkollu l-possibbiltà li jikkonfuta l-preżunzjoni inkriminanti (21).
 57. L-Ungerija tenfasizza li l-proprjetarju jinħeles mir-responsabbiltà in solidum skont l-Artikolu 102(2) tal-Liġi LIII jekk jidentifika l-utent reali tal-art u jipproduċi prova li ma tħallix dubju li huwa stess ma huwiex responsabbli.
 58. Fil-kawża ineżami, l-ispettorat ġenerali nazzjonali wasal għall-konklużjoni li TTK ma ssodisfat ebda wieħed minn dawn iż-żewġ rekwiżiti u għalhekk ma kkonfutatx il-preżunzjoni tar-responsabbiltà tagħha stess. Il-kerrej li hija identifikat ma setax jagħmel użu effettiv mill-art peress li fil-frattemp kien miet, u TTK lanqas ma pproduċiet prova li ma tħalli ebda dubju dwar l-innoċenza tagħha fir-rigward tal-ksur li seħħ fuq l-art.
 59. L-ispettorat ġenerali nazzjonali jqis li din il-konklużjoni hija ġġustifikata peress li tirriżulta minn ksur tal-applikazzjoni tad-diliġenza dovuta imposta fuq il-proprjetarju ta’ art. Matul żmien twil, TTK ma tatx każ għal dak li kien qiegħed iseħħ fuq l-art tagħha.
 60. Madankollu, l-applikazzjoni tad-diliġenza dovuta trid tkun proporzjonata u partikolarment adatta (22). Dan peress li, skont il-prinċipju ta’ proporzjonalità, miżura trid tkun “xierqa, neċessarja u proporzjonata għall-għan li hija ssegwi” (23). Ir-rekwiżit tan-natura adatta jirriżulta mit-tielet stadju ta’ dan l-eżami, jiġifieri jekk il-miżura, f’dan il-każ id-diliġenza dovuta, hijiex proporzjonata jew adattata għall-għan li hija ssegwi.
 61. U bl-istess mod, il-konfutazzjoni ta’ preżunzjoni bbażata fuq id-dmir ta’ diliġenza għandha tkun raġonevoli.
 62. Għalhekk, il-qrati Ungeriżi kompetenti għandhom jeżaminaw kritikament jekk ir-rekwiżiti imposti fir-rigward tal-konfutazzjoni ta’ preżunzjoni tar-responsabbiltà tal-proprjetarju tal-art humiex effettivament raġonevoli fil-kawża ineżami.
 63. Fil-kawża ineżami huwa partikolarment dubjuż jekk TTK setgħetx tagħmel iżjed milli tidentifika l-kerrejja tagħha. Dan għaliex minħabba l-kirja hija tilfet il-kontroll fiżiku dirett fuq l-art. B’effett mill-kirja, kien il-kerrej li kellu jieħu ħsieb jevita kwalunkwe ksur tal-liġi fuq l-art. Ma huwiex ċar kif TTK setgħet tevita l-ksur.
 64. Mingħajr indikazzjonijiet oħra, lanqas ma huwa neċessarju li l-proprjetarju tal-impjant mikri jkollu jivverifika regolarment l-attività fl-impjant. Sakemm la d-dritt Ungeriż u lanqas il-kuntratt tal-kiri ma jkunu jipprevedu regoli oħra, tali kontrolli fil-fatt ta’ spiss jikkunfliġġu mad-drittijiet tal-kerrej.
 65. Lanqas ma jidhirli obbligatorju li jiġu dderivati dmirijiet ta’ diliġenza u ta’ kontroll iktar estiżi mill-mewt tal-kerrej. Dan peress li għandu jiġi preżunt li fl-ewwel lok huma l-werrieta tiegħu li jiġu suġġetti għad-drittijiet u għad-dmirijiet stabbiliti fil-kuntratt tal-kiri. Għandu jingħad ukoll li t-talba għal deċiżjoni preliminari ma tinkludi ebda ħjiel dwar il-fatt li TTK kellha tkun informata bil-mewt tal-kerrej.
 66. Huwa minnu li fil-kawża ineżami jista’jkun hemm metodi investigattivi li jiġġustifikaw applikazzjoni iktar estiża tad-diliġenza dovuta, u għalhekk rekwiżiti ogħla marbuta mal-konfutazzjoni tal-preżunzjoni ta’ responsabbiltà tal-proprjetarju. Għal dan l-għan, jista’ jiġi investigat jekk il-kera baqgħetx titħallas, u minn min. L-irwol tal-werrieta tal-kerrej jista’ wkoll ikun ta’ interess. Possibbilment jista’ jagħti l-każ li l-kirja konkluża minn TTK hija fittizja u/jew li kkonkludiet il-kirja xjentement ma’ prestanome. Madankollu, it-talba għal deċiżjoni preliminari ma tinkludix informazzjoni dwar dawn l-aspetti.
 67. Fil-każ li, minkejja kollox, il-qorti nazzjonali tasal għall-konklużjoni li TTK ma kkonfutatx il-preżunzjoni tar-responsabbiltà tagħha, għandu jiġi nnotat, addizzjonalment, li anki s-sanzjoni trid tkun proporzjonata, jiġifieri partikolarment adatta. Konsegwentement, din trid tikkorrispondi mal-gravità tal-kontribut individwali jew tal-ksur tad-diliġenza dovuta. Normalment, il-ksur tal-applikazzjoni tad-diliġenza dovuta minn proprjetarju tal-art fir-rigward tal-aġir tal-utenti effettivi tal-art mikrija ma huwiex attribwit l-istess gravità bħall-ksur immedjat tad-dispożizzjonijiet relatati mad-dritt tal-iskart. Għaldaqstant, anki fil-każ ta’ preżunzjoni tar-responsabbiltà konġunta, ma tistax sempliċement tiġi imposta s-sanzjoni għall-ksur tad-dritt tal-iskart fuq il-proprjetarju tal-art.
 68. Bħala konklużjoni, l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” skont l-Artikolu 191(2) TFUE kif ukoll il-prinċipju ta’ proporzjonalità tal-pieni skont l-Artikolu 49(3) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali u l-preżunzjoni tal-innoċenza skont l-Artikolu 48(1) tal-Karta, ma jipprekludux l-impożizzjoni ta’ sanzjoni adatta fuq il-proprjetarju ta’ art mikrija, fuq il-bażi ta’ preżunzjoni stabbilita fil-liġi li l-proprjetarju huwa responsabbli in solidum mal-utent effettiv tal-art għall-ksur tar-regoli tad-dritt tal-iskart fuq tali art, sakemm ikun fil-prinċipju possibbli li din il-preżunzjoni tiġi kkonfutata permezz ta’ informazzjoni adatta.
 C – Fuq il-kunċett ta’ dispożizzjonijiet ta’ protezzjoni iktar stretti
 69. It-tieni domanda, li tirrigwarda d-dritt tal-Istati Membri li jadottaw dispożizzjonijiet ta’ protezzjoni iktar stretti, tressqet fil-każ li l-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” jipprekludi l-impożizzjoni ta’ sanzjoni fuq il-proprjetarju tal-art.
 70. Dan ma jistax jiġi eskluż, fil-każijiet fejn id-dritt Ungeriż jawtorizza s-sanzjoni tal-proprjetarju minkejja li jkun ipprovda l-informazzjoni kollha raġonevoli sabiex jikkonfuta r-responsabbiltà preżunta tiegħu, jew fil-każ li l-piena tkun irraġonevoli. Minkejja li d-Direttiva dwar l-iskart, għall-kuntrarju tad-Direttiva dwar ir-responsabbiltà ambjentali, ma tinkludi ebda dispożizzjoni dwar miżuri iktar stretti li jistgħu jittieħdu mill-Istati Membri, leġiżlazzjoni bħad-Direttiva dwar l-iskart, konformement mal-Artikolu 193 TFUE, ma tipprekludix lill-Istati Membri milli jżommu jew jadottaw miżuri ta’ protezzjoni iktar stretti.
 71. Il-Qorti tal-Ġustizzja f’okkażjoni waħda ddeċidiet li l-prinċipju ta’ proporzjonalità ma għandux japplika għal miżuri ta’ protezzjoni iktar stretti adottati mill-Istati Membri (24). Minn dan jista’ jiġi konkluż li pieni li jmorru lil hinn minn dak previst fl-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart huma ġġustifikati mill-Artikolu 193 TFUE.
 72. Madankollu, fi kwalunkwe każ, is-setgħa li jiġu adottati miżuri ta’ protezzjoni iktar stretti hija limitata mill-għanijiet tad-dritt tal-Unjoni, li l-Istati Membri ma jistgħux jimminaw (25). Barra minn hekk, l-Artikolu 36(2) tad-Direttiva dwar l-iskart jipprevedi espliċitament li sanzjonijiet għal ksur tad-dispożizzjonijiet relatati mad-dritt tal-iskart iridu jkunu proporzjonati. Regoli dwar sanzjonijiet “iktar stretti”, li huma bbażati fuq rekwiżiti irraġonevoli jew li jimponu pieni inadatti, ikunu inkompatibbli mad-dritt tal-Unjoni.
 73. Għalhekk, l-Artikolu 193 TFUE ma jistax jintuża mill-Istati Membri bħala bażi sabiex jiġu imposti sanzjonijiet għal ksur ta’ obbligi relatati mad-dritt dwar l-iskart jekk dawn ikunu bbażati fuq rekwiżiti irraġonevoli jew ikunu inadatti.
 74. Għaldaqstant, nipproponi li l-Qorti tal-Ġustizzja tagħti risposta għad-domandi preliminari kif ġej:
 1. Id-Direttiva 2004/35/KE dwar ir-responsabbiltà ambjentali f’dak li għandu x’jaqsam mal-prevenzjoni u r-rimedju għal danni ambjentali, la tapplika għal sanzjonijiet imposti fir-rigward ta’ ksur tal-obbligi taħt id-dritt ambjentali u lanqas għat-tniġġis tal-arja, peress li dan ma jikkawża ebda dannu lil speċi protetti jew lil habitats naturali, lill-ilma jew lill-art.
 2. L-Artikolu 36(2) tad-Direttiva 2008/98/KE dwar l-iskart, il-prinċipju ta’ “min iniġġes iħallas” skont l-Artikolu 191(2) TFUE kif ukoll il-prinċipju ta’ proporzjonalità tal-pieni skont l-Artikolu 49(3) tal-Karta tad-Drittijiet Fundamentali u l-preżunzjoni tal-innoċenza skont l-Artikolu 48(1) tal-Karta, ma jipprekludux l-impożizzjoni ta’ sanzjoni adatta fuq il-proprjetarju ta’ art mikrija, fuq il-bażi ta’ preżunzjoni stabbilita fil-liġi li l-proprjetarju huwa responsabbli in solidum mal-utent effettiv tal-art għall-ksur tar-regoli tad-dritt tal-iskart fuq tali art, sakemm ikun fil-prinċipju possibbli li din il-preżunzjoni tiġi kkonfutata permezz ta’ informazzjoni adatta.
 3. L-Artikolu 193 TFUE ma jistax jintuża mill-Istati Membri bħala bażi sabiex jiġu imposti sanzjonijiet għal ksur ta’ obbligi relatati mad-dritt dwar l-iskart jekk dawn ikunu bbażati fuq rekwiżiti irraġonevoli jew ikunu inadatti.
 2 – Ara s-sentenzi tad-29 ta’ April 1999, Standley et (C‐293/97, EU:C:1999:215), tas-7 ta’ Settembru 2004, Van de Walle et (C‐1/03, EU:C:2004:490), tal-24 ta’ Ġunju 2008, Commune de Mesquer (C‐188/07, EU:C:2008:359), tas-16 ta’ Lulju 2009, Futura Immobiliare et (C‐254/08, EU:C:2009:479), tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐378/08, EU:C:2010:126 kif ukoll C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2010:127), kif ukoll tal-4 ta’ Marzu 2015, Fipa Group et (C‐534/13, EU:C:2015:140).
 3 – Direttiva 2004/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tal-21 ta’ April 2004, dwar ir-responsabbiltà ambjentali f’dak li għandu x’jaqsam mal-prevenzjoni u r-rimedju għal danni ambjentali (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti Kapitolu 15, Vol. 8, p. 357).
 4 – Direttiva 2008/98/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tad-19 ta’ Novembru 2008, dwar l-iskart u li tħassar ċerti Direttivi (ĠU 2008 L 312, p. 3).
 5 – Ara s-sentenzi tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐378/08, EU:C:2010:126, punt 46) u ERG et (C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2010:127, punt 39), kif ukoll tal-4 ta’ Marzu 2015, Fipa Group et (C‐534/13, EU:C:2015:140, punt 42).
 6 – Ara s-sentenzi reċenti tal-11 ta’ Frar 2015, Marktgemeinde Straßwalchen et (C‐531/13, EU:C:2015:79, punt 37), kif ukoll tat-13 ta’ Ottubru 2016, M. u S. (C‐303/15, EU:C:2016:771, punt 16). Ara wkoll is-sentenza tas-26 ta’ Settembru 2013, Texdata Software (C-418/11, EU:C:2013:588, punti 43 sa 46).
 7 – Sentenza tas-7 ta’ Settembru 2004, Van de Walle et (C‐1/03, EU:C:2004:490, punt 56).
 8 – Sentenzi tas-7 ta’ Settembru 2004, Van de Walle et (C‐1/03, EU:C:2004:490, punt 58), u tal-24 ta’ Ġunju 2008, Commune de Mesquer (C‐188/07, EU:C:2008:359, punt 71).
 9 – Sentenza tal-24 ta’ Ġunju 2008, Commune de Mesquer (C‐188/07, EU:C:2008:359, punt 72).
 10 – Ara s-sentenza tad-29 ta’ April 1999, Standley et (C‐293/97, EU:C:1999:215, punt 51).
 11 – Sentenza tad-29 ta’ April 1999, Standley et (C‐293/97, EU:C:1999:215, punti 51 u 52).
 12 – Sentenza tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2010:127, punt 86).
 13 – Ara s-sentenza tat-28 ta’ Lulju 2016, JZ (C‐294/16 PPU, EU:C:2016:610, punt 42).
 14 – Ara s-sentenzi tat-18 ta’ Novembru 1987, Maizena et (137/85, EU:C:1987:493, punt 15), u tal-11 ta’ Lulju 2002, Käserei Champignon Hofmeister (C‐210/00, EU:C:2002:440, punti 35 u 44). Ara wkoll il-konklużjonijiet tiegħi fil-kawża Schenker et (C‐681/11, EU:C:2013:126, punti 40 u 41).
 15 – Sentenzi tas-16 ta’ Lulju 2009, Futura Immobiliare et (C‐254/08, EU:C:2009:479, punti 48, 52 u 55), u tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐378/08, EU:C:2010:126, punt 55).
 16 – Sentenza tat-23 ta’ Ottubru 2007, Il-Kummissjoni vs Il-Kunsill (C‐440/05, EU:C:2007:625, punt 70), ara wkoll l-Artikolu 83(2) TUE.
 17 – Ara l-konklużjonijiet tiegħi fil-kawża Fipa Group et (C‐534/13, EU:C:2014:2393, punti 60 u 61) kif ukoll fil-kawżi ERG et (C‐378/08 kif ukoll C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2009:650, punti 130 sa 138).
 18 – Sentenzi tal-QEDB tas-7 ta’ Ottubru 1988, Salabiaku vs Franza (10519/83, CE:ECHR:1988:1007JUD001051983, punt 28), tal-25 ta’ Settembru 1992, Pham Hoang vs Franza (13191/87, CE:ECHR:1992:0925JUD001319187, punt 33), u tat-30 ta’ Marzu 2004, Radio France et vs Franza (53984/00, CE:ECHR:2004:0330JUD005398400, punt 24).
 19 – Sentenza tat-23 ta’ Diċembru 2009, Spector Photo Group u Van Raemdonck (C‐5/08, EU:C:2009:806, punt 43). Ara s-sentenza tal-10 ta’ Lulju 1990, Hansen (C‐326/88, EU:C:1990:291, punt 19).
 20 – Ara s-sentenza tal-QEDB, tat-30 ta’ Marzu 2004, Radio France et vs Franza (53984/00, CE:ECHR:2004:0330JUD005398400, punt 24).
 21 – Sentenza tat-23 ta’ Diċembru 2009, Spector Photo Group u Van Raemdonck (C‐45/08, EU:C:2009:806, punt 44). Ara wkoll is-sentenzi tas-16 ta’ Lulju 2009, Rubach (C‐344/08, EU:C:2009:482, punt 33), tat-8 ta’ Mejju 2013, Eni vs Il-Kummissjoni (C‐508/11 P, EU:C:2013:289, punt 50), tal-5 ta’ Marzu 2015, Il-Kummissjoni et vs Versalis et (C‐93/13 P u C‐123/13 P, EU:C:2015:150, punt 46), u tal-21 ta’ Jannar 2016, Eturas et (C‐74/14, EU:C:2016:42, punt 41).
 22 Ara f’dan is-sens is-sentenzi tal-21 ta’ Diċembru 2011, Vlaamse Oliemaatschappij, C‐499/10, EU:C:2011:871, punti 24 sa 26), u tat-2 ta’ Ġunju 2016, Kapnoviomichania Karelia (C‐ 81/15, EU:C:2016:398, punti 50, 52 u 53).
 23 – Ara l-konklużjonijiet tiegħi fil-kawża G4S Secure Solutions (C‐157/15, EU:C:2016:382, punt 98), konnessi mal-Conseil constitutionnel Franċiż, Deċiżjonijiet Nru 2015-527 QPC, tat-22 ta’ Diċembru 2015 (FR:CC:2015:2015.527.QPC, punti 4 u 12) u Nru 2016-536 QPC, tad-19 ta’ Frar 2016 (FR:CC:2016:2016.536.QPC, punti 3 u 10); b’mod simili, il-Conseil d’État Franċiż, sentenza Nru 317827, tas-26 ta’ Ottubru 2011 (FR:CEASS:2011:317827.20111026); ara wkoll il-Bundesverfassungsgericht (qorti kostituzzjonali federali Ġermaniża), BVerfGE 120, 274, 318 u 319 (DE:BVerfG:2008:rs20080227.1bvr037007, punt 218).
 24 – Sentenza tal-14 ta’ April 2005, Deponiezweckverband Eiterköpfe (C‐6/03, EU:C:2005:222, punt 63). Ara madankollu s-sentenza tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2010:127, punti 66 u 86).
 25 – Sentenzi tad-9 ta’ Marzu 2010, ERG et (C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2010:127, punt 66), tal-21 ta’ Lulju 2011, Azienda Agro-Zootecnica Franchini u Eolica di Altamura (C‐2/10, EU:C:2011:502, punt 50), u tas-26 ta’ Frar 2015, ŠKO-Energo (C‐43/14, EU:C:2015:120, punt 25). Ara wkoll il-konklużjonijiet tiegħi fil-Kawżi ERG et (C‐378/08 kif ukoll C‐379/08 u C‐380/08, EU:C:2009:650, punti 96 sa 115).


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 23.6.2005
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 161/35
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΉΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ ΤΟΥ ΕΟX
 αριθ. 15/2005
 της 8ης Φεβρουαρίου 2005
 για την τροποποίηση του παραρτήματος XIII (Μεταφορές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Η ΜΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ TOY ΕΟΧ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, μετά την τροποποίησή της με το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής καλούμενη «η συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 98,
 Εκτιμώντας τα εξής:
 (1)
 Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση αριθ. 179/2004 της Μικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 9ης Δεκεμβρίου 2004 (1).
 (2)
 Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1592/2002 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 15 Ιουλίου 2002, για κοινούς κανόνες στον τομέα της πολιτικής αεροπορίας και για την ίδρυση ευρωπαϊκού οργανισμού ασφάλειας της αεροπορίας (2) ενσωματώθηκε στην παρούσα συμφωνία με την απόφαση αριθ. 179/2004 της Μικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 9 Δεκεμβρίου 2004, με προσαρμογές.
 (3)
 Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1643/2003 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 22ας Ιουλίου 2003, για την τροποποίηση του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1592/2002 για κοινούς κανόνες στον τομέα της πολιτικής αεροπορίας και για την ίδρυση Ευρωπαϊκού Οργανισμού Ασφάλειας της Αεροπορίας (3) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (4)
 Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1701/2003 της Επιτροπής, της 24ης Σεπτεμβρίου 2003, για την προσαρμογή του άρθρου 6 του κανονισμού (ΕΚ) αριθ. 1592/2002 του Ευρωπαϊκού Kοινοβουλίου και του Συμβουλίου για κοινούς κανόνες στον τομέα της πολιτικής αεροπορίας και για την ίδρυση ευρωπαϊκού οργανισμού ασφάλειας της αεροπορίας (4) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία.
 (5)
 Ο κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 104/2004 της Επιτροπής, της 22ας Ιανουαρίου 2004, για θέσπιση των κανόνων για την οργάνωση και σύνθεση του τμήματος προσφυγών του Ευρωπαϊκού Οργανισμού Ασφάλειας της Αεροπορίας (5) πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία,
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:
 Άρθρο 1
 Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιείται ως εξής:
 1.
 Στο σημείο 66ιδ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1592/2002 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου), προστίθενται τα εξής:
 «, όπως τροποποιήθηκε με:
 —
 32003 R 1643: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1643/2003 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου, της 22ας Ιουλίου 2003 (ΕΕ L 245 της 29.9.2003, σ. 7),
 —
 32003 R 1701: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1701/2003 της Επιτροπής, της 24ης Σεπτεμβρίου 2003 (ΕΕ L 243 της 27.9.2003, σ. 5).»
 2.
 Το ακόλουθο σημείο παρεμβάλλεται μετά το σημείο 66ιδ (Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 1592/2002 του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου και του Συμβουλίου):
 «66ιε. 32004 R 0104: Κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 104/2004 της Επιτροπής, της 22ας Ιανουαρίου 2004, για θέσπιση των κανόνων για την οργάνωση και σύνθεση του τμήματος προσφυγών του Ευρωπαϊκού Οργανισμού Ασφάλειας της Αεροπορίας (ΕΕ L 16 της 23.1.2004, σ. 20).»
 Άρθρο 2
 Τα κείμενα των κανονισμών (ΕΚ) αριθ. 1643/2003, 1701/2003 και 104/2004 στην ισλανδική και νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.
 Άρθρο 3
 Η παρούσα απόφαση τίθεται σε ισχύ την 9η Φεβρουαρίου 2005, υπό την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μικτή Επιτροπή του ΕΟΧ (6) όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας ή την ημερομηνία θέσης σε ισχύ της απόφασης αριθ. 179/2004 της Μικτής Επιτροπής του ΕΟΧ, της 9ης Δεκεμβρίου 2004, ανάλογα με το ποια ημερομηνία είναι μεταγενέστερη.
 Άρθρο 4
 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα για τον ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα για τον ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Βρυξέλλες, 8 Φεβρουαρίου 2005.
 Για τη Μικτή Επιτροπή του ΕΟΧ
 Ο Πρόεδρος
 Richard WRIGHT
 (1) EE L 133 της 26.5.2005, σ. 37.
 (2) ΕΕ L 240 της 7.9.2002, σ. 1.
 (3) ΕΕ L 245 της 29.9.2003, σ. 7.
 (4) ΕΕ L 243 της 27.9.2003, σ. 5.
 (5) ΕΕ L 16 της 23.1.2004, σ. 20.
 (6) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


type: legislation

text:
 28.4.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 114/12
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/660
 z dne 27. aprila 2016
 o določitvi standardnih uvoznih vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1308/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o vzpostavitvi skupne ureditve trgov kmetijskih proizvodov in razveljavitvi uredb Sveta (EGS) št. 922/72, (EGS) št. 234/79, (ES) št. 1037/2001 in (ES) št. 1234/2007 (1),
 ob upoštevanju Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 543/2011 z dne 7. junija 2011 o določitvi podrobnih pravil za uporabo Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 za sektorja sadja in zelenjave ter predelanega sadja in zelenjave (2) ter zlasti člena 136(1) Izvedbene uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbena uredba (EU) št. 543/2011 na podlagi izida večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga določa merila, po katerih Komisija določi standardne vrednosti za uvoz iz tretjih držav za proizvode in obdobja iz dela A Priloge XVI k tej uredbi.
 (2)
 Standardna uvozna vrednost se izračuna vsak delovni dan v skladu s členom 136(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 ob upoštevanju spremenljivih dnevnih podatkov. Zato bi morala ta uredba začeti veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Standardne uvozne vrednosti iz člena 136 Izvedbene uredbe (EU) št. 543/2011 so določene v Prilogi k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati na dan objave v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 27. aprila 2016
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Jerzy PLEWA
 Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja
 (1) UL L 347, 20.12.2013, str. 671.
 (2) UL L 157, 15.6.2011, str. 1.
 PRILOGA
 Standardne uvozne vrednosti za določitev uvozne cene za nekatere vrste sadja in zelenjave
 (EUR/100 kg)
 Oznaka KN
 Oznaka tretje države (1)
 Standardna uvozna vrednost
 0702 00 00
 IL
 268,0
 MA
 85,8
 ZZ
 176,9
 0707 00 05
 MA
 83,0
 TR
 118,9
 ZZ
 101,0
 0709 93 10
 MA
 95,4
 TR
 127,5
 ZZ
 111,5
 0805 10 20
 AR
 115,8
 EG
 47,1
 IL
 85,1
 MA
 58,1
 TR
 39,9
 ZZ
 69,2
 0808 10 80
 AR
 123,2
 BR
 100,4
 CL
 112,7
 CN
 73,3
 NZ
 147,2
 US
 199,1
 ZA
 94,3
 ZZ
 121,5
 0808 30 90
 AR
 122,3
 CL
 93,3
 CN
 62,0
 ZA
 111,8
 ZZ
 97,4
 (1) Nomenklatura držav, določena v Uredbi Komisije (EU) št. 1106/2012 z dne 27. novembra 2012 o izvajanju Uredbe (ES) št. 471/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o statistiki Skupnosti o zunanji trgovini z državami nečlanicami v zvezi s posodabljanjem nomenklature držav in ozemelj (UL L 328, 28.11.2012, str. 7). Oznaka „ZZ“ predstavlja „druga porekla“.


text:
 9.6.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 152/21
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/901 AL COMISIEI
 din 8 iunie 2016
 de stabilire a valorilor forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 922/72, (CEE) nr. 234/79, (CE) nr. 1037/2001 și (CE) nr. 1234/2007 ale Consiliului (1),
 având în vedere Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Consiliului în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (2), în special articolul 136 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din cadrul Rundei Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a valorilor forfetare de import din țări terțe pentru produsele și perioadele menționate în partea A din anexa XVI la regulamentul respectiv.
 (2)
 Valoarea forfetară de import se calculează în fiecare zi lucrătoare, în conformitate cu articolul 136 alineatul (1) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011, ținând seama de datele zilnice variabile. Prin urmare, prezentul regulament trebuie să intre în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Valorile forfetare de import prevăzute la articolul 136 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 sunt stabilite în anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 8 iunie 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Jerzy PLEWA
 Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală
 (1) JO L 347, 20.12.2013, p. 671.
 (2) JO L 157, 15.6.2011, p. 1.
 ANEXĂ
 Valorile forfetare de import pentru fixarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume
 (EUR/100 kg)
 Codul NC
 Codul țării terțe (1)
 Valoarea forfetară de import
 0702 00 00
 IL
 259,4
 MA
 121,6
 ZZ
 190,5
 0709 93 10
 TR
 144,6
 ZZ
 144,6
 0805 50 10
 AR
 167,7
 IL
 134,0
 MA
 106,8
 TR
 134,1
 ZA
 170,5
 ZZ
 142,6
 0808 10 80
 AR
 117,7
 BR
 110,1
 CL
 121,3
 CN
 110,9
 NZ
 153,2
 PE
 111,0
 US
 146,5
 UY
 107,2
 ZA
 122,1
 ZZ
 122,2
 0809 10 00
 TR
 279,0
 ZZ
 279,0
 0809 29 00
 TR
 529,8
 US
 721,3
 ZZ
 625,6
 (1) Nomenclatura țărilor stabilită prin Regulamentul (UE) nr. 1106/2012 al Comisiei din 27 noiembrie 2012 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe, în ceea ce privește actualizarea nomenclatorului țărilor și teritoriilor (JO L 328, 28.11.2012, p. 7). Codul „ZZ” desemnează „alte origini”.


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 22005A0517(02)
 Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan sopimus ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta - Julistukset
 Virallinen lehti nro L 124 , 17/05/2005 s. 0022 - 0040
 Euroopan Yhteisön ja Albanian Tasavallansopimus ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotostaKORKEAT SOPIMUSPUOLET,EUROOPAN YHTEISÖ, jäljempänä "yhteisö", jaALBANIAN TASAVALTA, jäljempänä "Albania",VAKAASTI PÄÄTTÄNEINÄ lujittaa yhteistyötään torjuakseen laitonta maahanmuuttoa entistä tehokkaammin,HALUAVAT ottaa käyttöön tämän sopimuksen mukaisesti vastavuoroisuutta noudattaen nopeat ja toimivat menettelyt sellaisten henkilöiden tunnistamiseksi ja palauttamiseksi turvallisesti ja säännönmukaisesti, jotka eivät ole täyttäneet tai eivät enää täytä maahantulon, oleskelun tai asumisen edellytyksiä Albaniassa tai Euroopan unionin jäsenvaltiossa, ja helpottaa tällaisten henkilöiden kauttakulkua yhteistyön hengessä,KOROSTAVAT, että tämä sopimus ei rajoita sellaisten yhteisöön, Euroopan unionin jäsenvaltioihin ja Albaniaan sovellettavien oikeuksien, velvollisuuksien ja vastuiden soveltamista, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta ja erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta 4 päivänä marraskuuta 1950 tehdystä eurooppalaisesta yleissopimuksesta, pakolaisten oikeusasemasta 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdystä yleissopimuksesta ja 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdystä pöytäkirjasta sekä luovuttamista koskevista kansainvälisistä säädöksistä,KATSOVAT, että tämän sopimuksen määräyksiä, jotka sisältyvät Euroopan yhteisön perustamissopimuksen IV osaston soveltamisalaan, ei sovelleta Tanskan kuningaskuntaan Euroopan unionista tehdyn sopimuksen ja Euroopan yhteisön perustamissopimuksen liitteenä olevan Tanskan asemaa koskevan pöytäkirjan mukaisesti,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 artiklaMääritelmätTässä sopimuksessa tarkoitetaan:a) "jäsenvaltiolla" mitä tahansa Euroopan unionin jäsenvaltiota Tanskan kuningaskuntaa lukuun ottamatta;b) "jäsenvaltion kansalaisella" henkilöä, jolla on jäsenvaltion kansalaisuus, sellaisena kuin se määritellään yhteisön tarpeita varten;c) "Albanian kansalaisella" henkilöä, jolla on Albanian kansalaisuus;d) "kolmannen maan kansalaisella" henkilöä, jolla on jonkin muun valtion kansalaisuus kuin Albanian tai jonkin jäsenvaltion;e) "kansalaisuudettomalla henkilöllä" henkilöä, jolla ei ole kansalaisuutta;f) "oleskeluluvalla" Albanian tai jonkin jäsenvaltion myöntämää millaista tahansa lupaa, joka oikeuttaa henkilön oleskelemaan asianomaisen valtion alueella. Käsitteellä ei tarkoiteta määräaikaisia lupia oleskella alueella turvapaikkahakemusta tai oleskelulupahakemusta käsiteltäessä;g) "viisumilla" Albanian tai jonkin jäsenvaltion myöntämää lupaa tai tekemää päätöstä, jolla sallitaan henkilön saapua asianomaiselle alueelle tai kulkea sen kautta. Käsitteellä ei tarkoiteta lentokentän kauttakulkuviisumeita.I JAKSOALBANIAN TAKAISINOTTOVELVOLLISUUDET2 artiklaOmien kansalaisten takaisinotto1. Albania ottaa takaisin jäsenvaltion pyynnöstä ja noudattaen pelkästään tässä sopimuksessa määriteltyjä menettelyjä kaikki sellaiset henkilöt, jotka eivät ole täyttäneet tai eivät enää täytä maahantulon, oleskelun tai asumisen edellytyksiä pyynnön esittäneen jäsenvaltion alueella edellyttäen, että esitetään näyttö tai voidaan alustavasti esitetyn näytön perusteella pätevästi olettaa, että kyse on Albanian kansalaisista.Sama pätee henkilöihin, jotka ovat menettäneet Albanian kansalaisuuden tai jotka ovat luopuneet siitä sen jälkeen, kun ovat saapuneet jäsenvaltion alueelle, jollei tämä jäsenvaltio ole vähintään luvannut kyseisille henkilöille kansalaisuutta.2. Albania myöntää takaisinotettavalle henkilölle tarpeen mukaan viipymättä palaamisen edellyttämän matkustusasiakirjan, joka on voimassa vähintään kuusi kuukautta. Jos asianomaista henkilöä ei voida oikeudellisista tai tosiasioihin perustuvista syistä siirtää alunperin myönnetyn matkustusasiakirjan voimassaoloaikana, Albania pidentää matkustusasiakirjan voimassaoloaikaa tai tarvittaessa myöntää uuden matkustusasiakirjan, jonka voimassaoloaika on yhtä pitkä, 14 vuorokauden kuluessa. Jos Albania ei ole 14 vuorokauden kuluessa myöntänyt pyydettyä matkustusasiakirjaa, pidentänyt sen voimassaoloaikaa tai tarvittaessa uusinut sitä, Albanian katsotaan hyväksyvän EU:n vakiomuotoisen matkustusasiakirjan käytön karkottamistarkoituksiin [1].3 artiklaKolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinotto1. Albania ottaa takaisin jäsenvaltion pyynnöstä ja noudattaen pelkästään tässä sopimuksessa määriteltyjä menettelyjä kaikki kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat henkilöt, jotka eivät ole täyttäneet tai eivät enää täytä maahantulon, oleskelun tai asumisen edellytyksiä pyynnön esittäneen jäsenvaltion alueella edellyttäen, että esitetään näyttö tai voidaan alustavasti esitetyn näytön perusteella pätevästi olettaa, että:a) kyseisillä henkilöillä oli maahan tullessaan Albanian myöntämä voimassa oleva viisumi tai oleskelulupa; taib) kyseiset henkilöt saapuivat jäsenvaltioiden alueelle oleskeltuaan Albanian alueella tai kuljettuaan sen kautta.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta ei sovelleta, jos:a) kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on ainoastaan kulkenut Albaniassa sijaitsevan kansainvälisen lentoaseman kautta; taib) pyynnön esittänyt jäsenvaltio on myöntänyt kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle ennen kyseisen henkilön saapumista jäsenvaltion alueelle tai sen jälkeen viisumin tai oleskeluluvan, ellei- kyseisellä henkilöllä ole Albanian myöntämää viisumia tai oleskelulupaa, jonka voimassaoloaika on pidempi, tai- pyynnön esittäneen jäsenvaltion myöntämää viisumia tai oleskelulupaa ole saatu väärennettyjen asiakirjojen perusteella.3. Albania myöntää takaisinotettavalle henkilölle tarpeen mukaan viipymättä palaamisen edellyttämän matkustusasiakirjan, joka on voimassa vähintään kuusi kuukautta. Jos asianomaista henkilöä ei voida oikeudellisista tai tosiasioihin perustuvista syistä siirtää alunperin myönnetyn matkustusasiakirjan voimassaoloaikana, Albania pidentää matkustusasiakirjan voimassaoloaikaa tai tarvittaessa myöntää uuden matkustusasiakirjan, jonka voimassaoloaika on yhtä pitkä, 14 vuorokauden kuluessa. Jos Albania ei ole 14 vuorokauden kuluessa myöntänyt pyydettyä matkustusasiakirjaa, pidentänyt sen voimassaoloaikaa tai tarvittaessa uusinut sitä, Albanian katsotaan hyväksyvän EU:n vakiomuotoisen matkustusasiakirjan käytön karkottamistarkoituksiin.II JAKSOYHTEISÖN TAKAISINOTTOVELVOLLISUUDET4 artiklaOmien kansalaisten takaisinotto1. Jäsenvaltio ottaa takaisin Albanian pyynnöstä ja noudattaen pelkästään tässä sopimuksessa määriteltyjä menettelyjä kaikki sellaiset henkilöt, jotka eivät ole täyttäneet tai eivät enää täytä maahantulon, oleskelun tai asumisen edellytyksiä Albanian alueella edellyttäen, että esitetään näyttö tai voidaan alustavasti esitetyn näytön perusteella pätevästi olettaa, että kyse on kyseisen jäsenvaltion kansalaisista.Sama pätee henkilöihin, jotka ovat menettäneet jäsenvaltion kansalaisuuden tai jotka ovat luopuneet siitä sen jälkeen, kun ovat saapuneet Albanian alueelle, jollei Albania ole vähintään luvannut kyseisille henkilöille kansalaisuutta.2. Jäsenvaltio myöntää takaisinotettavalle henkilölle tarpeen mukaan viipymättä palaamisen edellyttämän matkustusasiakirjan, joka on voimassa vähintään kuusi kuukautta. Jos asianomaista henkilöä ei voida oikeudellisista tai tosiasioihin perustuvista syistä siirtää alunperin myönnetyn matkustusasiakirjan voimassaoloaikana, kyseinen jäsenvaltio pidentää matkustusasiakirjan voimassaoloaikaa tai tarvittaessa myöntää uuden matkustusasiakirjan, jonka voimassaoloaika on yhtä pitkä, 14 vuorokauden kuluessa. Jos kyseinen jäsenvaltio ei ole 14 vuorokauden kuluessa myöntänyt pyydettyä matkustusasiakirjaa, pidentänyt sen voimassaoloaikaa tai tarvittaessa uusinut sitä, sen katsotaan hyväksyvän Albanian myöntämän todistuksen käytön karkottamistarkoituksiin [2].5 artiklaKolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinotto1. Jäsenvaltio ottaa takaisin Albanian pyynnöstä ja noudattaen pelkästään tässä sopimuksessa määriteltyjä menettelyjä kaikki kolmansien maiden kansalaiset tai kansalaisuudettomat henkilöt, jotka eivät ole täyttäneet tai eivät enää täytä maahantulon, oleskelun tai asumisen edellytyksiä Albanian alueella edellyttäen, että esitetään näyttö tai voidaan alustavasti esitetyn näytön perusteella pätevästi olettaa, että:a) kyseisillä henkilöillä on tai oli maahan tullessaan pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion myöntämä voimassa oleva viisumi tai oleskelulupa; taib) kyseiset henkilöt saapuivat Albanian alueelle oleskeltuaan pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion alueella tai kuljettuaan sen kautta.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta ei sovelleta, jos:a) kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on ainoastaan kulkenut pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion kansainvälisen lentoaseman kautta; taib) Albania on myöntänyt kolmannen maan kansalaiselle tai kansalaisuudettomalle henkilölle ennen kyseisen henkilön saapumista Albanian alueelle tai sen jälkeen viisumin tai oleskeluluvan, ellei- kyseisellä henkilöllä ole pyynnön vastaanottaneen jäsenvaltion myöntämää viisumia tai oleskelulupaa, jonka voimassaoloaika on pidempi, tai- Albanian myöntämää viisumia tai oleskelulupaa ole saatu väärennettyjen asiakirjojen perusteella.3. Edellä 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta sovelletaan viisumin tai oleskeluluvan myöntäneeseen jäsenvaltioon. Jos vähintään kaksi jäsenvaltiota on myöntänyt viisumin tai oleskeluluvan, 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta sovelletaan jäsenvaltioon, joka on myöntänyt kauemmin voimassa olevan asiakirjan, tai jos yhden tai useamman asiakirjan voimassaolo on jo päättynyt, velvollisuutta sovelletaan jäsenvaltioon, jonka myöntämä asiakirja on yhä voimassa. Jos kaikkien asiakirjojen voimassaolo on jo päättynyt, 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta sovelletaan jäsenvaltioon, joka on myöntänyt asiakirjan, jonka voimassaolo on päättynyt viimeiseksi. Jos kyseisellä henkilöllä ei ole mitään mainituista asiakirjoista, 1 kohdassa tarkoitettua takaisinottovelvollisuutta sovelletaan jäsenvaltioon, josta henkilö on viimeksi poistunut.4. Jäsenvaltio myöntää takaisinotettavalle henkilölle tarpeen mukaan viipymättä palaamisen edellyttämän matkustusasiakirjan, joka on voimassa vähintään kuusi kuukautta. Jos asianomaista henkilöä ei voida oikeudellisista tai tosiasioihin perustuvista syistä siirtää alunperin myönnetyn matkustusasiakirjan voimassaoloaikana, kyseinen jäsenvaltio pidentää matkustusasiakirjan voimassaoloaikaa tai tarvittaessa myöntää uuden matkustusasiakirjan, jonka voimassaoloaika on yhtä pitkä, 14 vuorokauden kuluessa. Jos kyseinen jäsenvaltio ei ole 14 vuorokauden kuluessa myöntänyt pyydettyä matkustusasiakirjaa, pidentänyt sen voimassaoloaikaa tai tarvittaessa uusinut sitä, sen katsotaan hyväksyvän Albanian myöntämän todistuksen käytön karkottamistarkoituksiin.III JAKSOTAKAISINOTTOMENETTELY6 artiklaPeriaate1. Jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu, jonkin 2—5 artiklassa tarkoitetun velvollisuuden perusteella takaisinotettavan henkilön siirtäminen edellyttää takaisinottopyynnön esittämistä pyynnön vastaanottavan valtion toimivaltaiselle viranomaiselle.2. Takaisinottopyyntö voidaan korvata pyynnön vastaanottavan valtion toimivaltaiselle viranomaiselle osoitetulla kirjallisella ilmoituksella, joka toimitetaan sille riittävän ajoissa ennen kyseisen henkilön palauttamista, edellyttäen että takaisinotettavalla henkilöllä on voimassa oleva matkustusasiakirja ja tarvittaessa pyynnön vastaanottavan valtion myöntämä voimassa oleva viisumi tai oleskelulupa.7 artiklaTakaisinottopyyntö1. Takaisinottopyynnössä on mahdollisuuksien mukaan oltava seuraavat tiedot:a) takaisinotettavan henkilön henkilötiedot (esimerkiksi etunimet, sukunimet, syntymäaika ja mahdollisuuksien mukaan syntymäpaikka, isän nimi, äidin nimi ja viimeisin kotipaikka);b) maininta, millä keinoin esitetään näyttö tai alustava näyttö kansalaisuudesta, kauttakulusta, kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinoton edellytyksistä sekä laittomasta maahantulosta ja oleskelusta.2. Takaisinottopyynnössä on mahdollisuuksien mukaan oltava myös seuraavat tiedot:a) tieto siitä, että siirrettävä henkilö saattaa tarvita apua tai hoitoa, mikäli henkilö on nimenomaan antanut luvan tiedon välittämiseen;b) tieto muusta suoja- tai turvatoimenpiteestä, joka saattaa olla tarpeen yksittäisessä siirtotapauksessa.3. Takaisinottopyynnöissä käytettävä yhteinen lomake on tämän sopimuksen liitteenä 5.8 artiklaKansalaisuutta koskeva näyttö1. Sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan ja 4 artiklan 1 kohdan mukainen kansalaisuutta koskeva näyttö voidaan esittää jollakin tämän sopimuksen liitteessä 1 luetelluista asiakirjoista, vaikka niiden voimassaolo olisikin päättynyt. Jos tällaisia asiakirjoja esitetään, jäsenvaltiot ja Albania tunnustavat kansalaisuuden ilman lisätutkimuksia. Kansalaisuutta koskevaa näyttöä ei voida esittää väärillä asiakirjoilla.2. Sopimuksen 2 artiklan 1 kohdan ja 4 artiklan 1 kohdan mukainen kansalaisuutta koskeva alustava näyttö voidaan esittää jollakin tämän sopimuksen liitteessä 2 luetelluista asiakirjoista, vaikka niiden voimassaolo olisikin päättynyt. Jos tällaisia asiakirjoja esitetään, jäsenvaltiot ja Albania katsovat kansalaisuuden todennetuksi, jolleivät ne voi muuta osoittaa. Kansalaisuutta koskevaa alustavaa näyttöä ei voida esittää väärillä asiakirjoilla.3. Jos mitään liitteissä 1 tai 2 luetelluista asiakirjoista ei voida esittää, Albanian tai asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset diplomaatti- ja konsuliedustustot järjestävät takaisinotettavan henkilön kuulemisen pyynnöstä mahdollisimman pian tämän kansalaisuuden todentamiseksi.9 artiklaKolmansien maiden kansalaisia ja kansalaisuudettomia henkilöitä koskeva näyttö1. Sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa määrättyihin kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinoton edellytyksiin liittyvä näyttö esitetään jollakin tämän sopimuksen liitteessä 3 luetelluista todisteista; sitä ei voida esittää väärillä asiakirjoilla. Jäsenvaltiot ja Albania tunnustavat vastavuoroisesti tällaisen näytön ilman lisätutkimuksia.2. Sopimuksen 3 artiklan 1 kohdassa ja 5 artiklan 1 kohdassa määrättyihin kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinoton edellytyksiin liittyvä alustava näyttö esitetään jollakin tämän sopimuksen liitteessä 4 luetelluista todisteista; sitä ei voida esittää väärillä asiakirjoilla. Jos tällaista alustavaa näyttöä esitetään, jäsenvaltiot ja Albania katsovat edellytysten täyttyneen, elleivät ne voi muuta osoittaa.3. Maahantulon, oleskelun tai asumisen laittomuus todetaan asianomaisen henkilön matkustusasiakirjoista, joista puuttuu pyynnön esittäneen valtion alueelle saapumisen edellyttämä viisumi tai muu oleskelulupa. Myös pyynnön esittäneen valtion ilmoitusta siitä, että asianomaiselta henkilöltä on todettu puuttuvan tarvittavat matkustusasiakirjat, viisumi tai oleskelulupa, pidetään alustavana näyttönä laittomasta maahantulosta, oleskelusta tai asumisesta.10 artiklaMääräajat1. Takaisinottopyyntö on esitettävä pyynnön vastaanottavan valtion toimivaltaiselle viranomaiselle viimeistään vuoden kuluttua siitä, kun pyynnön esittävän valtion viranomainen on saanut tietää, että kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö ei ole täyttänyt tai ei enää täytä maahantulolle, oleskelulle tai asumiselle asetettuja edellytyksiä. Jos takaisinottopyyntöä ei voida esittää oikeudellisten tai tosiasioihin perustuvien esteiden vuoksi ajoissa, määräaikaa on pidennettävä pyynnön esittävän valtion pyynnöstä, mutta ainoastaan, kunnes esteiden olemassaolo on päättynyt.2. Takaisinottopyyntöön on vastattava mahdollisimman pian ja joka tapauksessa 14 vuorokauden kuluessa; takaisinottopyynnön hylkääminen on perusteltava. Määräajan kuluminen alkaa takaisinottopyynnön vastaanottamisesta. Jos pyyntöön ei vastata määräajassa, siirtoon katsotaan suostutun.3. Sen jälkeen, kun suostumus on annettu tai tapauksen mukaan 14 vuorokauden määräaika on kulunut umpeen, asianomainen henkilö siirretään mahdollisimman pian ja joka tapauksessa kolmen kuukauden kuluessa. Pyynnön esittäneen valtion esityksestä tätä aikarajaa voidaan pidentää, kunnes oikeudelliset tai käytännön esteet ovat lakanneet.11 artiklaSiirtoa koskevat yksityiskohtaiset säännöt ja kuljetustavat1. Ennen kuin henkilö palautetaan, Albanian ja asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset sopivat kirjallisesti etukäteen siirtoajankohtaan, maahantulopaikkaan, mahdolliseen saattamiseen ja muihin siirtoon liittyviin seikkoihin liittyvistä järjestelyistä.2. Mitään kuljetustapaa, olipa kyse ilma-, maa- tai merikuljetuksesta, ei kielletä. Ilmateitse tapahtuvassa palautuksessa ei edellytetä Albanian tai jäsenvaltioiden kansallisten lentoyhtiöiden käyttöä, vaan se voidaan toteuttaa reitti- tai tilauslentoja käyttämällä. Jos mukana kulkee saattaja, tämän ei tarvitse olla pyynnön esittäneen valtion toimivaltainen henkilö, vaan riittää, että tämä on Albanian tai minkä tahansa jäsenvaltion toimivaltainen henkilö.12 artiklaErehdyksessä tapahtunut takaisinottoAlbania ottaa viipymättä takaisin jäsenvaltion takaisinottaman henkilön, ja jäsenvaltio ottaa viipymättä takaisin Albanian takaisinottaman henkilön, jos kyseisen henkilön siirtoa seuraavien kolmen kuukauden kuluessa todetaan, että tämän sopimuksen 2—5 artiklassa vahvistetut edellytykset eivät täyty. Tällaisissa tapauksissa Albanian ja asianomaisen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset antavat toisilleen kaikki käytettävissä olevat tiedot takaisinotettavan henkilön todellisesta henkilöllisyydestä, kansalaisuudesta ja kauttakulkureitistä.IV JAKSOKAUTTAKULKUTAPAHTUMAT13 artiklaPeriaatteet1. Jäsenvaltiot ja Albania pyrkivät rajoittamaan kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden kauttakulun tapauksiin, joissa kyseisiä henkilöitä ei voida palauttaa suoraan määrävaltioon.2. Albania sallii kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden kulun alueensa kautta jäsenvaltion sitä pyytäessä, ja jäsenvaltio puolestaan sallii kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden kulun alueensa kautta Albanian sitä pyytäessä, jos jatkoyhteys muihin mahdollisiin kauttakulkuvaltioihin ja määrävaltion takaisinotto on varmaa.3. Albania tai jäsenvaltio voi kieltäytyä kauttakulusta:a) jos kolmannen maan kansalainen tai kansalaisuudeton henkilö on todellisessa vaarassa joutua kidutetuksi tai epäinhimillisen tai halventavan kohtelun tai rangaistuksen kohteeksi, saada kuolemanrangaistuksen tai joutua vainotuksi rodun, uskonnon, kansalaisuuden, tiettyyn yhteiskuntaluokkaan kuulumisen tai poliittisten mielipiteiden vuoksi määrävaltiossa tai muussa kauttakulkuvaltiossa; taib) jos kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön suhteen on vireillä rikosoikeudenkäynti tai hänelle aiotaan langettaa seuraamuksia pyynnön vastaanottaneessa valtiossa tai toisessa kauttakulkuvaltiossa; taic) pyynnön vastaanottaneen valtion kansanterveyteen, kansalliseen turvallisuuteen, yleiseen järjestykseen tai muihin kansallisiin etuihin liittyvistä syistä.4. Albania tai jäsenvaltio voivat kumota minkä tahansa myönnetyn luvan, jos 3 kohdassa tarkoitetut olosuhteet syntyvät tai ilmenevät myöhemmin ja ne estävät kauttakulkutapahtuman tai jos jatkoyhteys mahdollisiin kauttakulkuvaltioihin tai määrävaltion takaisinotto ei ole enää varmaa. Tällaisessa tapauksessa pyynnön esittänyt valtio ottaa kolmannen maan kansalaisen tai kansalaisuudettoman henkilön tarpeen mukaan viipymättä takaisin.14 artiklaKauttakulkumenettely1. Kauttakulkutapahtumia koskeva pyyntö on esitettävä pyynnön vastaanottavan valtion toimivaltaisille viranomaisille kirjallisena, ja siinä on oltava seuraavat tiedot:a) kauttakulkutapa (ilmateitse, maitse tai meritse), mahdolliset muut kauttakulkuvaltiot ja tarkoitettu lopullinen määräpaikka;b) asianomaisen henkilön henkilötiedot (esimerkiksi etunimi, sukunimi, sukunimi syntymähetkellä, henkilön käyttämät tai hänestä käytetyt muut nimet tai lisänimet, syntymäaika, sukupuoli ja mahdollisuuksien mukaan syntymäpaikka, kansalaisuus, kieli sekä matkustusasiakirjan laji ja numero);c) suunniteltu maahantulopaikka, kauttakulun ajankohta ja mahdollinen saattajien käyttö;d) ilmoitus siitä, että pyynnön esittävä valtio katsoo 13 artiklan 2 kohdan mukaisten edellytysten täyttyvän ja että tiedossa ei ole syytä kieltäytyä 13 artiklan 3 kohdan mukaisesti.Kauttakulkupyynnöissä käytettävä yhteinen lomake on tämän sopimuksen liitteenä 6.2. Pyynnön vastaanottanut valtio ilmoittaa viiden vuorokauden kuluessa kirjallisesti pyynnön esittäneelle valtiolle suostumuksestaan ja vahvistaa maahantulopaikan ja suunnitellun ajankohdan tai ilmoittaa kyseiselle valtiolle pyynnön hylkäämisestä perusteluineen.3. Jos kauttakulku tapahtuu ilmateitse, takaisinotettava henkilö ja mahdolliset saattajat vapautetaan velvollisuudesta hankkia lentokentän kauttakulkuviisumi.4. Pyynnön vastaanottanut valtio avustaa kauttakulkua keskinäisen neuvonpidon mukaisesti erityisesti huolehtimalla kyseisten henkilöiden valvonnasta ja antamalla käyttöön tähän tarvittavat välineet.V JAKSOKUSTANNUKSET15 artiklaKuljetus- ja kauttakulkukustannuksetRajoittamatta toimivaltaisten viranomaisten oikeutta periä takaisinottokustannukset takaisinotettavalta henkilöltä tai kolmansilta osapuolilta pyynnön esittänyt valtio vastaa kaikista tämän sopimuksen mukaisesta takaisinotosta ja kauttakulusta aiheutuvista kustannuksista lopullisen määrävaltion rajalle saakka.VI JAKSOTIETOSUOJA JA RAJOITTAMATTOMUUSLAUSEKE16 artiklaTietosuojaHenkilötietoja luovutetaan ainoastaan, jos tapauksesta riippuen Albanian tai jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset tarvitsevat niitä tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi. Henkilötietoja käsitellään kussakin yksittäisessä tapauksessa Albanian kansallisen lainsäädännön mukaisesti, ja jos tietojen tarkastaja on jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen, noudatetaan direktiivin 95/46/EY [3] säännöksiä ja tämän direktiivin mukaisesti annettua kyseisen jäsenvaltion kansallista lainsäädäntöä. Lisäksi noudatetaan seuraavia periaatteita:a) henkilötietoja on käsiteltävä asiallisesti ja lainsäädäntöä noudattaen;b) henkilötietoja on kerättävä erikseen määriteltyä, nimenomaista ja perusteltua tarkoitusta varten tämän sopimuksen täytäntöönpanemiseksi eikä tietoja luovuttava tai vastaanottava viranomainen saa käsitellä niitä tähän tarkoitukseen sopimattomalla tavalla;c) henkilötietojen on oltava asianmukaisia ja olennaisia eikä niitä saa olla liikaa suhteessa tarkoitukseen, johon ne on kerätty ja/tai jota varten niitä myöhemmin käsitellään; luovutettavat henkilötiedot voivat olla vain seuraavia:- takaisinotettavan henkilön tarkkoja henkilötietoja (esimerkiksi etunimet, sukunimet, mahdolliset aiemmat nimet, henkilön käyttämät tai hänestä käytetyt muut nimet tai lisänimet, sukupuoli, siviilisääty, syntymäaika ja -paikka, nykyinen ja mahdollisesti aikaisempi kansalaisuus),- passiin, henkilötodistukseen tai ajokorttiin liittyviä tietoja (numero, voimassaoloaika, myöntämispäivämäärä, asiakirjan myöntänyt viranomainen ja myöntämispaikka),- tietoja pysähdyspaikoista ja matkareiteistä,- muita tietoja siirrettävän henkilön tunnistamiseksi tai tämän sopimuksen mukaisten takaisinottoedellytysten tarkastelemiseksi;d) henkilötietojen on oltava paikkansapitäviä, ja ne on tarvittaessa pidettävä ajan tasalla;e) henkilötietoja on säilytettävä muodossa, josta tietojen kohteet ovat tunnistettavissa, ainoastaan sen ajan kuin on tarpeen sitä tarkoitusta varten, joita varten tiedot on kerätty tai jota varten niitä myöhemmin käsitellään;f) sekä tietoja luovuttavan viranomaisen että tietoja vastaanottavan viranomaisen on toteutettava kaikki kohtuulliset toimet henkilötietojen oikaisemiseksi tai tuhoamiseksi tai niihin tutustumisen estämiseksi, kun tietojen käsittely ei tapahdu tämän artiklan määräysten mukaisesti, erityisesti jos tiedot eivät ole asianmukaisia, olennaisia, paikkansapitäviä tai tietoja on käsittelyn kannalta liikaa. Tietojen oikaisusta, tuhoamisesta tai niihin tutustumisen estämisestä on ilmoitettava toiselle osapuolelle;g) tietoja vastaanottava viranomainen ilmoittaa pyynnöstä tietoja luovuttaneelle viranomaiselle luovutettujen tietojen käytöstä ja sen tuloksista;h) henkilötietoja voidaan luovuttaa vain toimivaltaisille viranomaisille. Tietojen välittäminen edelleen muille tahoille edellyttää tiedot luovuttaneen viranomaisen etukäteen antamaa suostumusta;i) tietoja luovuttavilla ja niitä vastaanottavilla viranomaisilla on velvollisuus pitää kirjaa henkilötietojen luovuttamisesta ja vastaanottamisesta.17 artiklaRajoittamattomuuslauseke1. Tämä sopimus ei rajoita sellaisten yhteisöön, jäsenvaltioihin ja Albaniaan sovellettavien oikeuksien, velvollisuuksien ja vastuiden soveltamista, jotka johtuvat kansainvälisestä oikeudesta ja erityisesti ihmisoikeuksien ja perusvapauksien suojaamisesta 4 päivänä marraskuuta 1950 tehdystä eurooppalaisesta yleissopimuksesta, pakolaisten oikeusasemasta 28 päivänä heinäkuuta 1951 tehdystä yleissopimuksesta ja 31 päivänä tammikuuta 1967 tehdystä pöytäkirjasta sekä luovuttamista koskevista kansainvälisistä säädöksistä.2. Mikään tässä sopimuksessa ei estä henkilön palauttamista muuta virallista tai epävirallista järjestelyä noudattaen.VII JAKSOTÄYTÄNTÖÖNPANO JA SOVELTAMINEN18 artiklaTakaisinoton sekakomitea1. Sopimuspuolet antavat toisilleen keskinäistä apua tämän sopimuksen soveltamisessa ja tulkinnassa. Tätä varten ne perustavat takaisinoton sekakomitean, jäljempänä "komitea", jonka tehtävänä on erityisesti:a) valvoa tämän sopimuksen soveltamista;b) päättää tämän sopimuksen yhdenmukaisen soveltamisen edellyttämistä täytäntöönpanojärjestelyistä;c) vaihtaa säännöllisesti tietoja yksittäisten jäsenvaltioiden ja Albanian 19 artiklan mukaisesti laatimista täytäntöönpanopöytäkirjoista;d) päättää tämän sopimuksen liitteisiin tehtävistä muutoksista;e) antaa suosituksia tähän sopimukseen tehtävistä muutoksista.2. Komitean päätökset ovat sopimuspuolia velvoittavia.3. Komitea muodostuu yhteisön ja Albanian edustajista; yhteisöä edustaa komissio jäsenvaltioiden asiantuntijoiden avustamana.4. Komitea kokoontuu tarvittaessa jommankumman sopimuspuolen pyynnöstä.5. Komitea vahvistaa työjärjestyksensä.19 artiklaTäytäntöönpanopöytäkirjat1. Albania ja yksittäinen jäsenvaltio voivat laatia täytäntöönpanopöytäkirjoja, joissa vahvistetaan säännöt, jotka koskevat:a) toimivaltaisten viranomaisten nimeämistä, rajanylityspaikkoja ja yhteyspistetietojen vaihtoa;b) saattamisen, muun muassa saatettavien kolmansien maiden kansalaisten sekä kansalaisuudettomien henkilöiden kauttakulun, edellytyksiä;c) keinoja ja asiakirjoja, joita ei ole lueteltu tämän sopimuksen liitteissä 1—4.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut täytäntöönpanopöytäkirjat tulevat voimaan sen jälkeen, kun 18 artiklassa tarkoitetulle takaisinottokomitealle on niistä ilmoitettu.3. Albania suostuu soveltamaan jäsenvaltion kanssa laaditun täytäntöönpanopöytäkirjan määräyksiä myös suhteissaan toiseen jäsenvaltioon, jos viimeksi mainittu jäsenvaltio sitä pyytää.20 artiklaSuhde jäsenvaltioiden kahdenvälisiin takaisinottosopimuksiin tai järjestelyihinTämän sopimuksen määräykset syrjäyttävät sellaisen ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinottoa koskevan kahdenvälisen sopimuksen tai järjestelyn määräykset, jonka yksittäinen jäsenvaltio ja Albania ovat tehneet tai saattavat tehdä 19 artiklan mukaisesti.VIII JAKSOLOPPUMÄÄRÄYKSET21 artiklaAlueellinen soveltaminen1. Jollei 2 kohdan soveltamisesta muuta johdu, tätä sopimusta sovelletaan alueeseen, jolla sovelletaan Euroopan yhteisön perustamissopimusta, sekä Albanian alueeseen.2. Tätä sopimusta ei sovelleta Tanskan kuningaskunnan alueeseen.22 artiklaVoimaantulo, kesto ja voimassaolon päättyminen1. Sopimuspuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän sopimuksen omia menettelyjään noudattaen.2. Jollei 3 kohdan soveltamisesta muuta johdu, tämä sopimus tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen 1 kohdassa tarkoitettujen menettelyjen päätökseen saattamisesta.3. Tämän sopimuksen 3 ja 5 artikla tulevat voimaan kaksi vuotta 2 kohdassa tarkoitetun päivämäärän jälkeen.4. Tämä sopimus tehdään rajoittamattomaksi ajaksi.5. Kumpikin sopimuspuoli voi irtisanoa tämän sopimuksen ilmoittamalla asiasta virallisesti toiselle sopimuspuolelle. Sopimusta lakataan soveltamasta kuuden kuukauden kuluttua kyseisestä ilmoituksesta.23 artiklaLiitteetLiitteet 1—6 ovat erottamaton osa tätä sopimusta.Tehty Luxemburgissa neljäntenätoista päivänä huhtikuuta vuonna kaksituhattaviisi kahtena kappaleena englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja albanian kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.Por la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduaz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaZa Európske spoločenstvoza Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaPå Europeiska gemenskapens vägnarPër Komunitetin Evropian+++++ TIFF +++++Por la República de AlbaniaZa Albánskou republikuPå Republikken Albaniens vegneFür die Republik AlbanienAlbaania Vabariigi nimelΓια τη Δημοκρατία της ΑλβανίαςFor the Republic of AlbaniaPour la République d'AlbaniePer la Repubblica di AlbaniaAlbānijas Republikas vārdā -Albanijos Respublikos varduaz Albán Közatársaság részérőlGħar-Repubblika ta' l-AlbanijaVoor de Republiek AlbaniëW imieniu Republiki AlbaniiPela República da AlbâniaZa Albánsku republikuZa Republiko AlbanijoAlbanian tasavallan puolestaFör Republiken AlbanienPër Republikën e Shqipërisë+++++ TIFF +++++[1] Neuvoston suositus, annettu 30 päivänä marraskuuta 1994, matkustusasiakirjan mallin hyväksymisestä kolmansien maiden kansalaisten karkottamista varten (EYVL C 274, 19.9.1996, s. 18).[2] Vahvistettu 19 päivänä marraskuuta 2003 annetulla vt. ulkoasiainministerin ohjeella nro 553, joka koskee Albanian edustustojen Albaniaan palautuksia varten myöntämiä kulkulupia.[3] Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 95/46/EY, annettu 24 päivänä lokakuuta 1995, yksilöiden suojelusta henkilötietojen käsittelyssä ja näiden tietojen vapaasta liikkuvuudesta (EYVL L 281, 23.11.1995, s. 31), direktiivi sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 1882/2003 (EUVL L 284, 31.10.2003, s. 1).--------------------------------------------------LIITE 1Yhteinen luettelo asiakirjoista, joiden esittämistä pidetään näyttönä kansalaisuudesta(2 artiklan 1 kohta, 3 artiklan 1 kohta, 4 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 kohta)- kaikenlaiset passit (kansalliset passit, diplomaattipassit, virkapassit, seuruepassit ja passin korvaavat asiakirjat lasten passit mukaan luettuina),- kaikenlaiset henkilökortit (määräaikaiset ja tilapäiset kortit mukaan luettuina),- sotilaspassit ja asevoimien henkilökortit,- merimieskirjat ja laivureiden palvelukortit,- todistukset kansalaisuudesta ja muut viralliset asiakirjat, joista ilmenee asianomaisen henkilön kansalaisuus.--------------------------------------------------LIITE 2Yhteinen luettelo asiakirjoista, joiden esittämistä pidetään alustavana näyttönä kansalaisuudesta(2 artiklan 1 kohta, 3 artiklan 1 kohta, 4 artiklan 1 kohta ja 5 artiklan 1 kohta)- tämän sopimuksen liitteessä 1 lueteltujen asiakirjojen valokopiot,- ajokortit tai niiden valokopiot,- syntymätodistukset tai niiden valokopiot,- yritysten henkilöstökortit ja niiden valokopiot,- todistajanlausunnot,- asianomaisen henkilön lausunnot ja hänen puhumansa kieli virallisen testauksen tulokset mukaan luettuina,- muut asiakirjat, joiden avulla asianomaisen henkilön kansallisuus voidaan todeta.--------------------------------------------------LIITE 3Yhteinen luettelo asiakirjoista, joita pidetään kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinoton edellytyksiin liittyvänä näyttönä(3 artiklan 1 kohta, 5 artiklan 1 kohta)- tulo-/poistumisleimat tai vastaavat merkinnät asianomaisen henkilön matkustusasiakirjassa tai muu näyttö tulosta/poistumisesta (esim. valokuvat),- kaikenlaiset asiakirjat, todistukset ja laskut (esim. hotellilaskut, todisteet hoitotoimenpiteistä tai sairaanhoidosta, julkisten/yksityisten laitosten pääsyliput, autonvuokraussopimukset, luottokorttilaskut yms.), joista selvästi ilmenee, että asianomainen henkilö on oleskellut pyynnön vastaanottaneen valtion alueella,- lento-, juna-, bussi- tai laivamatkojen liput ja/tai matkustajaluettelot, joista ilmenee asianomaisen henkilön oleskelu ja matkareitti pyynnön vastaanottaneen valtion alueella,- tiedot, joista ilmenee, että asianomainen henkilö on käyttänyt matkanjärjestäjän tai matkatoimiston palveluita,- erityisesti sellaisten rajaviranomaisten ja muiden todistajien antamat viralliset lausunnot, jotka voivat todistaa asianomaisen henkilön ylittäneen rajan,- asianomaisen henkilön oikeudellisten tai hallinnollisten menettelyjen yhteydessä antamat viralliset lausunnot.--------------------------------------------------LIITE 4Yhteinen luettelo asiakirjoista, joita pidetään kolmansien maiden kansalaisten ja kansalaisuudettomien henkilöiden takaisinoton edellytyksiin liittyvänä alustavana näyttönä(3 artiklan 1 kohta, 5 artiklan 1 kohta)- pyynnön esittävän valtion toimivaltaisten viranomaisten antama kuvaus paikasta ja olosuhteista, joissa asianomainen henkilö on pysäytetty hänen saavuttuaan kyseisen valtion alueelle,- kansainvälisen järjestön toimittamat henkilön henkilöllisyyteen ja/tai oleskeluun liittyvät tiedot,- perheenjäsenten, matkaseuran yms. ilmoitukset / vahvistamat tiedot,- asianomaisen henkilön lausunnot.--------------------------------------------------LIITE 5[Albanian tunnus].......................................................................................................................................................................................(Paikka ja päiväys)(Pyynnön esittävän viranomaisen nimi)Viite:.................................................................................................................................................................................................................................................................(Pyynnön vastaanottavan viranomaisen nimi)TAKAISINOTTOPYYNTÖEuroopan yhteisön ja Albanian tasavallan ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta 14 päivänä huhtikuuta 2005 tekemän sopimuksen 7 artiklan mukainenA. Henkilötiedot1. Täydellinen nimi (sukunimi alleviivataan):.............................................................2. Sukunimi syntymähetkellä:.............................................................3. Syntymäaika ja -paikka:.............................................................Valokuva4. Isän nimi, äidin nimi:.................................................................................................................................5. Sukupuoli ja fyysiset ominaisuudet (pituus, silmien väri, erityiset tuntomerkit yms.):.................................................................................................6. Muut nimet (aiemmat nimet, henkilön käyttämät tai hänestä käytetyt muut nimet tai lisänimet):..............................................................................................................................7. Kansalaisuus ja kieli:..............................................................................................................................8. Siviilisääty: naimisissa naimaton eronnut leskinaimisissa: puolison nimi.................................................................Lasten nimet ja iät:.............................................................................................................................................................................9. Viimeisin osoite pyynnön esittävässä valtiossa:..............................................................................................................................+++++ TIFF +++++B. Siirrettävää henkilöä koskevat erityisolosuhteet1. Terveydentila(esim. maininta erityisen sairaanhoidon tarpeesta; tartuntataudin latinankielinen nimi):.................................................................................................................................2. Maininta, jos henkilö on erityisen vaarallinen(esim. epäilty vakavasta rikoksesta; aggressiivinen käytös):.................................................................................................................................C. Mukana seuraavat todisteet1. ...................................................................(asiakirjan laji)........................................................................(sarjanumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka)......................................................................(myöntäjäviranomainen)........................................................................(viimeinen voimassaolopäivä)2. ...................................................................(asiakirjan laji)........................................................................(sarjanumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka)......................................................................(myöntäjäviranomainen)........................................................................(viimeinen voimassaolopäivä)3. ...................................................................(asiakirjan laji)........................................................................(sarjanumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka)......................................................................(myöntäjäviranomainen)........................................................................(viimeinen voimassaolopäivä)4. ...................................................................(asiakirjan laji)........................................................................(sarjanumero, myöntämispäivämäärä ja -paikka)......................................................................(myöntäjäviranomainen)........................................................................(viimeinen voimassaolopäivä)D. Huomautuksia.....................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................(Pyynnön esittävän viranomaisen allekirjoitus) (Sinetti/leima)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------LIITE 6Albanian tunnus.......................................................................................................................................................................................(Paikka ja päiväys)(Pyynnön esittävän viranomaisen nimi)Viite:...............................................................................................................................................................................................(Pyynnön vastaanottavan viranomaisen nimi)Euroopan yhteisön ja Albanian tasavallan ilman lupaa oleskelevien henkilöiden takaisinotosta 14 päivänä huhtikuuta 2005 tekemän sopimuksen 14 artiklan mukainenKAUTTAKULKUPYYNTÖA. Henkilötiedot1. Täydellinen nimi (sukunimi alleviivataan):.............................................................2. Sukunimi syntymähetkellä:.............................................................3. Syntymäaika ja -paikka:.............................................................Valokuva4. Sukupuoli ja fyysiset ominaisuudet (pituus, silmien väri, erityiset tuntomerkit yms.):.................................................................................................................................5. Muut nimet (aiemmat nimet, kutsumanimet tai salanimet):...............................................................................................................................................6. Kansalaisuus ja kieli:...............................................................................................................................................7. Matkustusasiakirjan laji ja numero:...............................................................................................................................................+++++ TIFF +++++B. Kauttakulkutapahtuma1. Kauttakulkutapailmateitsemeritsemaitse2. Lopullinen määrävaltio......................................................................................................................3. Muut mahdolliset kauttakulkuvaltiot......................................................................................................................4. Suunniteltu rajanylityspaikka, kauttakulkupäivä ja -aika sekä mahdolliset saattajat..................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................5. Maahanpääsy taattu muihin mahdollisiin kauttakulkuvaltioihin ja lopulliseen määrävaltioon(13 artiklan 2 kohta)kylläei6. Tiedossa syy kieltäytyä kauttakulusta(13 artiklan 3 kohta)kylläeiC. Huomautuksia...............................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................................(Pyynnön esittävän viranomaisen allekirjoitus) (Sinetti/leima)+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 Avis juridique important
 |
 31987D0057
 87/57/EWG: Beschluß des Rates vom 22. Dezember 1986 über den Abschluß des Änderungsprotokolls zu dem Übereinkommen zur Verhütung der Meeresverschmutzung vom Lande aus
 Amtsblatt Nr. L 024 vom 27/01/1987 S. 0046 - 0046 Finnische Sonderausgabe: Kapitel 11 Band 11 S. 0343 Schwedische Sonderausgabe: Kapitel 11 Band 11 S. 0343
 ***** BESCHLUSS DES RATES vom 22. Dezember 1986 über den Abschluß des Änderungsprotokolls zu dem Übereinkommen zur Verhütung der Meeresverschmutzung vom Lande aus (87/57/EWG) DER RAT DER EUROPÄISCHEN GEMEINSCHAFTEN - gestützt auf den Vertrag zur Gründung der Europäischen Wirtschaftsgemeinschaft, insbesondere auf Artikel 235, auf Vorschlag der Kommission, nach Stellungnahme des Europäischen Parlaments (1), in Erwägung nachstehender Gründe: Die Gemeinschaft ist Vertragspartei des am 4. Juni 1974 in Paris unterzeichneten und am 6. Mai 1978 in Kraft getretenen Übereinkommens zur Verhütung der Meeresverschmutzung vom Lande aus (2) sowie des am 14. November 1979 in Genf unterzeichneten und am 16. März 1983 in Kraft getretenen Übereinkommens über weiträumige grenzueberschreitende Luftverunreinigung (3). Zum Übereinkommen zur Verhütung der Meeresverschmutzung vom Lande aus wurde am 26. März 1986 ein Änderungsprotokoll zur Einbeziehung der Belastung des Meeres durch atmosphärischen Stoffeintrag auf einer diplomatischen Konferenz, an der die Vertragsparteien des Übereinkommens von Paris, einschließlich der Gemeinschaft und neun Mitgliedstaaten, teilnahmen, ausgehandelt und angenommen. Dieses Protokoll ist im Namen der Gemeinschaft unterzeichnet worden. Es ist notwendig, daß die Gemeinschaft das Protokoll genehmigt - BESCHLIESST: Artikel 1 Das Änderungsprotokoll zu dem Übereinkommen zur Verhütung der Meeresverschmutzung vom Lande aus wird im Namen der Gemeinschaft genehmigt. Der Wortlaut des Protokolls ist diesem Beschluß beigefügt. Artikel 2 Der Präsident des Rates hinterlegt für die Gemeinschaft die Genehmigungsurkunde bei der Regierung der Französischen Republik gemäß Artikel VI Absatz 5 des Protokolls. Geschehen zu Brüssel am 22. Dezember 1986. Im Namen des Rates Der Präsident G. SHAW (1) ABl. Nr. C 322 vom 15. 12. 1986. (2) ABl. Nr. L 194 vom 25. 7. 1975, S. 5. (3) ABl. Nr. L 171 vom 27. 6. 1981, S. 11.