text:
 31.1.2009
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 31/35
 Le izvirna besedila UN/ECE so pravno veljavna v skladu z mednarodnim javnim pravom. Status in datum veljavnosti tega pravilnika je treba preveriti v najnovejši različici dokumenta UN/ECE TRANS/WP.29/343/Rev.X, ki je dostopen na: http://www.unece.org/trans/main/wp29/wp29wgs/wp29gen/wp29fdocstts.html.
 Pravilnik št. 4 Ekonomske komisije Združenih narodov za Evropo (UN/ECE) – Enotne določbe za homologacijo naprav za osvetlitev zadnjih registrskih tablic za motorna vozila in njihove priklopnike
 Revizija 2 – Sprememba 3
 Vključuje vsa veljavna besedila do:
 Dodatek 14 k izvirni različici Pravilnika – datum veljavnosti: 15. oktober 2008
 KAZALO
 PRAVILNIK
 0.
 Področje uporabe
 1.
 Opredelitve pojmov
 2.
 Vloga za podelitev homologacije
 3.
 Oznake
 4.
 Homologacija
 5.
 Splošne specifikacije
 6.
 Barva svetlobe
 7.
 Vpadni kot
 8.
 Postopek merjenja
 9.
 Fotometrične značilnosti
 10.
 Skladnost proizvodnje
 11.
 Kazni za neskladnost proizvodnje
 12.
 Dokončna prekinitev proizvodnje
 13.
 Prehodne določbe
 14.
 Imena in naslovi tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov
 PRILOGE
 Priloga 1 –
 Namestitev homologacijskih oznak
 Priloga 2 –
 Sporočilo
 Priloga 3 –
 Točke meritve za preskus
 Priloga 4 –
 Najmanjše polje vidljivosti površine, ki jo je treba osvetliti
 Priloga 5 –
 Fotometrične meritve svetilk, opremljenih z več svetlobnimi viri
 Priloga 6 –
 Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje
 Priloga 7 –
 Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja
 0. PODROČJE UPORABE
 Ta pravilnik se uporablja za svetilke za zadnje registrske tablice za vozila kategorij M, N, O in T (1).
 1. OPREDELITVE POJMOV
 V tem pravilniku:
 1.1
 „Svetilka za zadnjo registrsko tablico“ pomeni napravo za osvetlitev zadnjih registrskih tablic, v nadaljnjem besedilu „naprava za osvetlitev“, ki osvetljuje zadnjo registrsko tablico z odsevanjem. Za homologacijo te naprave je določena osvetlitev prostora, na katerega bo nameščena tablica.
 1.2
 Za ta pravilnik veljajo opredelitve pojmov iz Pravilnika št. 48 in njegovih sprememb, ki so veljale v času vloge za homologacijo tipa.
 1.3
 „Svetilka za zadnjo registrsko tablico različnih tipov“ pomeni svetilke, ki se razlikujejo v tako pomembnih vidikih, kot so:
 (a)
 tovarniška ali blagovna znamka;
 (b)
 značilnosti optičnega sistema (stopnje svetilnosti, kot razporeditve svetlobe, kategorija žarnice z žarilno nitko, modul svetlobnega vira itd.).
 1.4
 Sklicevanja iz tega pravilnika na standardne (etalonske) žarnice z žarilno nitko in na Pravilnik št. 37 pomenijo sklicevanje na Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa.
 2. VLOGA ZA PODELITEV HOMOLOGACIJE
 Vlogo za podelitev homologacije vloži lastnik tovarniške ali blagovne znamke ali njegov ustrezno pooblaščen predstavnik. Ta določi, ali je naprava namenjena za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm), visoke tablice (340 × 240 mm), tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (120 × 165 mm) ali kakršno koli kombinacijo teh tablic. Na podlagi odločitve vlagatelja se tudi določi, ali je napravo mogoče pritrditi v več kot eno lego ali v več leg glede na prostor, ki ga bo zavzemala ta registrska tablica; vlagatelj te različne lege navede v sporočilu. Glede na posamezen tip se jim priloži naslednje:
 (a)
 dovolj podrobne risbe (v treh izvodih), da se omogoči določitev tipa in se geometrično prikaže lega, v katero je treba pritrditi napravo za osvetlitev glede na prostor, ki ga zaseda registrska tablica, ter zunanji rob ustrezno osvetljene površine. Risbe morajo prikazovati predvideno mesto za številko homologacije glede na krog homologacijske oznake;
 (b)
 kratek tehnični opis, ki navaja, razen pri svetilkah z nezamenljivimi svetlobnimi viri, zlasti:
 (i)
 kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko; ta kategorija žarnic z žarilno nitko je ena od kategorij iz Pravilnika št. 37 in sprememb tega pravilnika, ki veljajo v času vloge za homologacijo tipa; in/ali
 (ii)
 identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira (2);
 (c)
 dva vzorca, opremljena s priporočeno žarnico oziroma žarnicami.
 3. OZNAKE
 Naprave za osvetlitev, predložene za homologacijo, morajo imeti:
 3.1
 tovarniško ali blagovno znamko izdelovalca ali proizvajalca naprave za osvetlitev;
 3.2
 dovolj veliko površino za homologacijsko oznako; ta prostor se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj;
 3.3
 v primeru svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri ali modulom svetlobnega vira oznako ocenjene napetosti iz razpona napetosti in ocenjene vatne moči;
 3.4
 razen svetilk z nezamenljivimi svetlobnimi viri mora imeti jasno čitljivo in neizbrisno oznako, ki navaja:
 (a)
 kategorijo ali kategorije predpisanih žarnic z žarilno nitko, in/ali
 (b)
 identifikacijsko oznako modula svetlobnega vira;
 3.5
 pri svetilkah z modulom svetlobnega vira ima modul svetlobnega vira:
 3.5.1
 tovarniško ali blagovno znamko vlagatelja; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna;
 3.5.2
 posebno identifikacijsko oznako modula; ta oznaka mora biti jasno čitljiva in neizbrisna. Ta posebna identifikacijska koda vključuje začetne črke „MD“ za „MODUL“, ki jim sledi homologacijska oznaka brez kroga, kot je določeno v odstavku 4.4.1 spodaj, če se uporabljajo neenaki moduli svetlobnih virov, jim sledijo dodatni simboli ali znaki; ta posebna identifikacijska oznaka se označi na risbah iz odstavka 2(a) zgoraj.
 Ni treba, da je homologacijska oznaka enaka oznaki na svetilki, v kateri se uporablja modul, vendar sta obe oznaki od istega vlagatelja:
 3.5.3
 oznaka ocenjene napetosti in ocenjene vatne moči.
 4. HOMOLOGACIJA
 4.1
 Če dva vzorca tipa naprave za osvetlitev, predložena v skladu z odstavkom 2 zgoraj, izpolnjujeta določbe tega pravilnika, se homologacija podeli.
 4.2
 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Prvi dve števki (zdaj 00 za Pravilnik v izvirni obliki) navajata spremembe, vključno z zadnjimi večjimi tehničnimi spremembami Pravilnika ob izdaji homologacije. Ista pogodbenica ne more dodeliti te številke drugemu tipu naprave, ki jo zajema ta pravilnik, razen v primeru razširitve homologacije na napravo, ki se razlikuje le po barvi svetlobe, ki jo oddaja.
 4.3
 Obvestilo o podelitvi, razširitvi ali zavrnitvi homologacije tipa naprave za osvetljevanje v skladu s tem pravilnikom se pošlje pogodbenicam Sporazuma iz leta 1958, ki uporabljajo ta pravilnik, v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.
 4.4
 Vsaka naprava za osvetljevanje, ki ustreza homologiranemu tipu iz tega pravilnika, ima poleg oznak iz odstavkov 3(a) in 3(c) zgoraj mednarodno homologacijsko oznako v skladu s Prilogo 1, sestavljeno iz:
 4.4.1
 kroga, ki obkroža črko „E“, sledi ji identifikacijska številka države, ki je podelila homologacijo (3);
 4.4.2
 številke homologacije v bližini kroga;
 4.4.3
 naslednjega dodatnega simbola: črka „L“;
 4.4.4
 prvi dve števki številke homologacije, ki označujeta najnovejše spremembe tega pravilnika, se lahko navedeta v bližini dodatnega simbola L.
 4.5
 Oznaka in simboli iz odstavkov 4.4.1, 4.4.2 in 4.4.3 so neizbrisni in jasno čitljivi, tudi ko se naprava za osvetljevanje vgradi na vozilo.
 4.6
 Kadar sta dve ali več svetilk del iste enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, se homologacija podeli le, če vsaka od teh svetilk izpolnjuje zahteve tega pravilnika ali drugega pravilnika. Svetilke, ki ne izpolnjujejo nobenega od teh pravilnikov, niso del takšne enote združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk.
 4.6.1
 Če združene, kombinirane ali integrirane svetilke izpolnjujejo zahteve več pravilnikov, se lahko uporabi enotna mednarodna homologacijska oznaka, sestavljena iz kroga, ki obkroža črko „E“, sledita ji številčna oznaka države, ki je podelila homologacijo, številka homologacije in zahtevana puščica, če je potrebno. Ta homologacijska oznaka je lahko nameščena kjer koli na združenih, kombiniranih ali integriranih svetilkah, če:
 4.6.1.1
 je vidna po vgradnji svetilke;
 4.6.1.2
 ni mogoče odstraniti nobenega dela združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki prenaša svetlobo, ne da bi pri tem odstranili tudi homologacijsko oznako.
 4.6.2
 Identifikacijski simbol za vsako svetilko, ki ustreza vsakemu pravilniku, v skladu s katerim je bila podeljena homologacija, skupaj z ustreznimi spremembami, ki vključujejo zadnje večje tehnične spremembe Pravilnika ob izdaji homologacije, se označi:
 4.6.2.1
 ali na ustrezni svetleči površini
 4.6.2.2
 ali v skupini, tako da je jasno razpoznavna vsaka od združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk (glej tri mogoče primere iz Priloge 1).
 4.6.3
 Velikost različnih elementov enotne mednarodne homologacijske oznake ne sme biti manjša od najmanjše velikosti, potrebne za najmanjšo posamezno oznako pravilnika, v skladu s katerim je bila dodeljena homologacija.
 4.6.4
 Številka homologacije se določi za vsak homologiran tip. Ista pogodbenica ne sme dodeliti enake številke za drug tip združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk, ki so zajete v tem pravilniku.
 4.6.5
 Homologacijska oznaka je jasno čitljiva in neizbrisna. Namesti se lahko na notranji ali zunanji (prozorni ali neprozorni) del naprave, ki je neločljiv od prozornega dela naprave, ki oddaja svetlobo. V vsakem primeru je oznaka vidna, ko se naprava pritrdi na vozilo ali ko se odpre premičen del, kot je pokrov motorja ali prtljažnika, ali ko se vrata odprejo.
 4.7
 Priloga 1 navaja primere namestitve homologacijskih oznak za samostojne svetilke (slika 1) in za združene, kombinirane ali integrirane svetilke (slika 2) z vsemi zgoraj omenjenimi dodatnimi simboli.
 5. SPLOŠNE SPECIFIKACIJE
 Vsaka naprava izpolnjuje določbe odstavka 9 (4).
 5.1
 Naprave za osvetlitev zadnjih registrskih tablic so izdelane tako, da bo celotna površina tablice vidna znotraj kotov iz Priloge 4.
 5.2
 Vse meritve se opravijo na standardni žarnici z žarilno nitko kategorije, ki jo predpiše proizvajalec, pri čemer se napajalna napetost ureja tako, da ustvarja referenčni svetlobni tok. Vse meritve na napravah z nezamenljivimi svetlobnimi viri se opravijo pri napetostih 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V.
 5.3
 Pri svetlobnih virih, za katere je zagotovljena posebna oskrba z električno energijo, se zgoraj omenjena preskusna napetost uporabi pri vhodnih terminalih te oskrbe z električno energijo. Preskusni laboratorij lahko od proizvajalca zahteva posebno oskrbo z električno energijo, ki je potrebna za oskrbovanje svetlobnih virov.
 5.4
 Za vsako napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice razen tistih, ki imajo žarnice z žarilno nitko, so vrednosti osvetlitve, izmerjene po eni minuti in po 30 minutah delovanja, v skladu z minimalnimi zahtevami.
 Razporeditev osvetlitve po eni minuti delovanja je mogoče izračunati tako, da se na vsaki preskusni točki uporabi razmerje med vrednostmi osvetlitve, izmerjenimi po eni minuti in po 30 minutah delovanja.
 5.5
 V primeru modulov svetlobnih virov se preveri, ali:
 5.5.1
 je zasnova modula za svetlobni vir takšna, da:
 (a)
 je vsak modul svetlobnega vira mogoče pritrditi le v določeno in pravilno lego ter ga je mogoče odstraniti le z orodjem;
 (b)
 če se uporablja več kot en modul svetlobnega vira v ohišju naprave, modulov svetlobnega vira, ki imajo različne značilnosti, ni mogoče zamenjati v istem ohišju svetilke.
 5.5.2
 Modul za svetlobni vir je takšen, da ne dopušča sprememb.
 5.6
 Pri zamenljivih žarnicah z žarilno nitko:
 5.6.1
 Vsaka kategorija ali kategorije žarnic z žarilno nitko, homologiranih v skladu s Pravilnikom št. 37, se lahko uporabi, če Pravilnik št. 37 in njegove spremembe, ki veljajo v času vloge za homologacijo, ne določajo nobenih izjem.
 5.6.2
 Zasnova naprave je takšna, da je mogoče žarnice z žarilno nitko pritrditi le v pravilno lego.
 5.6.3
 Nosilec žarnice z žarilno nitko je v skladu z značilnostmi iz publikacije IEC 60061. Velja ustrezen seznam podatkov o nosilcu žarnice glede na kategorijo uporabljene žarnice z žarilno nitko.
 6. BARVA SVETLOBE
 Svetloba uporabljene žarnice v napravi za osvetlitev mora biti dovolj brezbarvna, da ne povzroča nobene občutne spremembe v barvi registrske tablice.
 7. POJAVNOST SVETLOBE
 Proizvajalec naprave za osvetlitev določi eno ali več leg ali območje leg, v katere se pritrdi naprava glede na prostor za registrsko tablico; kadar se svetilka postavi v lego, ki jo določi proizvajalec, vpadni kot svetlobe na površino tablice na nobeni točki površine, ki mora biti osvetljena, ne preseže 82°, pri čemer se ta kot meri z roba osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice. V primeru več kot ene naprave za osvetlitev zgoraj omenjena zahteva velja le za del tablice, ki naj bi ga osvetljevala zadevna naprava.
 Kadar ima naprava en zunanji rob osvetljene površine, ki je vzporeden s površino registrske tablice, je skrajni rob osvetljene površine, ki je najbolj oddaljen od površine tablice, srednja točka roba osvetljene površine, ki je vzporeden na tablico in je najbolj oddaljen od površine tablice.
 Naprava mora biti zasnovana tako, da ne oddaja nobene svetlobe neposredno na hrbtni del, razen rdeče luči, če je naprava kombinirana ali združena z zadnjo lučjo.
 8. POSTOPEK MERJENJA
 Meritve svetilnosti se opravijo na brezbarvni površini, po kateri se razprši svetloba, z znanim količnikom razpršenega odboja svetlobe (5). Brezbarvna površina, po kateri se svetloba razprši, ima mere registrske tablice ali mere, ki presegajo eno merilno točko. Njeno središče se namesti v središče leg merilnih točk.
 Ta brezbarvna površina, po kateri se razprši svetloba, se namesti v lego, v kateri je navadno registrska tablica, ter 2 mm pred njenim nosilcem.
 Meritve svetilnosti se opravijo pravokotno na brezbarvno površino, po kateri se razprši svetloba, z dovoljenim odstopanjem 5° v vsako smer na točkah, ki so prikazane v Prilogi 3 k temu pravilniku, pri čemer vsaka točka predstavlja krožno površino s premerom 25 mm. Izmerjena svetilnost se popravi za količnik razpršenega odboja svetlobe 1,0.
 9. FOTOMETRIČNE ZNAČILNOSTI
 Na vsaki merilni točki, prikazani v Prilogi 3, je svetilnost B vsaj enaka 2,5 cd/m2.
 Naklon svetilnosti med vrednostmi B1 in B2, izmerjen na katerih koli dveh točkah 1 in 2, izbranih med zgoraj omenjenimi točkami, ne presega 2 × Bo/cm, pri čemer je Bo minimalna svetilnost, izmerjena na različnih točkah, to je:
 10. SKLADNOST PROIZVODNJE
 Skladnost proizvodnih postopkov je v skladu z Dodatkom 2 k Sporazumu (E/ECE/324-E/ECE/TRANS/505/Rev.2) v naslednjih zahtevah:
 10.1
 Naprave za osvetljevanje zadnje registrske tablice (v nadaljnjem besedilu naprave), homologirane v skladu s tem pravilnikom, se izdelajo tako, da so skladne s homologiranim tipom, ker izpolnjujejo zahteve iz odstavkov 5, 6 in 9 zgoraj. Če je potrebna več kot ena naprava, potem v spodnjem besedilu naprava pomeni sklop naprav.
 10.2
 Minimalne zahteve za nadzorne postopke za skladnost proizvodnje iz Priloge 6 k temu pravilniku so izpolnjene.
 10.3
 Minimalne zahteve za vzorčenje s strani inšpektorja iz Priloge 7 k temu pravilniku so izpolnjene.
 10.4
 Organ, ki je podelil homologacijo, lahko kadar koli preveri metode nadzora skladnosti, ki se uporabljajo v vsakem proizvodnem obratu. To preverjanje se običajno opravi enkrat na dve leti.
 11. KAZNI ZA NESKLADNOST PROIZVODNJE
 11.1
 Homologacija, ki se podeli za tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, se lahko prekliče, če niso izpolnjene zahteve iz zgornjih odstavkov.
 11.2
 Če pogodbenica Sporazuma, ki uporablja ta pravilnik, prekliče homologacijo, ki jo je prej podelila, o tem takoj obvesti druge pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.
 12. DOKONČNA PREKINITEV PROIZVODNJE
 Če imetnik homologacije dokončno preneha proizvajati tip naprave za osvetlitev v skladu s tem pravilnikom, o tem obvesti organ, ki je podelil homologacijo. Ko ta organ prejme ustrezno sporočilo, o tem obvesti druge pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, s sporočilom v obliki, ki je v skladu z vzorcem iz Priloge 2 k temu pravilniku.
 13. PREHODNE DOLOČBE
 13.1
 Naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice, ki nima žarnic z žarilno nitko.
 13.1.1
 Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne zavrne podelitve homologacij v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.
 13.1.2
 Po 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8 podelijo pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, homologacije le, če tip naprave, ki je opisana v odstavku 13.1 zgoraj, izpolnjuje zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8.
 13.1.3
 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, ne zavrnejo podelitve razširitve homologacije v skladu s prejšnjimi spremembami tega pravilnika.
 13.1.4
 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej podeljujejo homologacije tistim tipom naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj, ki izpolnjujejo zahteve tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami v 36 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.
 13.2
 Pritrditev naprav za osvetlitev zadnjega dela registrske tablice, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, na vozilo.
 13.2.1
 Od datuma veljavnosti Dodatka 8 nobena pogodbenica, ki uporablja ta pravilnik, ne prepove pritrditve naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj in homologiranih v skladu s tem pravilnikom, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na vozilo.
 13.2.2
 Pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, še naprej dovolijo pritrjevanje naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in homologirane na podlagi tega pravilnika, kot je bil spremenjen s prejšnjimi spremembami, na vozilo v 48 mesecih od datuma veljavnosti Dodatka 8.
 13.2.3
 Po preteku obdobja 48 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, opisanih v odstavku 13.1 zgoraj, ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, za katero je bila podeljena homologacija tipa ali posamezna homologacija več kot 24 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.
 13.2.4
 Po preteku obdobja 60 mesecev od datuma veljavnosti Dodatka 8 lahko pogodbenice, ki uporabljajo ta pravilnik, prepovejo pritrditev naprav, ki so opisane v odstavku 13.1 zgoraj in ki ne izpolnjujejo zahtev iz tega pravilnika, kot je bil spremenjen z Dodatkom 8, na novo vozilo, ki je bilo prvič registrirano več kot 60 mesecev od datuma začetka veljavnosti Dodatka 8 k temu pravilniku.
 14. IMENA IN NASLOVI TEHNIČNIH SLUŽB, KI IZVAJAJO HOMOLOGACIJSKE PRESKUSE, TER UPRAVNIH ORGANOV
 Pogodbenice Sporazuma, ki uporabljajo ta pravilnik, sekretariatu Združenih narodov pošljejo imena in naslove tehničnih služb, ki izvajajo homologacijske preskuse, ter upravnih organov, ki podelijo homologacijo in ki se jim pošljejo certifikati, izdani v drugih državah, ki potrjujejo podelitev, zavrnitev ali preklic homologacije.
 (1) Kot je določeno v Prilogi 7 h Konsolidirani resoluciji o proizvodnji vozil (R.E.3) (dokument TRANS/WP.29/78/Rev.1/Amend.2, kakor je bila nazadnje spremenjena s Spremembo 4).
 (2) Svetlobni vir je opredeljen v ISO 7227:1987 „Road vehicles – Lighting and light-signalling devices – Vocabulary“ kot oddajnik vidne in svetleče energije.
 (3) 1 za Nemčijo, 2 za Francijo, 3 za Italijo, 4 za Nizozemsko, 5 za Švedsko, 6 za Belgijo, 7 za Madžarsko, 8 za Češko, 9 za Španijo, 10 za Srbijo, 11 za Združeno kraljestvo, 12 za Avstrijo, 13 za Luksemburg, 14 za Švico, 15 (prosto), 16 za Norveško, 17 za Finsko, 18 za Dansko, 19 za Romunijo, 20 za Poljsko, 21 za Portugalsko, 22 za Rusko federacijo, 23 za Grčijo, 24 za Irsko, 25 za Hrvaško, 26 za Slovenijo, 27 za Slovaško, 28 za Belorusijo, 29 za Estonijo, 30 (prosto), 31 za Bosno in Hercegovino, 32 za Latvijo, 33 (prosto), 34 za Bolgarijo, 35 (prosto), 36 za Litvo, 37 za Turčijo, 38 (prosto), 39 za Azerbajdžan, 40 za Nekdanjo jugoslovansko republiko Makedonijo, 41 (prosto), 42 za Evropsko skupnost (homologacije podelijo države članice z uporabo svojih oznak ECE), 43 za Japonsko, 44 (prosto), 45 za Avstralijo, 46 za Ukrajino, 47 za Južno Afriko, 48 za Novo Zelandijo, 49 za Ciper, 50 za Malto, 51 za Republiko Korejo, 52 za Malezijo, 53 za Tajsko, 54 in 55 (prosto) ter 56 za Črno goro. Naslednje številčne oznake se dodelijo drugim državam v kronološkem zaporedju, po katerem ratificirajo ali pristopijo k Sporazumu o sprejetju enotnih tehničnih predpisov za kolesna vozila, opremo in dele, ki se lahko vgradijo v kolesna vozila in/ali uporabijo na njih, in pogojih za vzajemno priznavanje homologacij, ki so podeljene na podlagi teh predpisov, generalni sekretar Združenih narodov pa tako podeljene številčne oznake sporoči pogodbenicam Sporazuma.
 (4) Te specifikacije zagotavljajo dobro vidljivost, če naklon registracijske tablice ne presega 30° na kateri koli strani navpične osi.
 (5) Publikacija CIE št. 17 – 1970, odstavek 45-20-040.
 PRILOGA 1
 NAMESTITEV HOMOLOGACIJSKIH OZNAK
 Slika 1
 Oznaka za samostojne svetilke
 VZOREC A
 Naprava, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je naprava za osvetlitev zadnje registrske tablice vozila (L), homologirana na Nizozemskem (E 4) v skladu s Pravilnikom št. 4 pod številko homologacije 2439. Številka homologacije pomeni, da je bila homologacija podeljena v skladu z zahtevami Pravilnika št. 4 v njegovi izvirni obliki ali kot je bil spremenjen z zadevnimi dodatki k Pravilniku v njegovi izvirni obliki, kar je pravilneje.
 Slika 2
 Poenostavljeno označevanje za združene, kombinirane ali integrirane svetilke
 (Navpične in vodoravne premice prikazujejo obliko svetlobno-signalne naprave. Te niso del homologacijske oznake)
 Opomba:
 Trije primeri homologacijske oznake, vzorci B, C in D, predstavljajo tri mogoče različice označevanja svetlobne naprave, če sta dve ali več svetilk del istega sklopa združenih, kombiniranih ali integriranih svetilk. Te homologacijske oznake kažejo, da je bila naprava homologirana na Nizozemskem (E 4) pod številko homologacije 3333 in vključuje:
 odsevnik razreda IA, homologiran v skladu s spremembami 02 Pravilnika št. 3;
 zadnji smerni kazalec kategorije 2a, homologirane v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 6;
 rdečo zadnjo pozicijsko luč (R), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;
 žaromet za meglo (F), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 38 v njegovi izvirni obliki;
 žaromet za vzvratno vožnjo (AR), homologiran v skladu s Pravilnikom št. 23 v njegovi izvirni obliki;
 zavorno luč z dvema ravnema osvetljave (S2), homologirano v skladu s spremembami 01 Pravilnika št. 7;
 napravo za osvetlitev zadnje registrske tablice (L), homologirano v skladu s Pravilnikom št. 4 v njegovi izvirni obliki.
 Slika 3
 Moduli svetlobnega vira
 VZOREC E
 MD E3 17325
 Modul svetlobnega vira, ki ima homologacijsko oznako, prikazano zgoraj, je bil homologiran skupaj s svetilko, homologirano v Italiji (E3) pod številko homologacije 17325.
 PRILOGA 2
 PRILOGA 3
 TOČKE MERITVE ZA PRESKUS
 (a)
 naprave za osvetlitev visoke tablice (340 × 240 mm)
 (c)
 naprave za osvetlitev tablice za kmetijske ali gozdarske traktorje (240 × 165 mm)
 (b)
 naprave za osvetlitev široke tablice (520 × 120 mm)
 a = 25 mm
 b = 95 mm
 c = 100 mm
 d = 90 mm
 e = 70 mm
 f = 57,5 mm
 g = 65 mm
 h = 60 mm
 Opomba:
 Pri napravah za osvetlitev dveh ali vseh tablic se uporabljene merilne točke pridobijo z združevanjem ustreznih slik zgoraj v skladu s predlogo, ki jo določi izdelovalec ali proizvajalec; vendar se, če sta dve merilni točki manj kot 30 mm narazen, uporabi le ena.
 PRILOGA 4
 NAJMANJŠE POLJE VIDLJIVOSTI POVRŠINE, KI JO JE TREBA OSVETLITI
 1.
 Koti polja vidljivosti, ki so prikazani zgoraj, se nanašajo le na zadevne lege naprave za osvetlitev in prostora za registrsko tablico.
 2.
 Polje vidljivosti registrske tablice, ko je ta vgrajena na vozilo, ostane predmet veljavnih nacionalnih predpisov.
 3.
 Prikazani koti upoštevajo delno zakritje, ki ga povzroči naprava za osvetlitev. Pritrditi jih je treba v smereh, v katerih se pojavlja največ zakritja. Naprave za osvetlitev morajo biti takšne, da zmanjšajo območja, ki so delno zakrita, kolikor je to mogoče.
 PRILOGA 5
 FOTOMETRIČNE MERITVE SVETILK, OPREMLJENIH Z VEČ SVETLOBNIMI VIRI
 1.
 Preveri se fotometrično delovanje:
 1.1
 Za nezamenljive vire svetlobe (žarnice z žarilno nitko in drugo):
 s svetlobnimi viri, prisotnimi v svetilki, v skladu z odstavkom 5.2.1 tega pravilnika.
 1.2
 Za zamenljive žarnice z žarilno nitko:
 kadar imajo žarnice z žarilno nitko z napetostjo 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V, se vrednosti proizvedene svetilnosti popravijo. Korekcijski količnik je razmerje med referenčnim svetlobnim tokom in srednjo vrednostjo svetlobnega toka pri uporabljeni napetosti (6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V). Dejanski svetlobni tokovi vsake uporabljene žarnice z žarilno nitko ne smejo odstopati za več kot 5 odstotkov od srednje vrednosti. Namesto tega se lahko uporabi standardna žarnica z žarilno nitko v vsaki posamezni legi, ki deluje pri svojem referenčnem toku, pri čemer se posamezne meritve v vsaki legi seštejejo.
 PRILOGA 6
 MINIMALNE ZAHTEVE ZA NADZORNE POSTOPKE ZA SKLADNOST PROIZVODNJE
 1. SPLOŠNO
 1.1
 Zahteve glede skladnosti so z mehanskega in geometrijskega stališča izpolnjene, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja glede na zahteve iz tega pravilnika.
 1.2
 Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:
 1.2.1
 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.
 1.2.2
 Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:
 2,5 × Bo/cm
 v primerjavi z
 20 odstotki
 3,0 × Bo/cm
 v primerjavi s
 30 odstotki
 1.2.3
 Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.
 2. MINIMALNE ZAHTEVE ZA PREVERJANJE SKLADNOSTI S STRANI PROIZVAJALCA
 Za vsak tip naprave imetnik homologacijske oznake opravi vsaj naslednje preskuse v ustreznih časovnih presledkih. Preskusi se izvedejo v skladu z določbami iz tega pravilnika.
 Če katero koli vzorčenje pokaže neskladnost v zvezi s tipom ustreznega preskusa, se vzamejo in preskusijo novi vzorci. Proizvajalec sprejme ukrepe za zagotovitev skladnosti ustrezne proizvodnje.
 2.1 Vrsta preskusov
 Preskusi skladnosti v tem pravilniku zajemajo fotometrične značilnosti.
 2.2 Metode, ki se uporabljajo pri preskusih
 2.2.1
 Preskusi se na splošno izvajajo v skladu z metodami iz tega pravilnika.
 2.2.2
 Pri katerem koli preskusu skladnosti, ki ga izvede proizvajalec, se lahko uporabijo enakovredne metode s soglasjem pristojnega organa, ki izvaja homologacijske preskuse. Proizvajalec je odgovoren, da dokaže enakovrednost uporabljenih metod s tistimi iz tega pravilnika.
 2.2.3
 Uporaba odstavkov 2.2.1 in 2.2.2 zahteva redno umerjanje preskusne naprave in njeno skladnost z meritvami, ki jih izvede pristojni organ.
 2.2.4
 V vseh primerih veljajo referenčne metode iz tega pravilnika, zlasti za upravno preverjanje in vzorčenje.
 2.3 Vrsta vzorčenja
 Vzorci naprav se naključno izberejo iz proizvodnje enotne serije. Enotna serija pomeni vrsto naprav istega tipa, ki je opredeljen v skladu s proizvodnimi metodami proizvajalca.
 Ocena na splošno zajema serijsko proizvodnjo posameznih tovarn. Vseeno lahko proizvajalec združi zapisnike o istem tipu iz več tovarn, če vse uporabljajo enak sistem kakovosti in enako upravljanje kakovosti.
 2.4 Izmerjene in zapisane fotometrične značilnosti
 Vzorčena naprava je predmet fotometričnih meritev iz tega pravilnika.
 2.5 Merila sprejemljivosti
 Proizvajalec je odgovoren za izvedbo statistične študije rezultatov preskusa in za določanje meril v soglasju s pristojnim organom, ki urejajo sprejemljivost njegovih proizvodov, da bi izpolnil zahteve za preverjanje skladnosti proizvodov iz odstavka 10.1 tega pravilnika.
 Merila sprejemljivosti so takšna, da bi bila pri 95-odstotni stopnji zanesljivosti najmanjša verjetnost za uspešen pregled po naključnem izboru v skladu s Prilogo 7 (prvo vzorčenje) 0,95.
 PRILOGA 7
 MINIMALNE ZAHTEVE ZA VZORČENJE S STRANI INŠPEKTORJA
 1. SPLOŠNO
 1.1
 Zahteve glede skladnosti so izpolnjene z mehanskega in geometrijskega stališča v skladu z zahtevami, če so te določene, iz tega pravilnika, če razlike ne presegajo neizogibnega proizvodnega odstopanja.
 1.2
 Glede fotometričnega delovanja se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, kadar pri preskušanju fotometričnega delovanja naključno izbranih naprav, ki imajo standardno žarnico z žarilno nitko ali ki imajo svetilke z nezamenljivim svetlobnim virom (žarnice z žarilno nitko ali drugo), ter kadar se vse meritve opravijo pri napetosti 6,75 V, 13,5 V ali 28,0 V:
 1.2.1
 nobena izmerjena vrednost ne odstopa za več kot 20 odstotkov od vrednosti, predpisanih v tem pravilniku.
 1.2.2
 Glede na naklon svetilnosti je nezaželeno odstopanje lahko:
 2,5 x Bo/cm
 v primerjavi z
 20 odstotki
 3,0 x Bo/cm
 v primerjavi s
 30 odstotki
 1.2.3
 Če ima naprava zamenljive svetlobne vire in če rezultati zgoraj opisanih preskusov ne izpolnjujejo zahtev, se preskusi ponovijo z drugo standardno žarnico z žarilno nitko.
 1.2.4
 Pri tem se ne upoštevajo naprave z očitnimi okvarami.
 2. PRVO VZORČENJE
 Pri prvem vzorčenju se naključno izberejo štiri naprave. Prvi vzorec dveh naprav je označen kot A, drugi vzorec dveh naprav je označen kot B.
 2.1 Skladnost se ne izpodbija
 2.1.1
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav neugodno:
 2.1.1.1
 vzorec A
 A1:
 ena naprava
 0 odstotkov
 ena naprava ne več kot
 0 odstotkov
 A2:
 obe napravi več kot
 0 odstotkov
 vendar ne več kot
 20 odstotkov
 glej vzorec B
 2.1.1.2
 vzorec B
 B1:
 obe napravi
 0 odstotkov
 2.2 Skladnost se izpodbija
 2.2.1
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:
 2.2.1.1
 vzorec A
 A3:
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava več kot
 20 odstotkov
 vendar ne več kot
 30 odstotkov
 2.2.1.2
 vzorec B
 B2:
 v primeru A2:
 ena naprava več kot
 0 odstotkov
 vendar ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 B3:
 v primeru A2:
 ena naprava
 0 odstotkov
 ena naprava več kot
 20 odstotkov
 vendar ne več kot
 30 odstotkov
 2.3 Preklic homologacije
 Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:
 2.3.1
 vzorec A
 A4:
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava več kot
 30 odstotkov
 A5:
 obe napravi več kot
 20 odstotkov
 2.3.2
 vzorec B
 B4:
 v primeru A2
 ena naprava več kot
 0 odstotkov
 vendar ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava več kot
 20 odstotkov
 B5:
 v primeru A2
 obe napravi več kot
 20 odstotkov
 B6:
 v primeru A2
 ena naprava
 0 odstotkov
 ena naprava več kot
 30 odstotkov
 3. PONOVLJENO VZORČENJE
 V primerih A3, B2, B3 je treba v dveh mesecih po obvestilu ponoviti vzorčenje tako, da se med izdelki, serijsko izdelanimi po uskladitvi proizvodnje, vzameta tretji vzorec C, sestavljen iz dveh naprav, in četrti vzorec D, sestavljen iz dveh naprav.
 3.1 Skladnost se ne izpodbija
 3.1.1
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje ne izpodbija, če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:
 3.1.1.1
 vzorec C
 C1:
 ena naprava
 0 odstotkov
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 C2:
 obe napravi več kot
 0 odstotkov
 vendar ne več kot
 20 odstotkov
 glej vzorec D
 3.1.1.2
 vzorec D
 D1:
 v primeru C2
 obe napravi
 0 odstotkov
 3.2 Skladnost se izpodbija
 3.2.1
 Po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, se skladnost naprav iz serijske proizvodnje izpodbija, pri čemer se od proizvajalca zahteva, da njegova proizvodnja izpolnjuje zahteve (uskladitev), če je odstopanje izmerjenih vrednosti naprav:
 3.2.1.1
 vzorec D
 D2:
 v primeru C2
 ena naprava več kot
 0 odstotkov
 vendar ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 3.3 Preklic homologacije
 Skladnost se izpodbija in uporabi se odstavek 11, če je po postopku vzorčenja, prikazanem na sliki 1 te priloge, odstopanje izmerjenih vrednosti naprave:
 3.3.1
 vzorec C
 C3:
 ena naprava ne več kot
 20 odstotkov
 ena naprava več kot
 20 odstotkov
 C4:
 obe napravi več kot
 20 odstotkov
 3.3.2
 vzorec D
 D3:
 v primeru C2
 ena naprava 0 ali več kot
 0 odstotkov
 ena naprava več kot
 20 odstotkov
 Slika 1


type: wikipedia

text:
La Federazione di pattinaggio dell'Inghilterra (inː National Roller Hockey Association) è l'organo nazionale inglese che governa e gestisce tutti gli sport rotellistici ed ha lo scopo di organizzare, disciplinare e sviluppare tali discipline.
 L'ente ha la sede a Rotherham.
 L'attuale presidente è Nigel Dickinson.
 Discipline
 Le discipline ufficialmente affiliate alla federazione sono le seguenti:
 Hockey su pista
 Hockey in linea
 Pattinaggio freestyle
 Pattinaggio artistico
 Pattinaggio corsa
 Skateboard
 Skiroll
 Voci correlate
 FIRS
 CERH
 Inghilterra
 Collegamenti esterni
 Inghilterra
 Hockey su pista in Inghilterra
 Pattinaggio


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 11/ 06
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 89
 21990A0809(01)
 L 212/3
 ОФИЦИАЛЕН ВЕСТНИК НА ЕВРОПЕЙСКИЯ СЪЮЗ
 СПОРАЗУМЕНИЕ
 между Европейската икономическа общност и Република Кабо Верде относно риболова в открито море край бреговете на Кабо Верде
 ЕВРОПЕЙСКАТА ИКОНОМИЧЕСКА ОБЩНОСТ,
 наричана по-долу „Общността“, и
 РЕПУБЛИКА КАБО ВЕРДЕ,
 наричана по-долу „Кабо Верде“,
 КАТО ОТЧИТАТ духа на сътрудничество, произтичащ от Конвенцията между страните от Африка, Карибите и Тихоокеанския басейн и Европейската икономическа общност (Конвенция АКТБ—ЕИО) и взаимното желание за по-тесни връзки между Общността и Кабо Верде,
 КАТО ОТЧИТАТ желанието на Кабо Верде да насърчава рационалното използване на своите рибни ресурси чрез засилено сътрудничество,
 КАТО ПРИПОМНЯТ, че по-конкретно в областта на морския риболов, Кабо Верде упражнява суверенните си права или юрисдикция над зона, простираща се до 200 морски мили от нейните брегове,
 КАТО ВЗЕХА ПРЕДВИД разпоредбите на Конвенцията на Обединените нации по морско право,
 РЕШЕНИ ДА осъществяват връзките си в областта на риболова в духа на взаимно доверие и зачитане на интересите на всяка от двете страни,
 В ЖЕЛАНИЕТО СИ ДА установят реда и условията за осъществяване на риболовните дейности, които са от взаимен интерес за двете страни,
 СЕ СПОРАЗУМЯХА ЗА СЛЕДНОТО:
 Член 1
 Настоящото споразумение има за цел да установи принципите и правилата, които ще управляват в бъдеще, във всяко отношение, риболовните дейности на плавателните съдове, плаващи под флага на държава-членка на Общността, наричани по-долу „плавателни съдове на Общността“, във водите, които по отношение на риболова са под суверенитета или юрисдикцията на Кабо Верде съгласно разпоредбите на Конвенцията на Обединените нации по морско право и другите разпоредби на международното право, наричани по-долу „риболовна зона на Кабо Верде“.
 Член 2
 Кабо Верде разрешава извършването на риболовни дейности от плавателни съдове на Общността в риболовната зона на Кабо Верде съгласно настоящото споразумение.
 Член 3
 1. Общността поема ангажимента да предприеме всички необходими мерки, за да гарантира спазването от страна на нейните плавателни съдове на разпоредбите на настоящото споразумение и на законите, регламентиращи риболовните дейности в риболовната зона на Кабо Верде съгласно разпоредбите на Конвенцията на Обединените нации по морско право и другите разпоредби на международното право.
 2. Властите на Кабо Верде нотифицират Комисията на Европейските общности за всички промени в гореупоменатите закони преди тяхното прилагане.
 3. Мерките, предприемани от властите на Кабо Верде за нормативно регламентиране на риболова в интерес на опазването, се основават на обективни и научни критерии и се прилагат както спрямо плавателни съдове на Общността, така и спрямо други чужди плавателни съдове, без да се накърняват споразуменията, сключени между развиващи се страни от един и същ географски регион, в това число и реципрочните споразумения за риболов.
 Член 4
 1. За извършването на риболовна дейност от плавателни съдове на Общността в риболовната зона на Кабо Верде се изисква притежаването на лицензия, издадена от съответните органи на Кабо Верде по искане на Общността.
 2. Издаването на лицензия е свързано със заплащането на такса от съответния корабособственик.
 3. Процедурата за подаване на заявления за издаване на лицензия, дължимите такси и начини на плащане са посочени в приложението.
 Член 5
 Страните се ангажират да координират, пряко или чрез международни организации, усилията си за осигуряване на управлението и запазването на биологичните ресурси в Централния Източен Атлантически океан, по-специално по отношение на силно мигриращите видове, и за улесняване на свързаните с тях научни изследвания.
 Член 6
 Капитаните на плавателните съдове, на които съгласно условията на настоящото споразумение е разрешено да извършват риболов в риболовната зона на Кабо Верде, са длъжни да изпращат декларации за улова до властите на Кабо Верде, с копие до делегацията на Комисията на Европейските общности в Прая, съгласно разпоредбите, предвидени в приложението.
 Член 7
 В замяна на правото да се извършва риболов, предоставено съгласно член 2, Общността плаща на Кабо Верде парична сума съгласно условията и реда, установени в протокола, приложен към настоящото споразумение, без с това да се накърнява финансирането, предоставяно на Кабо Верде в рамките на Конвенцията АКТБ—ЕИО.
 Член 8
 Ако, поради промяна в състоянието на запасите, властите на Кабо Верде решат да предприемат консервационни мерки, които засягат риболовните дейности на плавателните съдове на Общността, между страните се провеждат консултации, с цел да се извърши адаптиране на приложението и на протокола.
 Тези консултации трябва се основават на принципа, че всяко ограничаване на предвидените в гореупоменатия протокол права за риболов, трябва да доведе до пропорционално намаляване на финансовата компенсация, заплащана от Общността.
 Член 9
 Създава се Съвместен комитет, който следи за правилното прилагане на настоящото споразумение. Комитетът заседава, последователно в Кабо Верде и в Общността, по искане на една от договарящите се страни.
 Всеки спор относно тълкуването или прилагането на настоящото споразумение е предмет на консултации между договарящите се страни.
 Член 10
 Нито една от разпоредбите на настоящото споразумение не трябва да засяга или накърнява по какъвто и да е начин позициите на едната или другата страна по какъвто и да е въпрос, отнасящ се до морското право.
 Член 11
 Настоящото споразумение се прилага, от една страна, на териториите, на които се прилага Договорът за създаване на Европейската икономическа общност и съгласно предвидените в него условия, и от друга страна, на територията на Република Кабо Верде.
 Член 12
 Приложението и протоколът към настоящото споразумение представляват неразделна част от него и, ако не е предвидено друго, всяко позоваване на настоящото споразумение представлява позоваване и на тях.
 Член 13
 1. Настоящото споразумение се сключва за първоначален период от три години, считано от датата на влизането му в сила. Освен ако една от договарящите се страни го денонсира чрез нотификация, направена за тази цел шест месеца преди датата на изтичане на първоначалния период, срокът на действие на споразумението се продължава за следващи периоди от по две години, освен ако то бъде денонсирано чрез нотификация, направена най-малко три месеца преди датата на изтичане на съответния двегодишен период.
 2. В края на първоначалния период, и впоследствие в края на всеки период от две години, договарящите се страни провеждат преговори за определяне, по взаимно съгласие, на измененията или допълнения, които е необходимо да се направят в приложението или протокола.
 В случай, че някоя от тях денонсира споразумението, договарящите се страни започват преговори.
 Член 14
 Настоящото споразумение влиза в сила на датата, на която договарящите се страни взаимно се нотифицират за приключването на процедурите, необходими за тази цел.
 Член 15
 Настоящото споразумение, съставено в два екземпляра на английски, гръцки, датски, испански, италиански, немски, нидерландски, португалски и френски език, като текстовете на всеки един от тези езици са еднакво автентични, се депозира в архивите на генералния секретариат на Съвета на Европейските общности, който предава заверено копие на всяка от договарящите се страни.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 УСЛОВИЯ ЗА ИЗВЪРШВАНЕ НА РИБОЛОВНИ ДЕЙНОСТИ ОТ ПЛАВАТЕЛНИ СЪДОВЕ НА ОБЩНОСТТА В РИБОЛОВНАТА ЗОНА НА КАБО ВЕРДЕ
 A. Формалности, свързани с искането и издаването на лицензии
 1.
 Компетентните органи на Общността подават пред Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде, чрез Делегацията на Комисията в Кабо Верде, заявление за всеки плавателен съд, който желае да извършва риболов съгласно Споразумението, най-малко 15 дни преди датата на започване на искания период на валидност.
 Заявленията се изготвят съгласно формулярите, предвидени за тази цел от Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде, образец на които е приложен по-долу (допълнение 1).
 2.
 Всяко заявление за издаване на лицензия се придружава от доказателство за извършено плащане на таксата за периода на валидност на лицензията. Плащането се извършва по сметка, открита във финансова институция или във всеки друг орган, посочен от властите на Кабо Верде.
 Таксите за лицензиите включват всички национални и местни такси, с изключение на пристанищните такси и таксите за обслужване.
 3.
 Лицензиите за всички плавателни съдове се издават от Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде в 15-дневен срок от получаване на доказателството за извършено плащане, посочено в точка 2, и се предават на корабособствениците или на техни представители чрез Делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде.
 4.
 Лицензията се издава за определен плавателен съд и не може да се прехвърля. Въпреки това, по искане на Комисията на Европейските общности, лицензията за даден плавателен съд може да бъде заменена, а в случай на форсмажорни обстоятелства се заменя, с нова лицензия, издадена за друг плавателен съд, имащ характеристики, подобни на тези на първия плавателен съд. Собственикът на първия плавателен съд връща анулираната лицензия на Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде, чрез Делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде.
 Новата лицензия посочва:
 —
 датата на издаване,
 —
 обстоятелството, че заменя лицензията на предишния плавателен съд за оставащия период на валидност.
 В този случай, за оставащия период на валидност не се дължи таксата предвидена в член 4, параграф 2 от Споразумението.
 5.
 Лицензията трябва да се съхранява постоянно на борда.
 6.
 Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде съобщава, преди влизане в сила на споразумението, начините за плащане на таксите за лицензия, и по-специално информацията относно банковите сметки и валутите, които трябва да бъдат използвани.
 Б. Разпоредби, приложими за лицензиите за плавателни съдове за ловене на риба тон и за плавателни съдове за повърхностен риболов с парагади
 1.
 Лицензиите са валидни за една година. Те могат да се подновяват.
 2.
 Таксата се определя на 20 ECU за тон уловена риба тон в риболовната зона на Кабо Верде.
 3.
 Лицензиите се издават след заплащане на Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде на фиксирана сума от 1 500 ECU на година за всеки сейнер за улов на риба тон и 300 ECU на година за всеки кораб за улов на риба тон с въдици и за такъв за повърхностен риболов с парагади, което представлява равностойността на таксите за улов на:
 —
 75 тона риба тон на година, за сейнери,
 —
 15 тона на година, за кораби за улов на риба тон с въдици и такива за повърхностен риболов с парагади.
 4.
 Окончателният отчет за дължимите такси за риболовния период се изготвя от Комисията на Европейските общности в края на всяка календарна година въз основа на декларациите за улов, подадени за всеки кораб и потвърдени от съответните научни институти, включително Френския институт за научни изследвания за развитие чрез сътрудничество (ORSTOM), на Испанския институт по океанография (IEO) и Instituto Nacional de Investigação das Pescas (INIP) на Кабо Верде.
 Отчетът се съобщава едновременно на Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде и на корабособствениците. Всяко дължимо допълнително плащане се извършва от корабособствениците в Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде не по-късно от 30 дни след нотифициране за окончателния отчет и се заплаща по сметка, открита във финансова институция или във всеки друг орган, определен от властите на Кабо Верде.
 Въпреки това, ако сумата по окончателния отчет е по-малка от авансово платената сума, посочена по-горе, разликата не се възстановява.
 В. Разпоредби, приложими за лицензиите за други плавателни съдове
 1.
 В случай на кораби за дънен риболов с парагади, лицензиите са валидни за три, шест или дванадесет месеца. Годишната такса се определя в зависимост от БРТ, в размер на 100 ECU на БРТ, пропорционално на продължителността на лицензията.
 2.
 В случай на плавателни съдове, извършващи експериментален улов на главоноги, таксата се определя на 60 ECU на БРТ на година.
 Г. Декларации за улова
 1.
 Сейнерите за улов на риба тон, корабите за улов на риба тон с въдици и за повърхностен риболов с парагади водят дневник за улова, съгласно образеца в допълнение 2, за всеки риболовен период, прекаран в риболовната зона на Кабо Верде. Формулярът трябва да се изпрати до Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде, чрез Делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде, в срок от 45 дни след края на риболовната кампания в риболовната зона на Кабо Верде.
 2.
 Корабите за дънен риболов с парагади и корабите, които извършват експериментален улов на главоноги са длъжни да нотифицират Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде за своя улов като използват стандартния формуляр, приложен в допълнение 3, чрез Делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде. Тези декларации са месечни и трябва да се представят поне веднъж на всеки три месеца.
 3.
 Формулярите трябва да се попълват четливо и да са подписани от капитана на кораба.
 4.
 При неспазване на горепосочените разпоредби, компетентните власти на Кабо Верде си запазват правото да приложат, inter alia, една или и двете санкции:
 —
 прекратяване на лицензията на плавателния съд нарушител,
 —
 налагане на глоба.
 В този случай, се информира делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде.
 Д. Изнасяне на улова на брега
 Когато е възможно, плавателните съдове за улов на риба тон на Общността допринасят за снабдяването на фабриките за консервиране на риба тон в Кабо Верде в зависимост от улова си в зоната, по цени, определени по взаимно съгласие между корабособствениците от Общността и органите, отговарящи за риболова в Кабо Верде, въз основа на текущите цени на международния пазар. Плащането се извършва в конвертируема валута.
 Освен това, плавателните съдове за улов на риба тон, които изнасят улова си в пристанище в Кабо Верде, предоставят, когато е възможно, част от допълнителния си улов на властите, отговарящи за риболова в Кабо Верде, по местни пазарни цени.
 Е. Наемане на моряци
 1.
 Собствениците на кораби за улов на риба тон и на кораби за повърхностен риболов с парагади се ангажират да наемат граждани на Кабо Верде, при следните условия и ограничения:
 —
 за флотата сейнери за улов на риба тон, се наемат трима моряци от Кабо Верде, за периода на улов на риба тон в риболовната зона на Кабо Верде,
 —
 за флотата кораби за улов на риба тон с въдици, се наемат осем моряци от Кабо Верде, за периода на улов на риба тон в риболовната зона на Кабо Верде, като всеки от тях се наема на различен плавателен съд;
 —
 за флотата кораби за повърхностен улов на риба тон с парагади, се наемат двама моряци от Кабо Верде, за риболовния период в риболовната зона на Кабо Верде, като всеки се наема на различен плавателен съд.
 2.
 Заплатите на тези моряци се определят, преди издаването на лицензиите, по взаимно съгласие между корабособствениците или техните представители и съответните власти на Кабо Верде; заплатите са за сметка на корабособствениците и трябва да включват социалните осигуровки, които са дължими за моряците (включително застраховки живот, злополука и болест).
 3.
 В случай, че моряците не бъдат наети, корабособствениците се задължават за заплатят фиксирана сума, еквивалентна на заплатите на моряците, които не са наети.
 Тази сума ще се използва за обучението на моряци в Кабо Верде и се заплаща по банковата сметка, посочена от съответните власти в Кабо Верде.
 Ж. Вземане на борда на наблюдатели
 1.
 По искане на съответните власти на Кабо Верде, плавателните съдове надвишаващи 150 БРТ вземат на борда си определен от тези власти наблюдател, чиято задача е да осъществи контрол на извършвания улов в риболовната зона на Кабо Верде. На наблюдателя се предоставят всички улеснения, необходими за изпълнение на служебните му задължения, включително достъп до помещения и документи. Той не трябва да остава на борда по-дълго отколкото е необходимо за изпълнение на неговите задължения.
 Капитанът на плавателния съд улеснява работата на наблюдателя, на когото се предоставят същите условия, с които се ползват офицерите на плавателния съд. Заплатата и социалните осигуровки на наблюдателя са за сметка на съответните власти на Кабо Верде.
 2.
 Работата на наблюдателя и условията, съгласно които е взет на борда, не трябва да прекъсват или да препятстват риболовните дейности. Пристанището, от което наблюдателят се взема се определя по взаимно съгласие между съответните власти на Кабо Верде и корабособственика или негов представител. Ако наблюдателят трябва да бъде взет на борда в чуждо пристанище, разходите по пътуването му се поемат от корабособственика. Ако плавателен съд за улов на риба тон с наблюдател на борда напусне риболовната зона на Кабо Верде, трябва да се предприемат всички мерки, за да се гарантира възможно най-скорошното връщане на наблюдателя в Кабо Верде на разноските на корабособственика.
 З. Риболовни зони
 1.
 Плавателни съдове на Общността могат да извършват риболовни дейности в следните зони, определени по отношение на основните линии:
 —
 отвъд 12 мили за сейнери за улов на риба тон и за кораби за повърхностен риболов с парагади,
 —
 отвъд 6 мили за кораби за улов на риба тон с въдици,
 —
 от основните линии за риболов с жива стръв и за кораби за дънен риболов с парагади.
 2.
 Плавателни съдове, които извършват експериментален улов на главоноги, имат достъп до всички риболовни зони на Кабо Верде.
 И. Разрешен размер на отворите на мрежите
 Минималният разрешен размер на отворите на мрежите в тялото на трала (при напълно изпъната мрежа) е както следва:
 —
 а) 16 mm за риболов с жива стръв;
 —
 б) 40 mm за главоноги;
 Когато се касае за риба тон, се прилагат международните стандарти, препоръчани от Международната комисия за опазване на риба тон в Атлантическия океан (ICCAT).
 Й. Влизане и излизане от зоната
 1.
 Всички плавателни съдове на Общността, които извършват риболов в зоната на Кабо Верде съгласно споразумението, съобщават на радиостанцията на Сао Висенте датата и часа, както и местоположението си при влизане в и напускане на риболовната зона на Кабо Верде.
 2.
 Докато ловят риба в зоната на Кабо Верде, плавателните съдове съобщават на съответните власти на Кабо Верде своето местоположение и улов на всеки три дни чрез радиостанцията на Сао Висенте, и посочват общото количество на улова си всеки път когато напускат зоната.
 3.
 Радиопозивната и действащите честоти, както и работното време на станцията се съобщават на корабособствениците или на техния представител от Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде при издаването на лицензията.
 4.
 При невъзможност за използване на тази радиовръзка, плавателните съдове могат да използват алтернативни средства като телекс или телеграма.
 К. Пристанищно оборудване и ползване на доставки и услуги
 Плавателните съдове на Общността се стремят да си набавят в Кабо Верде, когато това е възможно, всички доставки и услуги, необходими за техните дейности. Съответните власти на Кабо Верде определят, в съгласие с корабособствениците или техните представители, условията за използване на пристанищното оборудване и, ако е необходимо, на доставки и услуги.
 Л. Процедура в случай на задържане
 1.
 Делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде се уведомява в срок до 48 часа за всяко задържане в риболовната зона на Кабо Верде на риболовен плавателен съд, плаващ под флаг на държава-членка на Общността, и осъществяващ дейност съгласно настоящото споразумение. До 72 часа се предоставя кратък доклад за обстоятелствата и причините довели до задържането.
 2.
 До 24 часа от получаване на горепосочената информация, се провежда заседание между делегацията на Комисията на Европейските общности в Кабо Верде, Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде и инспектиращите органи, на което евентуално присъства и представител на заинтересованата държава-членка, и на което страните обменят всяка релевантна документация или информация, подпомагащи изясняването на обстоятелствата на установените факти. Корабособственикът или неговият представител се информира за изхода от заседанието и за всички мерки, произтичащи от задържането.
 3.
 Плавателен съд, задържан след извършване на нарушение в областта на риболова се освобождава след заплащане на гаранция, която се определя при вземане предвид на разходите, породени от задържането, и на сумата на глобите и обезщетенията, които отговорните за нарушението са длъжни да заплатят.
 Допълнение 1
 СЛУЖБА НА ДЪРЖАВНИЯ СЕКРЕТАР ПО РИБОЛОВА
 Заявление за издаване на лицензия за чуждестранни плавателни съдове за промишлен риболов
 1.
 Име на корабособственика: ...
 ...
 2.
 Адрес на корабособственика: ...
 ...
 3.
 Име на представител или местен агент на корабособственика: ...
 ...
 4.
 Адрес на представител или местен агент на корабособственика: ...
 ...
 5.
 Име на капитана: ...
 6.
 Наименование на плавателния съд: ...
 7.
 Регистрационен номер: ...
 8.
 Дата и място на построяване: ...
 9.
 Флаг, под който плава: ...
 10.
 Пристанище на регистрация: ...
 11.
 Пристанище на оборудване: ...
 12.
 Обща дължина: ...
 13.
 Ширина: ...
 14.
 Бруто тонаж: ...
 15.
 Нето тонаж: ...
 16.
 Вместимост на трюмовете: ...
 17.
 Капацитет за охлаждане или замразяване: ...
 18.
 Вид двигател и конски сили: ...
 19.
 Вид риболов: ...
 20.
 Състав на екипажа: ...
 21.
 Бордово комуникационно оборудване: ...
 22.
 Радиопозивна: ...
 23.
 Сигнали за избиране: ...
 24.
 Риболовни операции, които ще бъдат извършвани: ...
 25.
 Място за изваждане на улова: ...
 26.
 Риболовни зони: ...
 27.
 Видове, които ще се ловят: ...
 28.
 Период на валидност: ...
 29.
 Специални условия: ...
 30.
 Други дейности на заявителя в Кабо Верде: ...
 ...
 ...
 ...
 ...
 Становище на Генералното управление по риболова
 ...
 ...
 ...
 ...
 Забележки на Службата на държавния секретар по риболова
 ...
 ...
 ...
 ...
 Допълнение 2
 Допълнение 3
 ИНФОРМАЦИЯ ЗА УЛОВА В РЕЗУЛТАТ НА ПРОМИШЛЕН РИБОЛОВ
 1.
 Име и регистрационен номер на плавателния съд: ...
 2.
 Националност: ...
 Вид плавателeн съд:
 3.
 Вид плавателен съд: ...
 (за прясна риба, риба тон и т.н.)
 4.
 Име на капитана: ...
 5.
 Лицензия за риболов, издадена от ...
 Период на валидност: ...
 6.
 Вид риболов: ...
 7.
 Дата на напускане на пристанището: ...
 Дата на влизане в пристанището: ...
 8.
 Улов: ...
 Долуподписаният, ..., капитан на горепосочения плавателен съд, или негов представител, с настоящото декларирам, че информацията посочена по-горе е вярна, както това е потвърдено от наблюдателя на правителството.
 Потвърдено от наблюдателя на правителството
 Подпис Капитан
 ПРОТОКОЛ
 за определяне правата за риболов и финансовата компенсация, предвидени в Споразумението между Европейската икономическа общност и Република Кабо Верде относно риболова в открито море край бреговете на Кабо Верде
 Член 1
 1. По силата на член 2 от споразумението и за срок от три години правата за риболов са следните:
 а)
 Видове с висока степен на миграция
 —
 Сейнери за улов на риба тон с инсталации за замразяване: 21 плавателни съда,
 —
 кораби за улов на риба тон с въдици и кораби за повърхностен риболов с парагади: 24 плавателни съда.
 —
 По молба на Общността, разпределението на правата за риболов за видовете с висока степен на миграция за втората година на прилагане на настоящия протокол може да бъде променяно най-много с 15 % от броя на съответните плавателни съдове.
 б)
 Други видове
 —
 кораби за дънен риболов с парагади: два плавателни съда, всеки от които с тонаж по-малък от 210 БРТ,
 —
 експерименталeн улов на главоноги: два плавателни съда.
 2. Първото заседание на съвместния комитет, посочен в член 9 от споразумението, което се провежда през втората година от прилагането на настоящия протокол проучва наличните резултати от експерименталния улов на главоноги.
 Член 2
 1. За срока, посочен в член 1, финансовата компенсация по член 7 от споразумението е 1 950 000 ECU, платими на три равни годишни вноски.
 2. Целите, за които се използва тази компенсация, се определят единствено от органите на Кабо Верде.
 3. Компенсацията се изплаща по сметка, открита във финансова институция или във всеки друг орган, посочен от властите на Кабо Верде.
 Член 3
 Съответните корабособственици запазват пълно право на собственост върху уловите, извършени като част от експерименталния улов на главоноги.
 Член 4
 Освен това, през периода, посочен в член 1, Общността участва със сумата от 500 000 ECU във финансирането на научна или техническа програма на Кабо Верде (оборудване, инфраструктура, семинари, изследвания и т.н.) за разширяване на познанията относно рибните ресурси в изключителната икономическа зона на Кабо Верде.
 Сумата се предоставя на Службата на държавния секретар по риболова на Кабо Верде и се изплаща по банковата сметка, посочена от тази служба.
 Член 5
 1. Договарящите се страни се съгласяват, че подобряването на уменията и знанията на занимаващите се с морски риболов е жизненоважен елемент за успеха на тяхното сътрудничество. За тази цел Общността улеснява достъпа на граждани на Кабо Верде до учебните заведения на държавите-членки и осигурява за тази цел стипендии за образование и практическо обучение по различните научни, технически и икономически дисциплини, свързани с рибарството. Стипендиите могат също да се ползват във всяка една страна, свързана с Общността чрез споразумение за сътрудничество.
 2. Общата сума на стипендиите не може да надвишава 160 000 ECU. По искане на властите на Кабо Верде, част от тази сума може да се използва за покриване на разноските за участие в международни срещи и курсове за обучение, свързани с рибарството. Сумата се изплаща при използване с такава цел.
 Член 6
 Ако Общността не извърши плащанията, предвидени в членове 2 и 4, прилагането на настоящия протокол може временно да бъде преустановено.


type: legislation

text:
 10.3.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 83/21
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/421 AL COMISIEI
 din 9 martie 2021
 privind autorizarea tincturii derivate din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2003 privind aditivii din hrana animalelor (1), în special articolul 9 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (CE) nr. 1831/2003 prevede autorizarea aditivilor destinați utilizării în hrana animalelor, precum și motivele și procedurile de acordare a unor astfel de autorizații.
 (2)
 În conformitate cu articolul 7 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003, a fost depusă o cerere de autorizare a tincturii derivate din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale. Cererea respectivă a fost însoțită de informațiile și de documentele necesare în temeiul articolului 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.
 (3)
 Cererea vizează autorizarea tincturii derivate din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) ca aditiv pentru hrana tuturor speciilor de animale. Solicitantul a cerut ca aditivul în cauză să fie clasificat în categoria „aditivi senzoriali”.
 (4)
 Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (denumită în continuare „autoritatea”) a concluzionat, în avizele ei din 4 octombrie 2019 (2) și 1 iulie 2020 (3) că, în condițiile de utilizare propuse, tinctura derivată din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) nu are efecte adverse asupra sănătății animalelor, a sănătății umane sau asupra mediului. Autoritatea a indicat că nu se poate formula nicio concluzie cu privire la potențialul aditivului de a fi iritant pentru piele/ochi sau un sensibilizant pentru piele. Prin urmare, Comisia consideră că este necesar să fie luate măsuri adecvate de protecție pentru a preveni efectele negative asupra sănătății umane, îndeosebi în ceea ce îi privește pe utilizatorii aditivului.
 (5)
 Autoritatea a concluzionat, de asemenea, că, întrucât Artemisia vulgaris L. și extractele sale sunt universal recunoscute ca aromatizante pentru produsele alimentare, iar funcția lor în hrana pentru animale ar fi în esență aceeași ca în cazul produselor alimentare, nu este necesară nicio demonstrare suplimentară a eficacității. Autoritatea nu consideră necesară prevederea unor cerințe specifice de monitorizare ulterioară introducerii pe piață. În plus, autoritatea a verificat raportul referitor la metodele de analiză a aditivului în hrana pentru animale, transmis de laboratorul de referință înființat prin Regulamentul (CE) nr. 1831/2003.
 (6)
 Evaluarea tincturii derivate din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) arată că sunt îndeplinite condițiile de autorizare prevăzute la articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 1831/2003. În consecință, utilizarea substanței respectiv trebuie autorizată.
 (7)
 Pentru a face posibil un control mai bun, ar trebui prevăzute restricții și condiții. Mai exact, pe eticheta aditivului pentru hrana animalelor ar trebui indicat conținutul recomandat. Atunci când respectivul conținut este depășit, ar trebui indicate anumite informații pe eticheta preamestecurilor.
 (8)
 Faptul că utilizarea tincturii derivate din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) ca substanță aromatizantă nu este autorizată în apa de băut nu exclude utilizarea acesteia în hrana combinată pentru animale administrată prin intermediul apei.
 (9)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Tinctura derivată din Artemisia vulgaris L. (tinctură de pelinariță) specificată în anexă, aparținând categoriei „aditivi senzoriali” și grupei funcționale „compuși aromatizanți”, este autorizată ca aditiv destinat hranei pentru animale, în condițiile stabilite în anexa respectivă.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 9 martie 2021.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 268, 18.10.2003, p. 29.
 (2) EFSA Journal 2019;17(11):5879
 (3) EFSA Journal 2020;18(7):6206
 ANEXĂ
 Numărul de identificare al aditivului
 Numele titularului autorizației
 Aditivul
 Compoziția, formula chimică, descrierea, metoda analitică
 Specia sau categoria de animale
 Vârsta maximă
 Conținutul minim
 Conținutul maxim
 Alte dispoziții
 Sfârșitul perioadei de autorizare
 mg de substanță activă/kg de furaj complet cu un conținut de umiditate de 12 %
 Categorie: Aditivi senzoriali.
 Grupa funcțională: compuși aromatizanți.
 2b72-t
 —
 Tinctură de pelinariță
 Compoziția aditivului
 Tinctură produsă din părțile aeriene fragmentate ale Artemisia vulgaris L.
 Caracterizarea substanței active
 Tinctură produsă din părțile aeriene fragmentate ale Artemisia vulgaris L. prin extracție extinsă cu un amestec de apă/etanol, astfel cum este definit de Consiliul Europei (1).
 Specificațiile substanței active sunt:
 Substanță uscată: 1,4 %-1,9 %
 Cenușă: 0,2 %-0,5 %
 Fracțiunea organică: 1,13 %-1,65 %, din care
 —
 Total polifenoli: 0,05 %-0,2 %
 —
 Acizi fenolici 0,02 %-0,11 %
 —
 Acid clorogenic: 0,0028 %-0,0136 %
 —
 α- și β-tujonă: < 0,005 %
 —
 1,8-cineol: 0,005 %
 —
 Solvent (etanol): 98,1 %-98,6 %
 Formă lichidă
 CoE nr. 72
 Metoda analitică
 (2)
 Pentru caracterizarea aditivului pentru hrana animalelor (tinctură de pelinariță):
 —
 metoda gravimetrică pentru determinarea pierderii prin uscare și conținutul de cenușă;
 —
 metoda spectrofotometrică pentru determinarea conținutului total de polifenoli;
 —
 metoda cromatografiei în strat subțire de înaltă performanță (HPTLC) pentru determinarea acizilor fenolici totali, a acidului clorogenic, a α- și β-tujonei și a eucaliptolului.
 Toate speciile de animale
 —
 —
 1.
 Aditivul se adaugă în hrana pentru animale sub formă de preamestec.
 2.
 În instrucțiunile de utilizare a aditivului și a preamestecurilor trebuie indicate condițiile de depozitare și stabilitatea la tratament termic.
 3.
 Pe eticheta aditivului și a preamestecurilor se indică următoarele:
 „Conținut maxim recomandat de substanță activă în hrana completă pentru animale cu un conținut de umiditate de 12 %: 400 mg/kg”.
 4.
 Grupa funcțională, numărul de identificare, denumirea și cantitatea adăugată ale substanței active se indică pe eticheta preamestecului în cazul în care nivelul de utilizare de pe eticheta preamestecului ar conduce la depășirea nivelului menționat la punctul 3.
 5.
 Pentru utilizatorii aditivului și ai preamestecurilor, operatorii din sectorul hranei pentru animale stabilesc proceduri operaționale și măsuri organizatorice pentru a combate riscurile potențiale în caz de inhalare, de contact cu pielea sau cu ochii. Atunci când riscurile respective nu pot fi eliminate sau reduse la minimum prin astfel de proceduri și de măsuri, aditivul și preamestecurile se utilizează purtând echipament individual de protecție, inclusiv echipament de protecție respiratorie, ochelari și mănuși de protecție.
 30.3.2031
 (1) „Natural sources of flavourings” – Raportul nr. 2 (2007).
 (2) Detaliile metodelor analitice sunt disponibile la următoarea adresă a laboratorului de referință: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports


text:
 Avis juridique important
 |
 22003X1008(09)
 Celebração do memorando de entendimento com a Polónia sobre a sua participação no programa comunitário Fiscalis 2003-2007
 Jornal Oficial no C 241 de 08/10/2003 p. 0012 - 0012
 Celebração do memorando de entendimento com a Polónia sobre a sua participação no programa comunitário Fiscalis 2003-2007(2003/C 241/14)Em 29 de Abril de 2003 foi assinado o memorando de entendimento entre a Comissão Europeia, em nome da Comunidade Europeia, e o Governo da Polónia sobre a participação desta última no programa comunitário Fiscalis 2003-2007.O texto integral em inglês do memorando de entendimento pode ser consultado no seguinte endereço web:http://europa.eu.int/comm/ enlargement/pas/ocp/index.htm