type: contracts

text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 12008M/PRO/04
 Euroopa Liidu lepingu konsolideeritud versioon - PROTOKOLLID - Protokoll (nr 4) Euroopa keskpankade süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja kohta
 Euroopa Liidu Teataja 115 , 09/05/2008 Lk 0230 - 0250
 PROTOKOLL (nr 4)EUROOPA KESKPANKADE SÜSTEEMI JA EUROOPA KESKPANGA PÕHIKIRJA KOHTAKÕRGED LEPINGUOSALISED,SOOVIDES kinnitada Euroopa Keskpankade Süsteemi ja Euroopa Keskpanga põhikirja, mis on ette nähtud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikes 2,ON LEPPINUD KOKKU järgmistes sätetes, mis lisatakse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule.I PEATÜKKEUROOPA KESKPANKADE SÜSTEEMArtikkel 1Euroopa Keskpankade SüsteemKooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikega 1 moodustavad Euroopa Keskpank (EKP) ja riikide keskpangad Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS). Euroopa Keskpank ning nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro, moodustavad eurosüsteemi.Euroopa Keskpankade Süsteem ja Euroopa Keskpank täidavad oma ülesandeid ja tegutsevad kooskõlas aluslepingute ja käesoleva põhikirja sätetega.II PEATÜKKEKPS EESMÄRGID JA ÜLESANDEDArtikkel 2EesmärgidKooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 1 ja artikli 282 lõikega 2 on EKPS esmane eesmärk säilitada hindade stabiilsus. Ilma et see piiraks eesmärki säilitada hindade stabiilsus, toetab EKPS liidu üldist majanduspoliitikat, selleks et kaasa aidata liidu eesmärkide saavutamisele, nagu need on esitatud Euroopa Liidu lepingu artiklis 3. EKPS toimib kooskõlas vabal konkurentsil põhineva avatud turumajanduse põhimõttega, soodustades ressursside efektiivset jaotumist ja järgides Euroopa Liidu toimimise artiklis 119 esitatud põhimõtteid.Artikkel 3Ülesanded3.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikele 2 tuleb EKPS kaudu ellu viia järgmised põhiülesanded:- määratleda liidu rahapoliitika ja rakendada seda;- sooritada välisvaluutatehinguid vastavalt nimetatud lepingu artikli 219 sätetele;- hoida ja hallata liikmesriikide ametlikke välisvaluutareserve;- kaasa aidata maksesüsteemide tõrgeteta toimimisele.3.2. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 127 lõikele 3 ei piira artikli 3.1 kolmas alapunkt liikmesriikide valitsuste õigust hoida ja hallata välisvaluuta jooksvaid saldosid.3.3. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 127 lõikele 5 aitab EKPS kaasa krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve ning rahandussüsteemi stabiilsusega seotud pädevate asutuste poolt järgitava poliitika tõrgeteta teostumisele.Artikkel 4Nõuandvad funktsioonidKooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõikega 4:a) EKPga tuleb konsulteerida:- iga tema pädevusse kuuluva liidu õigusakti eelnõu puhul;- riikide ametiasutustel iga EKP pädevusse kuuluva õigusakti eelnõu puhul, kuid nendes piirides ja tingimustel, mis nõukogu vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele kindlaks määrab;b) EKP võib tema pädevusse kuuluvates küsimustes esitada arvamusi liidu institutsioonidele ja asutustele ning riikide ametiasutustele.Artikkel 5Statistilise informatsiooni kogumine5.1. EKPS ülesannete täitmiseks kogub EKP riikide keskpankade kaasabil vajalikku statistilist informatsiooni kas riikide pädevatelt ametiasutustelt või otse majandussubjektidelt. Sel eesmärgil teeb ta koostööd liidu institutsioonide, organite või asutustega ning liikmesriikide või kolmandate riikide pädevate asutustega ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.5.2. Riikide keskpangad täidavad võimalikult suures ulatuses artiklis 5.1 kirjeldatud ülesandeid.5.3. Vajaduse korral soodustab EKP nende eeskirjade ja tavade ühtlustamist, mis reguleerivad tema pädevuses olevates valdkondades statistiliste andmete kogumist, koondamist ja levitamist.5.4. Vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele määrab nõukogu kindlaks aruandekohustuslikud füüsilised ja juriidilised isikud, konfidentsiaalsusrežiimi ja kohased abinõud selle rakendamiseks.Artikkel 6Rahvusvaheline koostöö6.1. EKPS ülesandeid hõlmavas rahvusvahelises koostöös otsustab EKPS esindatuse EKP.6.2. EKP ja tema heakskiidul ka riikide keskpangad võivad osaleda rahvusvahelistes rahaasutustes.6.3. Artiklid 6.1 ja 6.2 ei piira Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 138 lõike 4 kohaldamist.III PEATÜKKEKPS STRUKTUURArtikkel 7SõltumatusVastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 130, kasutades volitusi ning täites ülesandeid ja kohustusi, mis on neile pandud Euroopa Liidu toimimise lepinguga ja käesoleva põhikirjaga, ei taotle ega saa EKP ega ükski riigi keskpank ega ükski nende otsuseid tegeva organi liige mingeid juhiseid liidu institutsioonidelt, organitelt või asutustelt, ühegi liikmesriigi valitsuselt ega üheltki teiselt organilt. Liidu institutsioonid, organid või asutused ning liikmesriikide valitsused kohustuvad seda põhimõtet austama ega püüa mõjutada EKP või riikide keskpankade otsuseid tegevate organite liikmeid nende ülesannete täitmisel.Artikkel 8ÜldpõhimõteEKPSi juhivad EKP otsuseid tegevad organid.Artikkel 9Euroopa Keskpank9.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 282 lõikele 3 on EKP juriidiline isik, millel on igas liikmesriigis kõige ulatuslikum õigus- ja teovõime, mis vastavalt selle liikmesriigi seadustele kuulub juriidilistele isikutele; sealhulgas võib ta omandada või võõrandada vallas- ja kinnisvara ning olla kohtus hagejaks või kostjaks.9.2. EKP tagab, et nimetatud lepingu artiklite 127 lõigetega 2, 3 ja 5 EKPSle pandud ülesanded täidetakse kas tema käesolevast põhikirjast tuleneva tegevuse kaudu või artiklitest 12.1 ja 14 tuleneva riikide keskpankade tegevuse kaudu.9.3. Vastavalt nimetatud lepingu artikli 129 lõikele 1 on EKP otsuseid tegevateks organiteks EKP nõukogu ja juhatus.Artikkel 10EKP nõukogu10.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõikele 1 koosneb EKP nõukogu EKP juhatuse liikmetest ja nende riikide keskpankade juhatajatest, mille rahaühik on euro.10.2. Igal nõukogu liikmel on üks hääl. Alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv ületab 21, on igal juhatuse liikmel üks hääl ja hääleõiguslikke nõukogu liikmeid on kokku 15. Viimatinimetatud hääleõigus jaotatakse ning selle rotatsioon toimub järgmiselt:- alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv ületab 15 kuni päevani, mil see jõuab 22ni, jagatakse nõukogu liikmed kahte rühma vastavalt järjekohale, mille määrab kindlaks nende keskpanga päritoluliikmesriigi osa suurus nende liikmesriikide, mille rahaühik on euro, kogu sisemajanduse kogutoodangus turuhindades ja monetaar-finantsasutuste kogu koondbilansis. Turuhindades sisemajanduse kogutoodangu ja monetaar-finantsasutuste kogu koondbilansi osade osakaal on vastavalt 5/6 ja 1/6. Esimese rühma moodustavad viis nõukogu liiget ja teise ülejäänud liikmed. Esimesse rühma määratud nõukogu liikmete hääleõiguse sagedus ei tohi olla väiksem teise rühma määratute hääleõiguse sagedusest. Kui eelmisest lausest ei tulene teisiti, antakse esimesele rühmale neli häält ja teisele üksteist häält;- alates kuupäevast, mil nõukogu liikmete arv jõuab 22ni, jagatakse liikmed eespool kirjeldatud kriteeriumidel põhineva järjestuse alusel kolme rühma. Esimese rühma moodustavad viis nõukogu liiget ja sellele antakse neli häält. Teise rühma moodustavad pooled kõikidest nõukogu liikmetest, kusjuures murdarvud ümardatakse lähima täisarvuni, ning sellele antakse kaheksa häält. Kolmanda rühma moodustavad nõukogu ülejäänud liikmed ja sellele antakse kolm häält;- igas rühmas on nõukogu liikmetel hääleõigus võrdsel osal ajast;- turuhindades sisemajanduse kogutoodangu osade arvutamisel kohaldatakse artiklit 29.2. Monetaar-finantsasutuste kogu koondbilanss arvutatakse vastavalt liidus arvutamise ajal kehtivale statistilisele raamistikule;- iga kord kui kogu sisemajanduse kogutoodangut turuhindades vastavalt põhikirja artiklile 29.3 kohandatakse või kui suureneb nõukogu liikmete arv, kohandatakse rühmade suurust ja koosseisu vastavalt eeltoodud põhimõtetele;- nõukogu võtab kõikide oma hääleõiguslike ja hääleõiguseta liikmete kahe kolmandikulise häälteenamusega vastu eeltoodud põhimõtete rakendamiseks vajalikud meetmed ning võib otsustada rotatsioonisüsteemi kasutuselevõtu edasi lükata, kuni nõukogu liikmete arv ületab 18.Hääleõigust teostatakse isiklikult. Erandina sellest normist võib artiklis 12.3 viidatud kodukorraga ette näha, et nõukogu liikmed võivad hääletada telekonverentsi vahendusel. Kodukorraga nähakse ka ette, et nõukogu liige, kes ei saa pikema aja jooksul nõukogu istungitest osa võtta, võib nõukogusse määrata asendusliikme.Eelmiste lõikude sätted ei piira kõikide hääleõiguslike ja hääleõiguseta nõukogu liikmete hääleõigust artiklite 10.3, 40.2 ja 40.3 kohaldamisel.Kui käesolevas põhikirjas ei ole sätestatud teisiti, teeb nõukogu otsused hääleõiguslike liikmete lihthäälteenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral otsustab eesistuja hääl.Nõukogu on otsusevõimeline, kui kohal viibib kaks kolmandikku hääleõiguslikest liikmetest. Kui kvoorumit ei ole, võib eesistuja kokku kutsuda erakorralise istungi, kus võib otsuseid vastu võtta kvoorumist olenemata.10.3. Kõigi artiklite 28, 29, 30, 32 ja 33 alusel vastuvõetavate otsuste puhul arvestatakse EKP nõukogu hääli vastavalt EKP märgitud kapitali jaotumisele riikide keskpankade vahel. Juhatuse liikmete hääli otsustamisel ei arvestata. Kvalifitseeritud häälteenamust nõudev otsus on vastu võetud, kui poolthääled esindavad vähemalt kahte kolmandikku EKP märgitud kapitalist ja vähemalt pooli osanikest. Kui mõni riigi keskpanga juhataja ei saa kohal olla, võib ta nimetada asendusliikme oma arvestusliku hääle andmiseks.10.4. Istungid on kinnised. EKP nõukogu võib teha otsuse avaldada oma arutluste tulemus.10.5. EKP nõukogu tuleb kokku vähemalt kümme korda aastas.Artikkel 11Juhatus11.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 283 lõike 2 esimesele lõigule kuuluvad juhatusse president, asepresident ja neli liiget.Liikmed täidavad oma kohustusi täiskohaga töötades. Ükski liige ei tohi töötada ühelgi teisel tasustataval ega mittetasustataval ametikohal, kui EKP nõukogu ei ole selleks erandkorras luba andnud.11.2. Kooskõlas nimetatud lepingu artikli 283 lõike 2 teise lõiguga nimetatakse president, asepresident ja teised juhatuse liikmed raha- või pangandusküsimustes tunnustatud ja vastavate erialaste kogemustega isikute hulgast Euroopa Ülemkogu poolt kvalifitseeritud häälteenamusega ning nõukogu soovitusel, kes on eelnevalt konsulteerinud Euroopa Parlamendiga ja EKP nõukoguga.Juhatuse liikmete ametiaeg on kaheksa aastat ja neid ei saa ametisse tagasi nimetada.Juhatuse liikmeks võib olla ainult liikmesriigi kodanik.11.3. Juhatuse liikmete teenistustingimused, eelkõige nende palgad, pensionid ja muud sotsiaalkindlustustagatised tulenevad EKPga sõlmitavatest lepingutest ning need määrab kindlaks EKP nõukogu kolmest EKP nõukogu poolt ja kolmest nõukogu poolt nimetatud liikmest koosneva komitee ettepanekul. Juhatuse liikmetel ei ole käesolevas lõikes nimetatud küsimustes hääleõigust.11.4. Kui juhatuse liige ei vasta enam tingimustele, mis on nõutavad tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises, võib Euroopa Kohus ta EKP nõukogu või juhatuse taotluse põhjal ametist tagandada.11.5. Igal isiklikult kohaloleval juhatuse liikmel on õigus hääletada ning tal on selleks üks hääl. Kui ei ole sätestatud teisiti, teeb juhatus otsuse antud häälte lihtenamusega. Häälte võrdse jagunemise korral on otsustav hääl presidendil. Hääletamiseeskirjad on täpsustatud artiklis 12.3 viidatud kodukorras.11.6. Juhatus vastutab EKP jooksva töö eest.11.7. Juhatuse vabanenud ametikohale nimetatakse uus liige kooskõlas artikliga 11.2.Artikkel 12Otsuseid tegevate organite kohustused12.1. EKP nõukogu võtab vastu EKPSle aluslepingute ja käesoleva põhikirjaga antud ülesannete täitmiseks vajalikud suunised ja otsused. EKP nõukogu määratleb liidu rahapoliitika, vajaduse korral ka otsused, mis on seotud rahapoliitiliste vahe-eesmärkidega, põhiliste intressimääradega ja valuutareservi eraldamisega EKPSle, ning annab nende rakendamiseks vajalikud suunised.Juhatus teostab rahapoliitikat kooskõlas EKP nõukogu suuniste ja otsustega. Selleks annab juhatus riikide keskpankadele vajalikke juhiseid. Lisaks võib EKP nõukogu otsusega juhatusele delegeerida teatud volitusi.Võimalikuks ja kohaseks peetaval määral ning piiramata käesoleva artikli sätete kohaldamist võib EKP kasutada riikide keskpanku tehinguteks, mis moodustavad osa EKPS ülesannetest.12.2. Juhatus vastutab EKP nõukogu istungite ettevalmistamise eest.12.3. EKP nõukogu võtab vastu kodukorra, mis määrab EKP sisestruktuuri ning tema otsuseid tegevad organid.12.4. EKP nõukogu täidab artiklis 4 nimetatud nõuandvaid funktsioone.12.5. EKP nõukogu võtab vastu artiklis 6 nimetatud otsuseid.Artikkel 13President13.1. EKP nõukogu ja juhatuse eesistujaks on president või tema äraolekul asepresident.13.2. Ilma et see piiraks artikli 38 kohaldamist, esindab president või tema poolt nimetatud isik EKPd organisatsioonivälistes suhetes.Artikkel 14Riikide keskpangad14.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 131 tagab iga liikmesriik, et tema siseriiklikud õigusaktid, kaasa arvatud tema keskpanga põhikiri, on vastavuses aluslepingute ja käesoleva põhikirjaga.14.2. Eelkõige sätestavad riikide keskpankade põhikirjad, et riigi keskpanga juhataja ametiaeg ei ole lühem kui viis aastat.Juhatajat võib ametist vabastada ainult juhul, kui ta ei vasta enam tingimustele, mis on vajalikud tema kohustuste täitmiseks, või kui ta on süüdi tõsises üleastumises. Niisuguse otsuse peale võib asjassepuutuv juhataja või EKP nõukogu esitada Euroopa Kohtusse hagi aluslepingute või mõne selle kohaldamist puudutava õigusnormi rikkumise alusel. Sellist kohtuasja tuleb alustada kahe kuu jooksul pärast otsuse avaldamist või selle teatavakstegemist hagejale või selle puudumisel päevast, millal see hagejale teatavaks sai.14.3. Riikide keskpangad on EKPS lahutamatu osa ning nad toimivad kooskõlas EKP suuniste ja juhistega. EKP nõukogu astub vajalikud sammud, et tagada EKP suunistest ja juhistest kinnipidamine, ja nõuab, et tema käsutusse antaks kogu vajalik informatsioon.14.4. Riigi keskpank võib täita muid funktsioone peale käesolevas põhikirjas loetletute, välja arvatud juhul, kui EKP nõukogu antud häälte kahe kolmandiku enamusega leiab, et see segab EKPS eesmärkide ja ülesannete täitmist. Niisuguseid funktsioone täidetakse riikide keskpankade vastutusel ja kulul ning neid ei loeta EKPS funktsioonide osaks.Artikkel 15Aruandekohustus15.1. EKP koostab ja avaldab EKPS tegevuse aruande vähemalt kord kvartalis.15.2. EKPS koondbilanss avaldatakse igal nädalal.15.3. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 284 lõikele 3 saadab EKP Euroopa Parlamendile, nõukogule ja komisjonile ning samuti Euroopa Ülemkogule iga-aastase EKPS eelmise ja jooksva aasta tegevust ning rahapoliitikat käsitleva aruande.15.4. Käesolevas artiklis nimetatud ettekanded ja aruanded tehakse huvitatud pooltele kättesaadavaks tasuta.Artikkel 16PangatähedKooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 128 lõikega 1 kuulub EKP nõukogule ainuõigus anda luba euro pangatähtede emissiooniks liidu piires. Pangatähti võivad emiteerida EKP ja riikide keskpangad. EKP ja riikide keskpankade emiteeritud pangatähed on liidus ainsad seadusliku maksevahendi staatusega pangatähed.EKP austab pangatähtede emiteerimise ja kujundamisega seotud tavasid niipalju kui võimalik.IV PEATÜKKEKPS RAHAPOLIITILISED FUNKTSIOONID JA TOIMINGUDArtikkel 17Kontod EKPs ja riikide keskpankadesOma operatsioonide tegemiseks võivad EKP ja riikide keskpangad avada krediidiasutustele, avalik-õiguslikele üksustele ja muudele turul osalejatele kontosid ning võtta tagatisena vastu vara, sealhulgas registreeritud väärtpabereid.Artikkel 18Vabaturu- ja krediiditehingud18.1. EKPS eesmärkide saavutamiseks ja ülesannete täitmiseks võivad EKP ja riikide keskpangad:- tegutseda rahaturgudel, müües ja ostes otse (spot- ja forward-tehingud) või tagasiostulepinguga ning laenates nõudeid ja likviidseid väärtpabereid kas eurodes või teistes vääringutes, samuti väärismetalle;- teha krediiditehinguid krediidiasutustega ja muude turul osalejatega, kusjuures laen peab olema piisavalt tagatud.18.2. EKP kehtestab tema enese või riikide keskpankade poolt tehtavate vabaturu- ja krediiditehingute üldised põhimõtted, sealhulgas nende tingimuste teatavakstegemise põhimõtted, mille alusel nad on valmis niisugustesse tehingutesse astuma.Artikkel 19Miinimumreservid19.1. EKP võib nõuda, et liikmesriikide krediidiasutused hoiaksid EKP ja riikide keskpankade kontodel miinimumreserve vastavalt rahapoliitika eesmärkidele, arvestades artiklis 2 sätestatut. Nõutavate miinimumreservide arvutamise ja määramise eeskirjad võib kehtestada EKP nõukogu. Kui neist kinni ei peeta, on EKPl õigus sisse nõuda trahviintresse või kehtestada muid võrreldava toimega sanktsioone.19.2. Käesoleva artikli kohaldamiseks määratleb nõukogu vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele miinimumreservi arvestuse baasi ning miinimumreservi ja miinimumreservi arvestuse baasi maksimaalse lubatava suhte, samuti kohased sanktsioonid juhuks, kui neist kinni ei peeta.Artikkel 20Muud rahapoliitilised kontrollivahendidEKP nõukogu võib antud häälte kahe kolmandiku enamusega otsustades võtta kasutusele muid niisuguseid rahakontrolli meetodeid, mida ta artiklit 2 arvesse võttes kohaseks peab.Vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele määratleb nõukogu niisuguste meetodite ulatuse juhul, kui need panevad kohustusi kolmandatele isikutele.Artikkel 21Tehingud avalik-õiguslike üksustega21.1. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 123 on keelatud EKP või riikide keskpankade arvelduslaenud või mingit muud tüüpi krediidid liidu institutsioonidele, organitele või asutustele, liikmesriikide keskvalitsustele, regionaalsetele, kohalikele või muudele avaliku võimu organitele, teistele avalik-õiguslikele institutsioonidele või riigi osalusega äriühingutele, samuti on keelatud EKPl või riikide keskpankadel osta neilt otse võlakohustusi.21.2. EKP ja riikide keskpangad võivad toimida artiklis 21.1 nimetatud üksuste fiskaalagentidena.21.3. Käesoleva artikli sätteid ei kohaldata avaliku sektori krediidiasutuste suhtes, mida riikide keskpangad ja EKP kohtlevad keskpangapoolse reservidega varustamise seisukohalt võrdsetel alustel erakrediidiasutustega.Artikkel 22Arveldus- ja maksesüsteemidEKP ja riikide keskpangad võivad anda vahendeid ja EKP võib kehtestada eeskirju efektiivsete ja usaldatavate arveldus- ja maksesüsteemide tagamiseks liidu piires ja teiste riikidega.Artikkel 23VälistehingudEKP ja riikide keskpangad võivad:- luua suhteid teiste maade keskpankade ja rahaasutustega ning sobivatel juhtudel ka rahvusvaheliste organisatsioonidega;- osta ja müüa spot- ja forward-tehingutega iga liiki välisvaluutanõudeid ja väärismetalle; termin "välisvaluutanõue" hõlmab väärtpabereid ja igasugust muud vara mis tahes riigi vääringus või arvestusühikus, olenemata sellest, millisel kujul neid hallatakse;- hoida ja hallata käesolevas artiklis nimetatud vara;- teha iga liiki pangatehinguid suhetes kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, sealhulgas laenutehinguid.Artikkel 24Muud tehingudLisaks nende ülesannetest tulenevatele operatsioonidele võivad EKP ja riikide keskpangad teha tehinguid haldusotstarbel või oma personali jaoks.V PEATÜKKUSALDATAVUSNORMATIIVIDE TÄITMISE JÄRELEVALVEArtikkel 25Usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalve25.1. EKP võib nõustada ja konsulteerida nõukogu, komisjoni ning liikmesriikide pädevaid ametiasutusi küsimustes, mis on seotud krediidiasutuste usaldatavusnormatiivide täitmise järelevalvet ja rahandussüsteemi stabiilsust käsitleva liidu õigusaktide ulatuse ja rakendamisega.25.2. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 127 lõike 6 alusel vastuvõetud nõukogu määrusega võib EKP täita eriülesandeid, mis puudutavad krediidiasutuste ja muude rahaasutuste, välja arvatud kindlustusseltsid, usaldusnormatiivide täitmise järelevalvega seotud poliitikat.VI PEATÜKKEKPS FINANTSEESKIRJADArtikkel 26Raamatupidamine ja aruandlus26.1. EKP ja riikide keskpankade majandusaasta algab jaanuarikuu esimesel päeval ja lõpeb detsembrikuu viimasel päeval.26.2. EKP raamatupidamise aastaaruande koostab juhatus kooskõlas EKP nõukogu kehtestatud põhimõtetega. EKP nõukogu kinnitab aruande ning seejärel see avaldatakse.26.3. Analüüsi- ja operatiiveesmärkidel koostab juhatus EKPS koondbilansi, mis hõlmab EKPSsse kuuluvate riikide keskpankade varasid ja kohustusi.26.4. Käesoleva artikli kohaldamiseks kehtestab EKP nõukogu vajalikud eeskirjad riikide keskpankade raamatupidamise ja aruandluse standardimiseks.Artikkel 27Auditeerimine27.1. EKP ja riikide keskpankade raamatupidamist auditeerivad EKP nõukogu soovitatud ja nõukogu poolt heakskiidetud sõltumatud organisatsioonivälised audiitorid. Audiitoritel on täisvolitused kõikide EKP ja riikide keskpankade raamatupidamisdokumentide ja kontode kontrollimiseks ning nende tehingute kohta täieliku informatsiooni saamiseks.27.2. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätteid kohaldatakse ainult EKP juhtimise efektiivsuse kontrollimiseks.Artikkel 28EKP kapital28.1. EKP kapital on 5 miljardit eurot. Kapitali võib suurendada niisugusel määral, nagu seda võib artiklis 10.3 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada EKP nõukogu, ning neis piirides ja tingimustel, mille nõukogu seab vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele.28.2. EKP kapitali ainsad märkijad ja omanikud on riikide keskpangad. Kapitali märkimine toimub vastavalt artiklis 29 kehtestatud alustele.28.3. EKP nõukogu otsustab artiklis 10.3 sätestatud kvalifitseeritud häälteenamusega, millisel määral ja mis kujul kapital sisse makstakse.28.4. Riikide keskpankade osasid EKP märgitud kapitalis ei või üle kanda, pantida ega arestida, arvestades artiklis 28.5 sätestatut.28.5. Kui artiklis 29 nimetatud aluseid korrigeeritakse, kannavad riikide keskpangad omavahel kapitaliosad üle määral, mis on vajalik osade jaotumise vastavusse viimiseks korrigeeritud alustega. Niisuguste ülekannete tingimused määrab EKP nõukogu.Artikkel 29Kapitali märkimise alused29.1. EKP kapitali märkimise alused, mis esmakordselt kinnitati 1998. aastal, kui asutati EKPS, määratakse kindlaks, andes igale riigi keskpangale osakaalu, mis võrdub summaga, mille moodustavad:- 50 % vastava liikmesriigi osast liidu elanikkonnas eelviimasel aastal enne EKPS asutamist;- 50 % vastava liikmesriigi osast liidu sisemajanduse kogutoodangus turuhindades, nagu see on registreeritud viimasel viiel aastal enne EKPS asutamisele eelnenud eelviimast aastat.Protsendid ümardatakse lähima 0,0001 protsendipunktini.29.2. Käesoleva artikli kohaldamiseks kasutatavad statistilised andmed esitab komisjon kooskõlas eeskirjadega, mis nõukogu on vastu võtnud artiklis 41 sätestatud menetluse kohaselt.29.3. Riikide keskpankadele määratud osakaalu korrigeeritakse iga viie aasta järel pärast EKPS asutamist analoogiliselt artiklis 29.1 sätestatud põhimõttele. Korrigeeritud alus jõustub järgneva aasta esimesest päevast.29.4. EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli kohaldamiseks vajalikud abinõud.Artikkel 30Välisvaluutareservide ülekandmine EKPle30.1 Ilma et see piiraks artikli 28 kohaldamist, varustavad riikide keskpangad EKPd välisvaluutareservidega, välja arvatud liikmesriikide valuutad, eurot, Rahvusvahelise Valuutafondi reservide jäägid ja liikmesriikide pankade erireservid, kuni summani, mis on võrdne 50 miljardi euroga. EKP nõukogu otsustab, missugune osa sellest kogusest nõutakse EKP asutamisel ning missugused summad nõutakse sisse hiljem. EKPl on piiramatu õigus temale ülekantud välisvaluutareserve hoida ja hallata ning kasutada neid käesolevas põhikirjas ettenähtud eesmärkidel.30.2. Iga riigi keskpanga osamaksud määratakse proportsionaalselt tema osale EKP märgitud kapitalis.30.3. EKP krediteerib iga riigi keskpanka tema osamaksuga võrdse nõude ulatuses. Niisuguste nõuete nominaalvääringu ja sellelt tasutava intressi otsustab EKP nõukogu.30.4. Kooskõlas artikliga 30.2 võib EKP lisaks artiklis 30.1 määratud limiidile taotleda täiendavaid välisvaluutareserve neis piirides ja tingimustel, mis nõukogu seab vastavalt artiklis 41 sätestatud menetlusele.30.5. EKP võib hoida ja hallata Rahvusvahelise Valuutafondi reservide jääke ja liikmesriikide pankade erireserve (SDR) ning hoolitseda niisuguste varade ühendamise eest.30.6 EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud abinõud.Artikkel 31Riikide keskpankade välisvaluutareservid31.1. Kooskõlas artikliga 23 on riikide keskpankadel lubatud sooritada tehinguid, et täita oma kohustusi rahvusvaheliste organisatsioonide ees.31.2. Kõik muud toimingud pärast artiklis 30 tähendatud ülekandeid riikide keskpankadesse jäänud välisvaluutareservidega ning liikmesriikide tehingud välisvaluuta jooksvate saldodega artiklis 31.3 sätestatavast suuremas ulatuses nõuavad EKP heakskiitu selleks, et tagada kooskõlastus liidu vahetuskursi- ja valuutapoliitikaga.31.3. EKP nõukogu annab suunised niisuguste toimingute hõlbustamiseks.Artikkel 32Riikide keskpankade valuutakasumi jaotamine32.1. EKPS rahapoliitilise funktsiooni täitmisel riikide keskpankadele kogunev kasum (edaspidi nimetatud "valuutakasum") jaotatakse iga majandusaasta lõpus kooskõlas käesoleva artikli sätetega.32.2. Iga riigi keskpanga valuutakasumi suurus on võrdne tema aastakasumiga, mis tuleneb tema varast, mis vastab ringluses olevale sularahale ja krediidiasutuste hoiustest tulenevatele kohustustele. Riikide keskpangad assigneerivad need varad kooskõlas EKP nõukogu antavate suunistega.32.3. Kui pärast euro kasutuselevõttu riikide keskpankade bilansistruktuurid EKP nõukogu arvates ei võimalda artikli 32.2 kohaldamist, võib EKP nõukogu kvalifitseeritud häälteenamusega otsustada, et erandina artiklist 32.2 kasutatakse kuni viie aasta jooksul valuutakasumi arvutamiseks alternatiivset meetodit.32.4. Iga riigi keskpanga valuutakasumi kogust vähendatakse summa võrra, mis on võrdne intressidega, mida see keskpank maksab krediidiasutustele kooskõlas artikliga 19 tehtud hoiustelt.EKP nõukogu võib otsustada, et riikide keskpankadele hüvitatakse kulud, mida nad on kandnud seoses pangatähtede emiteerimisega, või erandjuhtudel erikulud, mis on tekkinud EKPS jaoks teostatud valuutapoliitilistest toimingutest. Hüvitamine toimub vormis, mida EKP nõukogu peab sobivaks; need summad võib maha arvata riikide keskpankade valuutakasumist.32.5. Riikide keskpankade valuutakasumi summa jaotatakse riikide keskpankade vahel proportsionaalselt nende EKP kapitalisse makstud osadega, kui artikli 33.2 alusel vastuvõetud EKP nõukogu otsusest ei tulene teisiti.32.6. Valuutakasumi jaotamisest tuleneva kliiringu ja saldode arvelduse teeb EKP kooskõlas EKP nõukogu suunistega.32.7. EKP nõukogu võtab tarvitusele kõik muud käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud abinõud.Artikkel 33EKP puhaskasumi ja -kahjumi jaotamine33.1. EKP puhaskasum kantakse üle järgmiselt:a) summa, mille määrab EKP nõukogu ja mis ei või ületada 20 % puhaskasumist, kantakse üle üldreservfondi piiranguga, et see ei ole suurem kui 100 % kapitalist;b) ülejäänud puhaskasum jagatakse EKP osanike vahel proportsionaalselt nende sissemaksetega.33.2. Kui EKP kannab kahjumit, võib kahjumi katta EKP üldreservfondi arvelt ja vajaduse korral EKP nõukogu otsuse põhjal vastava majandusaasta valuutakasumi arvelt proportsionaalselt nende summadega, mis on jaotatud riikide keskpankadele kooskõlas artikliga 32.5.VII PEATÜKKÜLDSÄTTEDArtikkel 34Õigusaktid34.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 132, EKP:- annab välja määrusi niivõrd, kui see on vajalik artikli 3.1 esimeses alapunktis või artiklites 19.1, 22 või 25.2 määratletud ülesannete täitmiseks, ja artiklis 41 viidatud nõukogu õigusaktides ettenähtud juhtudel;- võtab vastu otsuseid, mis on vajalikud EKPSle aluslepingutega ja käesoleva põhikirjaga antud ülesannete täitmiseks;- esitab soovitusi ja avaldab arvamusi.34.2. EKP võib otsustada oma otsused, soovitused ja arvamused avaldada.34.3. Neis piirides ja tingimustel, mis nõukogu artiklis 41 sätestatud menetluse kohaselt kindlaks määrab, on EKPl õigus määrata ettevõtjatele oma määrustest ja otsustest tulenevate kohustuste täitmata jätmise eest trahve.Artikkel 35Kohtulik kontroll ja sellega seotud küsimused35.1. Euroopa Liidu Kohtul on õigus kontrollida ja tõlgendada EKP tegevust või tegevusetust aluslepingutes sätestatud juhtudel ja tingimustel. EKP võib alustada kohtuasja aluslepingutes sätestatud juhtudel ja tingimustel.35.2. Vaidlused EKP ja tema võlausaldajate, võlgnike või mõne muu isiku vahel lahendavad riikide vastavad kohtud, välja arvatud juhud, kui pädevus nendes küsimustes on antud Euroopa Liidu Kohtule.35.3. EKP vastutus on määratletud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 340. Riikide keskpankade vastutuse määravad kindlaks nende riikide vastavad seadused.35.4. Euroopa Liidu Kohtu pädevusse kuulub otsuse tegemine EKP poolt või nimel sõlmitud era- või avalik-õiguslikus lepingus sisalduva vahekohtuklausli alusel.35.5. EKP otsuse anda asi Euroopa Liidu Kohtusse teeb EKP nõukogu.35.6. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama vaidlusi, mis puudutavad aluslepingutest ja käesolevast põhikirjast tulenevate kohustuste täitmist riigi keskpanga poolt. Kui EKP on arvamusel, et riigi keskpank ei ole täitnud käesolevast põhikirjast tulenevat kohustust, esitab ta selles asjas põhjendatud arvamuse, olles eelnevalt andnud asjassepuutuvale riigi keskpangale võimaluse esitada oma märkused. Kui asjassepuutuv riigi keskpank ei nõustu arvamusega EKP määratud tähtaja jooksul, võib viimane anda asja Euroopa Liidu Kohtusse.Artikkel 36Personal36.1. Juhatuse ettepaneku põhjal kehtestab EKP nõukogu EKP personali teenistustingimused.36.2. Euroopa Liidu Kohus on pädev lahendama kõiki vaidlusi EKP ja tema töötajate vahel neis piirides ja tingimustel, mis on sätestatud teenistustingimustes.Artikkel 37 (endine artikkel 38)Ametisaladus37.1. EKP ja riikide keskpankade juhtorganite liikmed ja personal ei tohi isegi pärast oma ametikohustuste lõppemist avalikustada ametisaladuse pidamise kohustuse alla kuuluvat informatsiooni.37.2. Isikute suhtes, kellele on kättesaadavad andmed, mille puhul liidu õigusaktid näevad ette saladuse pidamise kohustuse, rakendatakse nimetatud õigusakte.Artikkel 38 (endine artikkel 39)Allkirjaõiguslikud isikudEKP kohustus kolmandate isikute ees tekib presidendi või juhatuse kahe liikme või presidendi poolt EKP nimel alla kirjutama volitatud kahe EKP töötaja allkirja alusel.Artikkel 39 (endine artikkel 40)Privileegid ja immuniteedidEuroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli tingimuste kohaselt on EKPl liikmesriikide territooriumil need privileegid ja immuniteedid, mis on vajalikud tema ülesannete täitmiseks.VIII PEATÜKKPÕHIKIRJA PARANDAMINE JA TÄIENDAVAD ÕIGUSAKTIDArtikkel 40 (endine artikkel 41)Muudatuste tegemise lihtsustatud menetlus40.1. Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikega 3 võivad käesoleva põhikirja artikleid 5.1–5.3, 17–18, 19.1, 22–24, 26, 32.2–32.4 ja 32.6, artikli 33.1 punkti a ja artiklit 36 muuta Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kohaselt kas EKP soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist komisjoniga või ühehäälselt komisjoni ettepaneku põhjal ja pärast konsulteerimist EKPga.40.2. Artiklit 10.2 võib muuta Euroopa Ülemkogu otsusega, kes teeb otsuse ühehäälselt kas Euroopa Keskpanga soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja komisjoniga või komisjoni soovituse põhjal ja pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendi ja Euroopa Keskpangaga. Need muudatused ei jõustu enne, kui liikmesriigid on need heaks kiitnud kooskõlas oma vastavate põhiseadusest tulenevate nõuetega.40.3 Käesoleva artikli alusel tehtud EKP soovitus nõuab EKP nõukogu ühehäälset otsust.Artikkel 41 (endine artikkel 42)Täiendavad õigusaktidKooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõikega 4 võtab nõukogu vastu käesoleva põhikirja artiklites 4, 5.4, 19.2, 20, 28.1, 29.2, 30.4 ja 34.3 osutatud sätted, tehes otsuse komisjoni ettepaneku põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja EKPga või EKP soovituse põhjal ning pärast konsulteerimist Euroopa Parlamendiga ja komisjoniga.IX PEATÜKKÜLEMINEKU- JA MUUD SÄTTED EKP KOHTAArtikkel 42 (endine artikkel 43)Üldsätted42.1. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 139 lõikes 1 märgitud erandist tuleneb, et järgmised käesoleva põhikirja artiklid ei anna asjassepuutuvatele liikmesriikidele mingeid õigusi ega pane neile mingeid kohustusi: 3, 6, 9.2, 12.1, 14.3, 16, 18, 19, 20, 22, 23, 26.2, 27, 30, 31, 32, 33, 34 ja 49.42.2. Liikmesriikide keskpangad, mille suhtes kehtib nimetatud lepingu artikli 139 lõikest 1 tulenev erand, säilitavad oma rahapoliitilised volitused vastavalt nende riikide seadustele.42.3. "Liikmesriigid" asemel loetakse kooskõlas nimetatud lepingu artikli 139 lõikega 4 "liikmesriigid, mille rahaühik on euro" käesoleva põhikirja järgmistes artiklites: 3, 11.2 ja 19.42.4. "Riikide keskpangad" asemel loetakse „nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro käesoleva põhikirja järgmistes artiklites: 9.2, 10.2, 10.3, 12.1, 16, 17, 18, 22, 23, 27, 30, 31, 32, 33.2 ja 49.42.5. "Osanikud" asemel loetakse "nende liikmesriikide keskpangad, mille rahaühik on euro" artiklites 10.3 ja 33.1.42.6. "EKP märgitud kapital" asemel loetakse "EKP kapital, mis on märgitud nende liikmesriikide keskpankade poolt, mille rahaühik on euro" artiklites 10.3 ja 30.2.Artikkel 43 (endine artikkel 44)EKP ülesanded üleminekuperioodilEKP võtab üle need Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 141 lõikes 2 osutatud ERI endised ülesanded, mis ühe või enama liikmesriigi suhtes tehtud erandi tõttu tuleb pärast euro kasutuselevõttu veel täita.EKP annab nõu nimetatud lepingu artiklis 140 täpsustatud erandite kehtetuks tunnistamise otsuse ettevalmistamisel.Artikkel 44 (endine artikkel 45)EKP üldnõukogu44.1. Ilma et see piiraks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 129 lõike 3 kohaldamist, luuakse EKP kolmanda otsuseid tegeva organina üldnõukogu.44.2. Üldnõukogusse kuuluvad EKP president ja asepresident ning riikide keskpankade juhatajad. Teised juhatuse liikmed võivad üldnõukogu istungitest osa võtta hääleõiguseta.44.3. Üldnõukogu kohustused on täielikult loetletud käesoleva põhikirja artiklis 46.Artikkel 45 (endine artikkel 46)Üldnõukogu kodukord45.1. EKP üldnõukogu eesistujaks on EKP president või tema äraolekul asepresident.45.2. Nõukogu president ja komisjoni liige võivad üldnõukogu istungitest osa võtta hääleõiguseta.45.3. Üldnõukogu istungid valmistab ette president.45.4. Erandina artiklist 12.3 võtab üldnõukogu vastu oma kodukorra.45.5. Üldnõukogu sekretariaadi tagab EKP.Artikkel 46 (endine artikkel 47)Üldnõukogu kohustused46.1. Üldnõukogu:- täidab artiklis 43 nimetatud ülesandeid;- aitab kaasa artiklites 4 ja 25.1 nimetatud nõuandvate funktsioonide täitmisele.46.2. Üldnõukogu aitab kaasa:- artiklis 5 nimetatud statistilise informatsiooni kogumisele;- artiklis 15 nimetatud EKP aruandlusele;- artikli 26 kohaldamiseks vajalike artiklis 26.4 nimetatud eeskirjade kehtestamisele;- artikli 29 kohaldamiseks vajalike artiklis 29.4 nimetatud kõigi muude meetmete võtmisele;- artiklis 36 nimetatud EKP personali teenistustingimuste sätestamisele.46.3. Üldnõukogu aitab kaasa vajalike ettevalmituste tegemisel nende liikmesriikide, mille suhtes on kehtestatud erand, vääringute vahetuskursside tagasivõtmatuks fikseerimiseks euro suhtes, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikes 3.46.4. EKP president informeerib üldnõukogu EKP nõukogu otsustest.Artikkel 47 (endine artikkel 48)Üleminekusätted EKP kapitali kohtaKooskõlas artikliga 29.1 määratakse igale riigi keskpangale osakaal EKP kapitali märkimise alustes. Erandina artiklist 28.3 ei maksa need liikmesriigid, mille suhtes kehtib erand, sisse oma märgitud kapitali, välja arvatud juhul, kui üldnõukogu vähemalt kaht kolmandikku EKP märgitud kapitalist ja vähemalt poolt osanikest esindava häälteenamusega otsustab, et minimaalne protsent tuleb sisse maksta panusena EKP tegutsemiskuludesse.Artikkel 48 (endine artikkel 49)EKP kapitali, reservide ja varude edasilükatud maksed48.1. Kui liikmesriigi suhtes kehtestatud erand on kehtetuks tunnistatud, maksab tema keskpank oma osa EKP märgitud kapitalist sisse samal määral kui nende liikmesriikide keskpangad, mille suhtes ei kehti erand, ning teeb ülekande EKP välisvaluutareservi vastavuses artikliga 30.1. Ülekantava summa suurus määratakse, korrutades artikli 30.1 põhjal juba EKPsse ülekantud välisvaluutareservi jooksva vahetuskursi alusel määratud euro väärtust asjassepuutuva riigi keskpanga märgitud osade arvu ja teiste riikide keskpankade poolt juba sissemakstud osade arvu suhtega.48.2. Lisaks maksele, mis tuleb teha kooskõlas artikliga 48.1, maksab asjassepuutuv keskpank oma osa EKP reservidesse, reservidega võrdsustatud varudesse ja summadesse, mis veel tuleb määrata reservidesse ja varudesse vastavalt kasumiaruandele, mis on koostatud erandi kehtetuks tunnistamisele eelneva aasta 31. detsembri seisuga. Makstav summa määratakse, korrutades eespool määratletud ja EKP heakskiidetud bilansis näidatud reservide kogused asjassepuutuva keskpanga märgitud osade arvu ja teiste keskpankade poolt juba sissemakstud osade arvu suhtega.48.3. Kui ühest või mitmest riigist saab liikmesriik ja nende riikide keskpankadest EKPS osa, suurendatakse automaatselt EKP märgitud kapitali ning välisvaluutareservi limiiti, mida võib EKPle üle kanda. Suurendamise kindlaksmääramiseks korrutatakse vastavad kehtivad summad arvuga, mis väljendab asjaomaste liikmeks astuvate keskpankade osakaalu ja juba EKPS liikmeks olevate keskpankade osakaalu suhet suurenenud kapitalis. Iga riigi keskpanga osakaal kapitalis arvutatakse analoogiliselt artikliga 29.1 ja artikli 29.2 kohaselt. Statistiliste andmete jaoks kasutatakse neidsamu võrdlusperioode, mida kohaldati viimasel viie aasta järel toimunud osakaalu korrigeerimisel artikli 29.3 alusel.Artikkel 49 (endine artikkel 52)Liikmesriikide valuutade pangatähtede vahetusPärast vahetuskursside lõplikku kindlaksmääramist vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 140 lõikele 3 võtab EKP nõukogu vajalikud meetmed, et tagada lõplikult kindlaksmääratud vahetuskurssidega pangatähtede vahetus riikide keskpankades nende vastavas nimiväärtuses.Artikkel 50 (endine artikkel 53)Üleminekusätete kohaldatavusKuni on liikmesriike, mille suhtes on kehtestatud erand, kohaldatakse artikleid 42–47.--------------------------------------------------


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 114 HR 4234 IH: Primary Care Physician Reentry Act of 2015
 U.S. House of Representatives
 2015-12-10
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I
 114th CONGRESS
 1st Session
 H. R. 4234
 IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVES
 December 10, 2015
 Mr. Sarbanes introduced the following bill; which was referred to the Committee on Energy and Commerce
 A BILL
 To establish a demonstration program to facilitate physician reentry into clinical practice to
 provide primary health services.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Primary Care Physician Reentry Act of 2015. 2.FindingsCongress finds as follows:
 (1)According to the Association of American Medical Colleges— (A)the shortage of primary care physicians will reach 45,000 by the year 2020, as fewer than 20 percent of medical students choose to enter primary care medicine; and
 (B)the overall shortage of physicians in the United States is expected to surpass 130,000 by 2025. (2)Medical schools in the United States train only approximately 18,000 new physicians every year.
 (3)The Department of Health and Human Services estimates that the United States needs at least 16,000 more primary care physicians.
 (4)According to a survey of 1,600 pediatricians over the age of 50 conducted by the Association of American Medical Colleges and the American Academy of Pediatrics, 22 percent of female pediatricians took extended leave (6 months or more) from medicine, compared to only 6.5 percent of male pediatricians. Seventy-one percent of the female pediatricians who took extended leave did so to care for a child or family member.
 3.Reentry program for physicians
 (a)Activities of the Secretary
 (1)Establishment of demonstration programThe Secretary of Health and Human Services (referred to in this section as the Secretary) shall establish a demonstration program to assist the development of innovative programs that facilitate physician reentry into clinical practice to provide primary health services. Under such demonstration program, the Secretary shall—
 (A)award one grant, on a competitive basis, to an eligible entity described in subsection (b) in each of the 10 regions served by a regional office of the Department of Health and Human Services to carry out physician reentry projects to assist reentering physicians participating in such projects through any of the activities described in subsection (d); and
 (B)in consultation with key stakeholders and subject to paragraph (2)(B), carry out the administrative activities described in paragraph (2)(A).
 (2)Administrative activities
 (A)In generalFor purposes of paragraph (1)(B), the administrative activities described in this subparagraph are the following:
 (i)Conduct a national needs assessment with regard to the supply of physicians who provide primary health services, using, to the extent feasible, information collected for use in other similar completed or forthcoming studies, such as studies conducted by the Agency for Healthcare Research and Quality and the Health Resources and Services Administration.
 (ii)Develop a database that contains a directory of programs that help physicians reenter clinical practice.
 (iii)Disseminate evidence-based assessments and evaluation tools as such assessments and tools become available to measure the basic core competencies of physicians reentering clinical practice that are consistent with the guidelines published by the Federation of State Medical Boards for such physicians.
 (iv)Assist State regulatory authorities and hospital credentialing committees to structure requirements for physicians to return to clinical practice in a manner that ensures patient safety while addressing the burdens on such reentering physicians.
 (B)LimitationThe Secretary shall use not more than 15 percent of the funds appropriated to carry out this section to carry out the activities described in subparagraph (A).
 (b)Eligible entitiesEntities eligible to receive a grant under this section are the following: (1)A State (as defined in section 2(f) of the Public Health Service Act, 42 U.S.C. 201(f)).
 (2)A hospital. (3)An academic medical center.
 (4)A medical school. (5)A health center (as defined in section 330(a) of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 254b(a))).
 (6)A teaching health center. (7)A nonprofit organization with a demonstrated history or expertise in providing physician education and with the ability to offer programs specifically targeted at reentering physicians.
 (c)ApplicationIn order to receive a grant under this section, an eligible entity shall submit to the Secretary an application at such time, in such manner, and containing such information as the Secretary may require.
 (d)Uses of FundsAn eligible entity that receives funds under this section shall use such funds to carry out a physician reentry project to assist reentering physicians participating in the project through any of the following activities:
 (1)Training such reentering physicians to reenter clinical practice. (2)Paying credentialing fees and other fees that are necessary for such reentering physicians to reenter clinical practice.
 (3)Paying the salaries of such reentering physicians who are so eligible to reenter clinical practice during the period for which such physicians provide primary health services at a center described in subsection (e)(1).
 (4)Providing loan repayment assistance and other financial assistance, including scholarships and grants for education and training, to such reentering physicians.
 (e)Requirements of reentry physicians To participate in projectsTo be eligible to participate in a physician reentry project carried out by an eligible entity under this section, a reentering physician shall provide assurances satisfactory to the Secretary that the physician will comply with the following:
 (1)Service locationsThe reentering physician shall provide primary health services at— (A)a health center (as defined in section 330(a) of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 254b(a)));
 (B)a Veterans Administration Medical Center if the Secretary of Veterans Affairs certifies that there is a shortage of physicians at such medical center; or
 (C)a school-based health center (as defined in section 2110(c)(9) of the Social Security Act (42 U.S.C. 1397jj(c)(9))).
 (2)Length of serviceThe reentering physician shall provide such services at such a center, consistent with paragraph (1), for not less than 2 years.
 (f)Liability protectionsFor purposes of section 224 of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 233), a reentering physician participating in a physician reentry project under this section shall be deemed to be an employee of the Public Health Service working within the scope of such employment with respect to primary health services provided by such reentering physician at a center described in subsection (e)(1) under the terms of such participation in such project. The remedy against the United States for a physician described in paragraph (2) who is deemed to be an employee of the Public Health Service pursuant to the previous sentence shall be exclusive of any other civil action or proceeding to the same extent as the remedy against the United States is exclusive pursuant to subsection (a) of such section.
 (g)Annual review and reportFor any year during which the demonstration program under this section is carried out, the Secretary shall conduct a review and comprehensive evaluation of such program and shall prepare and submit to Congress a report assessing such program, including an assessment of the performance of the reentering physicians who participate in physician reentry projects under such program.
 (h)Reentering physicians
 (1)DefinitionSubject to paragraph (2), for purposes of this section, the term reentering physician means an individual— (A)who is a physician (as defined in section 1861(r)(1) of the Social Security Act, 42 U.S.C. 1395x(r)(1));
 (B)who received training in primary care or primary health services, including family medicine, internal medicine, pediatrics, obstetrics and gynecology, dentistry, and mental health.
 (C)who was previously (and may currently be) legally authorized to practice medicine and surgery by a State;
 (D)who previously engaged in the clinical practice of medicine, but who is not currently engaged in the clinical practice of medicine and has not been engaged in such practice for a period of 2 years or such longer period determined to be sufficient by the Secretary; and
 (E)who provides assurances satisfactory to the Secretary and the respective State licensing board that the individual will return to clinical practice in the discipline in which such individual was trained or certified, including, if applicable, by regaining necessary training and certification for legal authorization to practice medicine and surgery by a State.
 (2)ExclusionsFor purposes of this section, the term reentering physician does not include an individual if— (A)such individual has failed to complete an obligation to provide health care services under a Federal, State, or local program (including any period of obligated service under subpart III of part D of title III of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 254l et seq.)); or
 (B)the individual has a debt due to the United States. (i)Primary health services definedFor purposes of this section, the term primary health services has the meaning given such term in section 331(a)(3) of the Public Health Service Act (42 U.S.C. 254d(a)(3)).
 (j)Authorization of appropriationsThere is authorized to be appropriated to carry out this section such sums as may be necessary for fiscal year 2016.


jurisdiction: EU

text:
 Svarbus teisinis pranešimas
 |
 52005PC0616
 Pasiūlymas Tarybos reglamentas iš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui /* KOM/2005/0616 galutinis */
 [pic] | EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA |Briuselis, 6.12.2005KOM(2005) 616 galutinisPasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui(pateikta Komisijos)AIŠKINAMASIS MEMORANDUMASPASIūLYMO APLINKYBėS |110 | Pasiūlymo pagrindas ir tikslai Šis pasiūlymas yra susijęs su 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[1], taikymu tyrimo procedūroje dėl medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importo. |120 | Bendrosios aplinkybės Šis pasiūlymas pateikiamas atsižvelgiant į pagrindinio reglamento įgyvendinimą ir yra parengtas remiantis tyrimu, atliktu pagal pagrindiniame reglamente nustatytus esminius ir procedūrinius reikalavimus. |139 | Pasiūlymo srityje taikomos nuostatos Tarybos reglamentas (EB) Nr. 74/2004[2], nustatantis galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui į Bendriją. Naujiems eksportuotojams į Bendriją siūloma suteikti naujo importuotojo statusą. |141 | Derėjimas su kitomis Sąjungos politikos sritimis ir tikslais Netaikoma. |KONSULTACIJOS SU SUINTERESUOTOSIOMIS šALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMAS |Konsultacijos su suinteresuotosiomis šalimis |219 | Atliekant tyrimą, su šia procedūra susijusios suinteresuotos šalys, remdamosi pagrindiniame reglamente numatytomis nuostatomis, jau turėjo galimybę ginti savo interesus. |Tiriamųjų duomenų rinkimas ir naudojimas |229 | Nepriklausomo tyrimo neprireikė. |230 | Poveikio vertinimas Šis pasiūlymas yra parengtas įgyvendinant pagrindinį reglamentą. Pagrindiniame reglamente nėra numatomas bendras poveikio vertinimas, bet jame yra pateiktas išsamus būtinų įvertinti sąlygų sąrašas. |TEISINIAI PASIūLYMO ASPEKTAI |305 | Siūlomų veiksmų santrauka Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui į Bendriją. Kadangi svarstomo produkto eksportuotojų (gamintojų) Indijoje yra daug, pradiniam tyrimui buvo atrinkta eksportuojančių gamintojų imtis. Tyrimui atrinktoms bendrovėms buvo nustatyti individualūs muitų tarifai nuo 4,4 % iki 10,4 %, o kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos tyrimui, buvo nustatytas 7,6 % muito tarifas. 10,4 % muito tarifas buvo nustatytas bendrovėms, kurios arba nepranešė apie save, arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą. Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje numatyta galimybė Indijos eksportuotojams (gamintojams), kurie atitinka tame straipsnyje išdėstytus kriterijus, taikyti tokį patį režimą kaip tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (toliau – naujo importuotojo statusas). Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2143/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 74/2004, 1 straipsnį, prie Indijos eksportuotojų (gamintojų), išvardytų Reglamento (EB) Nr. 74/2004 priedo sąraše, buvo pridėtos penkiolika bendrovių. Trylika Indijos eksportuotojų (gamintojų) prašė naujo importuotojo statuso įtraukiant jų pavadinimus į sąrašą bendrovių, kurioms taikomas 7,6 % vidutinis svertinis muitas. Todėl Tarybai siūloma priimti pridedamą pasiūlymą dėl Reglamento, kuris kaip galima greičiau turėtų būti paskelbtas Oficialiajame leidinyje. |310 | Teisinis pagrindas 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių, su paskutiniais pakeitimais, padarytais 2004 m. kovo 8 d. Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 74/2004. |329 | Subsidiarumo principas Pasiūlymas priklauso išimtinei Bendrijos kompetencijai. Todėl subsidiarumo principas netaikomas. |Proporcingumo principas Pasiūlymas atitinka proporcingumo principą dėl šios(-ių) priežasties(-čių): |331 | Veiksmų pobūdis yra aprašomas pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente, nesuteikiant galimybės taikyti šalies sprendimą. |332 | Nuoroda apie Bendrijai, šalių vyriausybėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms, ūkio subjektams ir piliečiams tenkančios finansinės bei administracinės naštos mažinimą ir jos proporcingumą pasiūlymo tikslui netaikoma. |Pasirinkta priemonė |341 | Siūlomos priemonės: reglamentas. |342 | Kitos priemonės nėra laikomos tinkamomis dėl šios(-ių) priežasties(-čių). Pirmiau minėtame pagrindiniame reglamente nenumatoma alternatyvi galimybė rinktis. |POVEIKIS BIUDžETUI |409 | Pasiūlymas neturi poveikio Bendrijos biudžetui. |1. PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASiš dalies keičiantis Tarybos reglamentą (EB) Nr. 74/2004, nustatantį galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importuiEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,atsižvelgdama į 1997 m. spalio 6 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 2026/97 dėl apsaugos nuo subsidijuoto importo iš Europos bendrijos narėmis nesančių valstybių (toliau – pagrindinis reglamentas)[3].atsižvelgdama į 2004 m. sausio 13 d. Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004[4], nustatančio galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kurios kilmės šalis yra Indija, importui, 2 straipsnį,atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą, pateiktą pasitarus su Patariamuoju komitetu,kadangi:A. ANKSTESNĖ PROCEDŪRA(1) Reglamentu (EB) Nr. 74/2004 Taryba nustatė galutinį kompensacinį muitą medvilninės patalynės, kuri klasifikuojama KN kodais ex 6302 21 00 (IBT kodai 6302 21 00 81, 6302 21 00 89), ex 6302 22 90 (IBT kodas 6302 22 90 19), ex 6302 31 00 (IBT kodas 6302 31 00 90) ir ex 6302 32 90 (IBT kodas 6302 32 90 19) ir kurios kilmės šalis yra Indija, importui į Bendriją. Kadangi bendradarbiaujančių šalių yra daug, tyrimui buvo atrinkta Indijos eksportuojančių gamintojų imtis ir tyrimui atrinktoms bendrovėms buvo nustatyti individualūs muitų tarifai nuo 4,4 % iki 10,4 %, o kitoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, kurios nebuvo atrinktos tyrimui, buvo nustatytas 7,6 % muito tarifas. 10,4 % muito tarifas buvo nustatytas bendrovėms, kurios arba nepranešė apie save, arba nebendradarbiavo atliekant tyrimą.(2) Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje nustatyta, kad jei naujas Indijos eksportuojantis gamintojas pateikia Komisijai pakankamai įrodymų, kad tyrimo laikotarpiu (nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.) jis neeksportavo į Bendriją 1 straipsnio 1 dalyje nurodytų produktų (toliau – pirmasis kriterijus); ir jis nėra susijęs su jokiu Indijos eksportuotoju arba gamintoju, kuriam taikomos tuo reglamentu nustatytos antisubsidinės priemonės (toliau – antrasis kriterijus); jis faktiškai eksportavo į Bendriją svarstomus produktus praėjus tyrimo laikotarpiui, kuriuo remiantis buvo nustatytos priemonės, arba jis yra neatšaukiamai įsipareigojęs eksportuoti į Bendriją didelius kiekius (toliau – trečiasis kriterijus); tada to Reglamento 1 straipsnio 3 dalis gali būti pakeista, nustatant naujam eksportuojančiam gamintojui muito tarifą, kuris taikomas tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms, t. y. 7,6 % muito tarifą.(3) Pagal Tarybos reglamento (EB) Nr. 2143/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 74/2004, prie Indijos eksportuotojų (gamintojų), išvardytų Reglamento (EB) Nr. 74/2004 priedo sąraše, buvo pridėtos penkiolika bendrovių.B. NAUJŲ EKSPORTUOTOJŲ (GAMINTOJŲ) PRAŠYMAI(4) Trylika Indijos bendrovių pateikė prašymą, kad joms būtų taikomas toks pats režimas kaip bendrovėms, kurios bendradarbiauja pradiniame tyrime, bet nebuvo atrinktos (toliau – naujo importuotojo statusas).(5) Keturios Indijos bendrovės, prašančios naujo importuotojo statuso, neatsakė į klausimyną, o viena bendrovė nepateikė papildomos informacijos, kurios buvo paprašyta po to, kai ji ne iki galo atsakė į klausimyną. Todėl nebuvo galimybės patikrinti, ar šios bendrovės atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje nustatytus kriterijus, ir jų prašymai buvo atmesti.(6) Likusios aštuonios bendrovės atsakė į klausimyną, skirtą patikrinti, ar bendrovės atitinka Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnio nuostatas.(7) Įrodymai, kuriuos pateikė penki pirmiau minėti Indijos eksportuotojai (gamintojai), laikomi pakankamais, kad šioms bendrovėms būtų nustatytas muito tarifas, taikomas tyrimui neatrinktoms bendradarbiaujančioms bendrovėms (t. y. 7,6 %) ir kad jos būtų įtrauktos į eksportuotojų (gamintojų) sąrašą, pateiktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004, iš dalies pakeisto Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004, priede (toliau – priedas).(8) Iš trijų likusių Indijos eksportuotojų (gamintojų) du eksportavo svarstomą produktą į Bendriją pradinio tyrimo laikotarpiu (t. y. nuo 2001 m. spalio 1 d. iki 2002 m. rugsėjo 30 d.), o viena bendrovė negalėjo pateikti įrodymų, kad ji tyrimo laikotarpiu neeksportavo į Bendriją.(9) Esant tokioms aplinkybėms, buvo nuspręsta, kad minėtos trys bendrovės neatitinka bent vieno iš kriterijų, nustatytų Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004 2 straipsnyje, t. y. pirmojo kriterijaus. Todėl jų reikalavimai turėjo būti atmesti.(10) Bendrovės, kurioms nebuvo suteiktas naujo importuotojo statusas, buvo informuotos apie šio sprendimo priežastis ir joms buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę raštu.(11) Visi suinteresuotųjų šalių pateikti argumentai ir pareiškimai, kurie buvo pagrįsti, buvo išanalizuoti ir į juos buvo tinkamai atsižvelgta.PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:1 straipsnisĮ Indijos eksportuotojų/gamintojų sąrašą, pateiktą Tarybos reglamento (EB) Nr. 74/2004, su pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004, priede, įtraukiamos šios bendrovės:Bendrovė | Miestas |Alok Industries Limited | Mumbajus |Texel Industries | Chenai |Textrade International Private Limited | Mumbajus |Welspun India Limited | Mumbajus |Yellows Spun and Linens Private Limited | Mumbajus |2 straipsnisŠis reglamentas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta Briuselyje,Tarybos varduPirmininkas [1] OL L 288, 1997 10 21, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).[2] OL L 12, 2004 1 17, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 (OL L 370, 2004 12 17, p. 1).[3] OL L 288, 1997 10 21, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 461/2004 (OL L 77, 2004 3 13, p. 12).[4] OL L 12, 2004 1 17, p. 1, Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Tarybos reglamentu (EB) Nr. 2143/2004 (OL L 370, 2004 12 17, p. 1).


text:
N° C 33/4 Journal officiel des Communautés européennes 10. 4. 68
 COMMISSION
 COMMISSION ADMINISTRATIVE POUR LA SÉCURITÉ SOCIALE
 DES TRAVAILLEURS MIGRANTS
 DÉCISION N° 64
 du 23 novembre 1967
 concernant l'interprétation du paragraphe 1 de l'article 40 du règlement n° 3
 LA COMMISSION ADMINISTRATIVE DE LA COM- considérant que, par son arrêt dans l'affaire 75-63,
 MUNAUTÉ ÉCONOMIQUE EUROPÉENNE POUR LA la Cour de justice des Communautés européennes a
 SÉCURITÉ SOCIALE DES TRAVAILLEURS MIGRANTS, constaté que « la notion de travailleurs salariés ou
 assimilés » utilisée par le règlement n° 3 a, au même
 titre que le terme « travailleurs » des articles 48 à 51
 saisie de la question de savoir si un travailleur salarié du traité, une portée communautaire » ; qu'elle vise
 ou assimilé, bénéficiaire de prestations en espèces de « tous ceux qui, en tant que tels, et dans quelque
 l'assurance maladie-maternité et dont le contrat de appellation que ce soit, se trouvent couverts par les
 travail vient d'être résilié, continue à avoir droit aux différents systèmes nationaux de sécurité sociale » ;
 allocations familiales, en vertu du paragraphe 1 de
 l'article 40 du règlement n° 3 concernant la sécurité
 sociale des travailleurs migrants, pour des enfants
 qui résident ou sont élevés sur le territoire d'un État considérant que, dans le même arrêt, la Cour de
 membre autre que l'État compétent, lorsque la justice des Communautés européennes a souligné que
 législation d'allocations familiales de l'État compé- « l'article 4 du règlement n° 3 fait mention des tra-
 tent s'applique sans condition d'emploi ou d'activité vailleurs salariés ou assimilés qui sont «ou ont été »
 professionnelle à tous les enfants qui ont leur domicile soumis à la législation de l'un ou plusieurs des États
 ou leur résidence habituelle ou qui sont élevés sur le membres ; que le traité et le règlement n° 3 n'ont
 territoire de cet État ; donc pas entendu protéger restrictivement le seul
 travailleur actuel, mais qu'ils tendent logiquement à
 protéger aussi celui qui, ayant quitté son emploi, est
 vu l'alinéa a) de l'article 43 du règlement n° 3, aux susceptible d'en occuper un autre ;
 termes duquel elle est chargée de régler toute
 question d'interprétation découlant des dispositions
 de ce règlement ; considérant que le bénéficiaire de prestations en
 espèces de l'assurance maladie-maternité, lesquelles
 ont pour objet, en se substituant au salaire, d'assurer
 considérant que le problème soulevé se ramène à la la subsistance pendant les périodes d'interruption
 question de savoir si l'intéressé est à considérer temporaire de travail, doit être assimilé à un tra-
 comme « travailleur salarié ou assimilé » au sens de vailleur salarié, également pour l'octroi d'allocations
 l'article 40 du règlement n° 3 ; familiales ;
 ---pagebreak--- 10. 4. 68 Journal officiel des Communautés européennes N° C 33/5
 considérant que ce qui vient d'être dit est valable fessionnelle à tous les enfants qui ont leur «domicile »
 également pour les bénéficiaires de prestations d'ac- ou leur « résidence habituelle » ou qui sont «élevés »
 cidents du travail et de maladies professionnelles pour sur le territoire de cet État, les allocations familiales
 une incapacité temporaire de travail, ainsi que les sont dues en vertu du paragraphe 1 de l'article 40
 bénéficiaires de prestations de chômage ; du règlement n° 3, pendant les périodes au cours
 desquelles sont dues des prestations en espèces de
 délibérant dans les conditions visées au paragraphe 2 l'assurance maladie-maternité, des prestations pour
 de l'article 44 du règlement n° 3, incapacité temporaire de l'assurance accidents de
 travail et maladies professionnelles, même lorsque le
 contrat de travail a été résilié, ainsi que pendant les
 DÉCIDE :
 périodes de chômage indemnisables et, le cas échéant,
 pendant le délai de carence précédant ces différentes
 Lorsque la législation de l'État compétent ne prévoit périodes.
 pas dans quelle mesure les périodes d'incapacité
 temporaire de travail ou de chômage sont prises en Le président
 considération pour l'attribution des allocations fami-
 liales, mais s'applique sans condition d'activité pro- K. JANTZ


text:
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 202/298
 PRÓTACAL (Uimh. 22)
 MAIDIR LE SEASAMH NA DANMHAIRGE
 TÁ NA hARDPHÁIRTITHE CONARTHACHA,
 AG MEABHRÚ DÓIBH an Chinnidh ó na Cinn Stáit nó Rialtais, ag teacht le chéile dóibh i dtionól na Comhairle Eorpaí i nDún Éideann ar an 12 Nollaig 1992, maidir le fadhbanna áirithe arna dtógáil ag an Danmhairg maidir leis an gConradh ar an Aontas Eorpach,
 TAR ÉIS A THABHAIRT DÁ nAIRE seasamh na Danmhairge maidir le Saoránacht, le hAontas Eacnamaíoch agus Airgeadaíochta, leis an mBeartas Cosanta agus le Ceartas agus Gnóthaí Baile mar atá sé leagtha síos i gCinneadh Dhún Éideann,
 ÓS FEASACH DÓIBH go ndéanfaidh leanúint faoi na Conarthaí de na socruithe dlí a d'eascair ó Chinneadh Dhún Éideann rannpháirtíocht na Danmhairge i réimsí tábhachtacha den chomhar san Aontas a theorannú go suntasach agus gurb é lár leas an Aontais iomláine an acquis a áirithiú i réimse na saoirse, na slándála agus an cheartais,
 ÓS MIAN LEO mar sin creat dlí a bhunú a thabharfaidh rogha don Danmhairg a bheith rannpháirteach i nglacadh na mbeart arna mbeartú ar bhonn Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus ag fáiltiú dóibh roimh intinn na Danmhairge leas a bhaint as an rogha sin nuair is féidir i gcomhréir lena riachtanais bhunreachtúla,
 AG TABHAIRT DÁ nAIRE nach gcoiscfidh an Danmhairg na Ballstáit eile ar a gcomhar a fhorbairt tuilleadh i ndáil le bearta nach bhfuil ina gceangal ar an Danmhairg,
 AG COIMEÁD I gCUIMHNE DÓIBH Airteagal 3 den Phrótacal maidir le acquis Schengen arna lánpháirtiú i gcreat an Aontais Eorpaigh,
 TAR ÉIS COMHAONTÚ ar na forálacha seo a leanas, a chuirfear i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach agus leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh:
 CUID I
 Airteagal 1
 Ní bheidh an Danmhairg rannpháirteach nuair a ghlacfaidh an Chomhairle bearta arna mbeartú de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh. Beidh gá le haontoilíocht chomhaltaí na Comhairle, seachas ionadaí rialtas na Danmhairge, i gcás cinntí na Comhairle nach foláir a ghlacadh d'aon toil.
 Chun críocha an Airteagail seo, saineofar tromlach cáilithe i gcomhréir le hAirteagal 238(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 2
 Ní bheidh aon fhoráil de Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, aon bheart arna ghlacadh de bhun an Teidil sin, aon fhoráil d'aon chomhaontú idirnáisiúnta arna thabhairt i gcrích ag an Aontas de bhun an Teidil sin, ná aon chinneadh ó Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh ag léiriú aon fhoráil nó aon bheart den sórt sin nó aon bheart a leasaíodh nó atá inleasaithe de bhun an Teidil sin ina cheangal nó ina ceangal ar an Danmhairg ná infheidhme inti; agus ní dhéanfaidh aon fhoráil, aon bheart ná aon chinneadh den sórt sin difear ar dhóigh ar bith d'inniúlachtaí, do chearta ná d'oibleagáidí na Danmhairge; agus ní dhéanfaidh aon fhoráil, aon bheart ná aon chinneadh den sórt sin difear ar dhóigh ar bith don acquis Comhphobail ná Aontais ná ní bheidh siad ina gcuid de dhlí an Aontais mar a bheidh feidhm ag an acquis agus an dlí sin maidir leis an Danmhairg. Go háirithe, leanfaidh gníomhartha an Aontais i réimse an chomhair phóilíneachta agus an chomhair bhreithiúnaigh in ábhair choiriúla a glacadh sula dtiocfaidh Conradh Liospóin i bhfeidhm agus a ndearnadh leasú orthu de cheangal a bheith acu ar an Danmhairg agus de bheith infheidhme maidir léi, gan athrú.
 Airteagal 2a
 Beidh feidhm ag Airteagal 2 den Phrótacal seo freisin maidir leis na rialacha sin a leagtar síos ar bhonn Airteagal 16 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh a bhaineann le daoine aonair a chosaint i dtaca le sonraí pearsanta a bheith á bpróiseáil ag na Ballstáit nuair atá gníomhaíochtaí á gcur i gcrích acu a thig faoi raon feidhme Chaibidil 4 nó Chaibidil 5 de Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh sin.
 Airteagal 3
 Ní iompróidh an Danmhairg aon iarmhairtí airgeadais a ghabhann le bearta dá dtagraítear in Airteagal 1, seachas costais riarthacha a thabhóidh na hinstitiúidí.
 Airteagal 4
 1. Cinnfidh an Danmhairg, laistigh de thréimhse sé mhí tar éis don Chomhairle beart a ghlacadh ar thogra nó tionscnamh chun cur le acquis Schengen atá folaithe leis an gCuid seo, an gcuirfidh sí an beart sin chun feidhme ina dlí náisiúnta. Má chinneann sí é sin a dhéanamh, cruthóidh an beart sin oibleagáid faoin dlí idirnáisiúnta idir an Danmhairg agus na Ballstáit eile a mbeidh an beart ina cheangal orthu.
 2. Má chinneann an Danmhairg gan beart ón gComhairle dá dtagraítear i mír 1 a chur chun feidhme, déanfaidh na Ballstáit a mbeidh an beart sin ina cheangal orthu agus an Danmhairg na bearta iomchuí a bheidh le glacadh a mheas.
 CUID II
 Airteagal 5
 I dtaca le bearta arna nglacadh ag an gComhairle de bhun Airteagal 26(1), Airteagal 42 agus Airteagail 43 go 46 den Chonradh ar an Aontas Eorpach, ní bhíonn an Danmhairg rannpháirteach i ndréachtú agus cur chun feidhme cinntí agus gníomhaíochtaí de chuid an Aontais a bhfuil impleachtaí cosanta acu. Dá bhrí sin, ní bheidh an Danmhairg rannpháirteach i nglacadh na mbeart sin. Ní choiscfidh an Danmhairg na Ballstáit eile ar a gcomhar a fhorbairt tuilleadh sa réimse sin. Ní bheidh d'iallach ar an Danmhairg rannchuidiú le maoiniú an chaiteachais oibríochtúil a thig ó na bearta sin ná cumais mhíleata a chur ar fáil don Aontas.
 Beidh gá le haontoilíocht chomhaltaí na Comhairle, seachas ionadaí rialtas na Danmhairge, do ghníomhartha na Comhairle nach foláir a ghlacadh d'aon toil.
 Chun críocha an Airteagail seo, saineofar tromlach cáilithe i gcomhréir le hAirteagal 238(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 CUID III
 Airteagal 6
 Ní bheidh feidhm ag Airteagail 1, 2 agus 3 maidir le bearta ag cinneadh na dtríú tíortha a mbeidh ar a náisiúnaigh víosa a bheith ina seilbh acu nuair a bheidh teorainneacha seachtracha na mBallstát á dtrasnú acu, ná ar bhearta maidir le formáid chomhionann do víosaí.
 CUID IV
 Airteagal 7
 Féadfaidh an Danmhairg tráth ar bith, i gcomhréir lena rialacha bunreachtúla, a chur in iúl do na Ballstáit eile nach mian léi leas a bhaint a thuilleadh as an Prótacal seo nó cuid de. Sa chás sin, cuirfidh an Danmhairg i bhfeidhm go hiomlán na bearta ábhartha uile a bheidh i bhfeidhm ag an am sin arna nglacadh i gcreat an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 8
 1. Tráth ar bith agus gan dochar d'Airteagal 7, féadfaidh an Danmhairg, i gcomhréir lena rialacha bunreachtúla, fógra a thabhairt do na Ballstáit eile gurb éard é Cuid I den Phrótacal seo, amhail ón gcéad lá den mhí i ndiaidh an fhógra, na forálacha san Iarscríbhinn. Sa chás sin, déanfar Airteagail 5 go 8 a athuimhriú dá réir.
 2. Sé mhí tar éis an dáta a ghabhfaidh éifeacht leis an bhfógra dá dtagraítear i mír 1, beidh acquis Schengen uile agus bearta arna nglacadh chun cur leis an acquis sin, a bhí ina gceangal ar an Danmhairg go dtí sin mar oibleagáidí faoin dlí idirnáisiúnta, ina gceangal ar an Danmhairg mar chuid de dhlí an Aontais.
 IARSCRÍBHINN
 Airteagal 1
 Faoi réir Airteagal 3, ní bheidh an Danmhairg rannpháirteach nuair a ghlacfaidh an Chomhairle bearta arna mbeartú de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh. Beidh gá le haontoilíocht chomhaltaí na Comhairle, seachas ionadaí rialtas na Danmhairge, do chinntí na Comhairle nach foláir a ghlacadh d'aon toil.
 Chun críocha an Airteagail seo, saineofar tromlach cáilithe i gcomhréir le hAirteagal 238(3) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 Airteagal 2
 De bhua Airteagal 1 agus faoi réir Airteagail 3, 4 agus 8, ní bheidh aon fhoráil i dTeideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, aon bheart arna ghlacadh de bhun an Teidil sin, aon fhoráil d'aon chomhaontú idirnáisiúnta arna thabhairt i gcrích ag an Aontas de bhun an Teidil sin ná aon bhreith de chuid Chúirt Bhreithiúnais an Aontais Eorpaigh ag léiriú aon fhorála nó aon bhirt den sórt sin ina cheangal ar an Danmhairg ná infheidhme inti. Ní dhéanfaidh aon fhoráil, beart ná cinneadh den sórt sin difear ar dhóigh ar bith d'inniúlachtaí, cearta agus oibleagáidí na Danmhairge. Ní dhéanfaidh aon fhoráil, beart ná cinneadh den sórt sin difear ar dhóigh ar bith don acquis Comhphobail ná Aontais ná ní bheidh siad ina gcuid de dhlí an Aontais mar a bheidh feidhm ag an acquis agus an dlí sin maidir leis an Danmhairg.
 Airteagal 3
 1. Féadfaidh an Danmhairg fógra a thabhairt i scríbhinn d'Uachtarán na Comhairle, laistigh de thrí mhí tar éis an dáta ar tíolacadh togra nó tionscnamh don Chomhairle de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, gur mian léi bheith rannpháirteach le linn aon bheart den sórt sin arna bheartú a ghlacadh agus a chur i bhfeidhm, agus leis sin beidh an Danmhairg i dteideal bheith rannpháirteach amhlaidh.
 2. Mura féidir tar éis tréimhse réasúnta beart dá dtagraítear i mír 1 a ghlacadh le rannpháirtíocht na Danmhairge, féadfaidh an Chomhairle an beart sin dá dtagraítear i mír 1 a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 1 gan rannpháirtíocht na Danmhairge. Sa chás sin beidh feidhm ag Airteagal 2.
 Airteagal 4
 Féadfaidh an Danmhairg, tráth ar bith tar éis an dáta ar glacadh beart de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, fógra faoina hintinn a thabhairt don Chomhairle agus don Choimisiún gur mian léi glacadh leis an mbeart sin. Sa chás sin, beidh feidhm mutatis mutandis ag an nós imeachta dá bhforáiltear in Airteagal 331(1) den Chonradh sin.
 Airteagal 5
 1. Beidh feidhm ag forálacha an Phrótacail seo maidir leis an Danmhairg chomh maith maidir le bearta a mholfar nó a ghlacfar de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh lena leasaítear beart atá ann cheana atá ina cheangal uirthi.
 2. Ach i gcásanna ina gcinnfidh an Chomhairle, áfach, ag gníomhú di ar thogra ón gCoimisiún, nach bhféadfaí, gan rannpháirtíocht na Danmhairge sa leagan leasaithe de bheart atá ann, an beart sin a chur i bhfeidhm i leith Ballstáit eile nó i leith an Aontais, féadfaidh sí a áiteamh uirthi fógra a thabhairt faoi Airteagal 3 nó 4. Chun críocha Airteagal 3 tosóidh tréimhse bhreise dhá mhí ón dáta a suífidh an Chomhairle amhlaidh.
 Má tharlaíonn, nuair a rachaidh an tréimhse dhá mhí sin ó shuíomh na Comhairle in éag, nach mbeidh fógra tugtha ag an Danmhairg faoi Airteagal 3 nó faoi Airteagal 4, ní bheidh an beart atá ann ina cheangal uirthi ná ní bheidh sé infheidhme maidir léi a thuilleadh, mura mbeidh fógra tugtha aici faoi Airteagal 4 sula dtiocfaidh an beart leasaitheach i bhfeidhm. Gabhfaidh éifeacht leis seo ón dáta a dtiocfaidh an beart leasaitheach i bhfeidhm nó ón dáta a rachaidh an tréimhse dhá mhí in éag, cibé acu is déanaí.
 Chun críche na míre seo, gníomhóidh an Chomhairle, tar éis plé iomlán ar an ábhar, trí thromlach cáilithe dá comhaltaí a ionadaíonn do na Ballstáit a bheidh rannpháirteach nó a bhí rannpháirteach i nglacadh an bhirt leasaithigh. Saineofar tromlach cáilithe den Chomhairle i gcomhréir le hAirteagal 238(3)(a) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh.
 3. Féadfaidh an Chomhairle, ag gníomhú di trí thromlach cáilithe ar thogra ón gCoimisiún, a chinneadh go n-iompróidh an Danmhairg na hiarmhairtí díreacha airgeadais, más ann dóibh, a thabhófar de thoradh a rannpháirtíocht sa bheart atá ann a scor.
 4. Ní dhéanfaidh an tAirteagal seo dochar d'Airteagal 4.
 Airteagal 6
 1. Tíolacfar fógra de bhun Airteagal 4 tráth nach déanaí ná sé mhí tar éis an dáta ar glacadh beart go cinntitheach má tá an beart sin ag cur le acquis Schengen.
 Mura dtíolacfaidh an Danmhairg fógra i gcomhréir le hAirteagal 3 nó Airteagal 4 maidir le beart chun cur le acquis Schengen, déanfaidh na Ballstáit a mbeidh an beart sin ina cheangal orthu agus an Danmhairg na bearta iomchuí a bheidh le glacadh a mheas.
 2. Fógra de bhun Airteagal 3 i ndáil le beart chun chur le acquis Schengen, measfar go neamh-inchúlghairthe gur fógra é de bhun Airteagal 3 i ndáil le haon togra nó tionscnamh eile arb é is aidhm dó cur leis an mbeart sin a mhéid atá an togra nó an tionscnamh sin ag cur le acquis Schengen.
 Airteagal 7
 Na rialacha a leagtar síos ar bhonn Airteagal 16 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus a bhaineann le daoine aonair a chosaint i dtaca le sonraí pearsanta a bheith á bpróiseáil ag na Ballstáit agus gníomhaíochtaí á gcur i gcrích acu a thig faoi raon feidhme Chaibidil 4 nó Chaibidil 5 de Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh sin, ní bheidh siad ina gceangal ar an Danmhairg nuair nach mbeidh na rialacha ina gceangal uirthi lena rialaítear cineálacha an chomhair bhreithiúnaigh in ábhair choiriúla nó cineálacha an chomhair phóilíneachta a cheanglaíonn na forálacha a leagtar síos ar bhonn Airteagal 16 a chomhlíonadh.
 Airteagal 8
 Más rud é, i gcásanna dá dtagraítear sa Chuid seo, go mbeidh beart arna ghlacadh ag an gComhairle de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh ina cheangal ar an Danmhairg, beidh feidhm ag na forálacha ábhartha de na Conarthaí maidir leis an Danmhairg i ndáil leis an mbeart sin.
 Airteagal 9
 Nuair nach mbeidh an Danmhairg faoi cheangal ag beart arna ghlacadh de bhun Theideal V de Chuid a Trí den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, ní iompróidh sí aon iarmhairtí airgeadais a ghabhfaidh leis an mbeart sin seachas costais riaracháin a thabhóidh na hinstitiúidí, ach amháin má chinneann an Chomhairle a mhalairt, ag gníomhú di d'aon toil a chomhaltaí uile tar éis dul i gcomhairle le Parlaimint na hEorpa.


type: caselaw

text:
 12.3.2011
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 80/19
 Recurso interposto em 22 de Dezembro de 2010 — Aktieselskabet af 21. november 2001/IHMI — Parfums Givenchy (only givenchy)
 (Processo T-586/10)
 2011/C 80/36
 Língua em que o recurso foi interposto: inglês
 Partes
 Recorrente: Aktieselskabet af 21. november 2001 (Brande, Dinamarca) (representante: C. Christiansen, advogado)
 Recorrido: Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos)
 Outra parte no processo na Câmara de Recurso: Parfums Givenchy SA (Levallois Perret, França)
 Pedidos da recorrente
 —
 anular a decisão da Segunda Câmara de Recurso do Instituto de Harmonização do Mercado Interno (marcas, desenhos e modelos) de 7 de Outubro de 2010 no processo R 1556/2009-2; e
 —
 condenar o recorrido nas despesas.
 Fundamentos e principais argumentos
 Requerente da marca comunitária: A outra parte no processo na Câmara de Recurso
 Marca comunitária em causa: Marca figurativa colorida «only givenchy», para produtos da classe 3 — pedido de marca comunitária n.o 3980241
 Titular da marca ou sinal invocado no processo de oposição: A recorrente
 Marca ou sinal invocado no processo de oposição: Marca dinamarquesa com o registo n.o VR 2001 03359 da marca nominativa «ONLY», designadamente para produtos das classes 3 e 9; registo de marca dinamarquesa n.o VR 2000 02183 da marca nominativa «ONLY», para produtos da classe 25; registo de marca comunitária n.o 638833 da marca nominativa «ONLY», para produtos das classes 14, 18 e 25
 Decisão da Divisão de Oposição: Rejeitou a oposição na totalidade
 Decisão da Câmara de Recurso: Negou provimento ao recurso
 Fundamentos invocados: Violação dos artigos 8.o, n.o 1, alínea b), e 8.o, n.o 5 do Regulamento do Conselho n.o 207/2009, uma vez que a Câmara de Recurso errou ao considerar não existir risco de confusão e que o público relevante não estabeleceria uma ligação ou uma relação entre as anteriores marcas e a marca impugnada.