text:
 Anunţ juridic important
 |
 22005D0073
 Jurnalul Oficial L 239 , 15/09/2005 p. 0066 - 0066
 Decizia nr. 73/2005 a Comitetului mixt al SEEdin 29 aprilie 2005de modificare a Protocolului 31 la Acordul SEE privind cooperarea în domenii specifice în afara celor patru libertățiCOMITETUL MIXT AL SEE,având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare "acordul", în special articolele 86 și 98,întrucât:(1) Protocolul 31 la acord a fost modificat prin Decizia nr. 116/2004 a Comitetului mixt al SEE din 6 august 2004 [1].(2) Cooperarea părților contractante la acord ar trebui extinsă pentru a include Decizia nr. 593/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 iulie 2004 de modificare a Deciziei 2000/819/CE a Consiliului privind un program multianual pentru întreprinderi și spiritul antreprenorial, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) (2001-2005) [2].(3) Protocolul 31 la acord ar trebui modificat în consecință pentru a permite ca această cooperare extinsă să aibă loc de la 1 ianuarie 2005,DECIDE:Articolul 1La articolul 7 alineatul (5) liniuța a șaptea (Decizia 2000/819/CE a Consiliului) din Protocolul 31 la acord se adaugă următoarea sub-liniuță:- "— 32004 D 0593: Decizia nr. 593/2004/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 iulie 2004 (JO L 268, 16.8.2004, p. 3)."Articolul 2Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei ultimei notificări transmise către Comitetul mixt al SEE în conformitate cu articolul 103 alineatul (1) din acord [***].Se aplică de la 1 ianuarie 2005.Articolul 3Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.Adoptată la Bruxelles, 29 aprilie 2005.Pentru Comitetul mixt al SEEPreședinteleRichard Wright[1] JO L 64, 10.3.2005, p. 3.[2] JO L 268, 16.8.2004, p. 3.[***] Nu sunt indicate cerințe constituționale.--------------------------------------------------


type: other

text:
Norsk ret tørner igen sammen med EU-retten
 I går startede den norske højesteret behandlingen af principsag om retten til at bruge blokade for at opnå overenskomst
 Sag mod dumpingværn presser norsk LO
 Sagen handler om havnearbejderne i Drammen, som siden 2013 har blokeret det danske selskab Holship. Det danske firma besluttede i 2013, at de ikke længere ville bruge det losse- og lastekontor i Drammen, som anviser havnearbejdere til arbejde på havnen, i stedet bruger firmaet sine egne ansatte til opgaven. For at komplicerer sagen, så er de organiseret i Arbejdsmandsforbundet, mens havnearbejderne er organiseret i transportarbejderforbundet, NTF.
 Transportarbejderforbundet svarede igen med et krav om overenskomst med Holship og tager blokadevåbnet i brug for at nå deres mål. Lovligheden af den blokade bliver godkendt ved to domstole, men Holship anke (sammen med arbejdsgiverorganisationen NHO) sagen til højesteret.
 Arbejdsgiverne mener, at organiseringen af losse- og lastekontorer i de norske havne, som har eneret på at anvise havnearbejdere er, i strid med EØS-aftalen og dermed EU’s indre marked. Og at en blokade for at ”tvinge” en overenskomst igennem er ulovlig.
 Transportarbejderforbundet og LO mener derimod, at den norske grundlov beskytter boykot som et middel i arbejdskampen. Dertil kommer, at ILO’s konvention 137 udtrykkeligt giver registrerede havnearbejdere fortrinsret losning og lastning af gods, sådan som det sker via losse- og lastkontorerne i de norske havne.
 Norge har tiltrådt ILO-konventionen, og den står over EØS-aftalen, mener fagbevægelsen. Derfor vil et nederlag for havnearbejderne, så også skærpe kravene om at Norge helt forlader EØS-aftalen, mener formanden for NTF, Lars Morten Johnsen.
 - LO-kongressen i 2013 sagde, at overenskomster og ILO-konventioner skulle have forrang for EØS-aftalen. Taber vi, må LO’s arbejde for, at Norge skal ud af aftalen, siger han til Frifagbegelse.no.
 - Jeg håber og tror, at vi vinder. Jeg synes, vi har en god sag og kan ikke forstå. Hvordan højesteret skal kunne lande på andet. Det er i udgangspunktet et spørgsmål om lovligheden af blokade, som er det kampmiddel vi har for at få en overenskomst. Den blokade har både lagmannsretten og tingretten (by- og landsret red.) sagt var lovligt varslet. Hvis højesteret havner på noget andet, så må de mene, at FN-organet ILO’s konventioner strider mod EØS-aftalen, selvom EU-kommissionen selv har opfordret medlemsstaterne til at ratificere ILO’s konvention 137 om havnearbejdere, påpeger NTF-formanden.
 Han forudser alvorlige konsekvenser, hvis fagbevægelsen taber sagen:
 - Fordi det handler om blokade som kampmiddel, så kan et nederlag i højesteret få stor smitteeffekt. Andre arbejdsgivere vil gribe muligheden, det vil gøre det vanskeligt at opretholde ordnede forhold i norske havne og større fare for social dumping, siger Lars Morten Johnsen.
 EU-rettens grænser
 Den norske højesteret har indhentet en såkaldt rådgivende udtalelse fra EFTA-domstolen i sagen. EFTA-domstolen er populært sagt er EU-domstolens lillebror og den tager stilling til konflikter som handler, hvorvidt EØS-landene følger EØS-aftalens bestemmelser og dermed også følger reglerne på EU’s indre marked.
 Men ifølge, norsk LO’s hjemmeside, giver EFTA-domstolen ikke klare svar i sagen, men overlader det til højesteret at afveje forskellige hensyn i den konkrete sag. Domstolen slår dog entydigt fast, at EØS-staterne ikke kan gøre det indre markeds fire friheder (her etableringsfriheden) afhængige af ILO-konventioner eller ”andre internationale aftaler.” En melding som klart stiller EØS-reglerne over konventioner og norske overenskomster.
 Sagen kommer samtidig med, at overvågningsorganet ESA har indledt en sag mod Norge om almengøringen af norske overenskomster. ESA ”overvåger” - ligesom EU-kommissionen i EU -at medlemslandene efterlever reglerne på det indre marked.
 Med almengørelsen skal alle virksomheder - uanset om de har tiltrådt en overenskomst – følge overenskomsten på området. Det er især overenskomstens krav til udetillæg og betaling af rejse, kost og logi, som ESA – på linje med de norske arbejdsgivere, mener er i strid med EU’s udstationeringsdirektiv.
 Men at ESA nu udfordrer den norske højesterets tolkning er helt uhørt, mener man i LO:
 – Det er helt ekstraordinært at ESA starter en sag med baggrund i en højesteretsdom. Det er aldrig sket før, siger norsk LO’s advokat Håkon Angell.
 LO forudser, at der vil føre til mere uro og øge konfliktniveauet på det norske arbejdsmarked, hvis den norske regering bøjer sig for ESA’ krav.
 Forbundsformanden for EL og IT Forbundet, Jan Olav Andersen forudser dramatiske konsekvenser, hvis EU’s konkurrenceregler får forrang for de norske.
 - Sagen handler i første omgang om værftsindustrien, som bruger meget udenlandsk arbejdskraft, det får virkninger langt udover værfterne. Hvis ESA får ret, så vil EU’s konkurrenceregler får forrang, og hensynet til den fri konkurrence får forkørselsret på det norske arbejdsmarked, siger han.
 Begge sager har fået debatten om norsk medlemskab af EØS til at blusse op i fagbevægelsen, hvor norsk LO har kongres næste år. (brink)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 29.9.2015
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 252/7
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2015/1723
 z dne 22. septembra 2015
 o uvrstitvi določenega blaga v kombinirano nomenklaturo
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (EGS) št. 2658/87 z dne 23. julija 1987 o tarifni in statistični nomenklaturi ter skupni carinski tarifi (1) in zlasti člena 9(1)(a) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Da bi se zagotovila enotna uporaba kombinirane nomenklature, priložene k Uredbi (EGS) št. 2658/87, je treba sprejeti ukrepe za uvrstitev blaga iz Priloge k tej uredbi.
 (2)
 Uredba (EGS) št. 2658/87 določa splošna pravila za razlago kombinirane nomenklature. Ta pravila se uporabljajo tudi za vsako drugo nomenklaturo, ki v celoti ali delno temelji na kombinirani nomenklaturi ali pa uvaja dodatne pododdelke ter se s posebnimi določbami Unije predpiše zaradi uporabe tarifnih in drugih ukrepov v zvezi z blagovno menjavo.
 (3)
 Po teh splošnih pravilih bi bilo blago iz stolpca 1 razpredelnice iz Priloge treba uvrstiti pod oznako KN v stolpcu 2 na podlagi utemeljitve v stolpcu 3 navedene razpredelnice.
 (4)
 Primerno je določiti, da se lahko imetnik v skladu s členom 12(6) Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 (2) še nekaj časa sklicuje na zavezujoče tarifne informacije, ki se izdajo za blago, na katero se nanaša ta uredba, in niso v skladu s to uredbo. To obdobje bi moralo biti omejeno na tri mesece.
 (5)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za carinski zakonik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Blago, opisano v stolpcu 1 razpredelnice iz Priloge, se uvrsti v kombinirano nomenklaturo pod oznako KN iz stolpca 2 navedene razpredelnice.
 Člen 2
 V skladu s členom 12(6) Uredbe (EGS) št. 2913/92 se je na zavezujoče tarifne informacije, ki niso v skladu s to uredbo, mogoče sklicevati še tri mesece po začetku veljavnosti te uredbe.
 Člen 3
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 22. septembra 2015
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Heinz ZOUREK
 Generalni direktor za obdavčenje in carinsko unijo
 (1) UL L 256, 7.9.1987, str. 1.
 (2) Uredba Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (UL L 302, 19.10.1992, str. 1).
 PRILOGA
 Opis blaga
 Uvrstitev (oznaka KN)
 Razlogi
 (1)
 (2)
 (3)
 1.
 Proizvod s stehiometrično sestavo iz magnezijevega aluminata (magnezijev aluminijev oksid) in kristalno strukturo spinela, ki je kemično opredeljen proizvod v obliki neenakomerno oblikovanih granul, grudic ali prahu. Vsebuje približno 28 mas. % magnezija, izračunanega kot magnezijev oksid, in približno 72 mas. % aluminija, izračunanega kot aluminijev oksid.
 Uporablja se v proizvodnji ognjevarnih opek in ploščic za jeklarsko industrijo.
 Pridobiva se s kemično reakcijo med magnezijevim oksidom in aluminijevim oksidom med taljenjem v rotacijski peči.
 2841 90 85
 Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature, opomba 1 k poglavju 28 in besedilo oznak KN 2841, 2841 90 in 2841 90 85.
 Proizvod nastane s kemično reakcijo med taljenjem surovin v rotacijski peči. Je stehiometrična spojina (kemično opredeljena), v kateri se število atomov elementov lahko izrazi kot razmerje majhnih celih števil. Ni mineralna surovina ali ruda, zato ne more biti uvrščen v poglavji 25 ali 26.
 Proizvodi v obliki neenakomerno oblikovanih granul, grudic ali prahu so surovina za pridobivanje proizvodov iz tar. št. 6815. Uvrstitev pod tar. št. 6815 je izključena, saj proizvodi niso končni izdelki niti polizdelki.
 Zaradi stehiometrične sestave proizvod izpolnjuje zahteve opombe 1(a) k poglavju 28, ki določa, da tarifne številke tega poglavja obsegajo samo kemično opredeljene spojine (tj. tiste s stehiometrično sestavo).
 Kot kemično opredeljen proizvod je spinel zaradi kemične sestave treba uvrstiti v poglavje 28 kot anorganski kemijski proizvod.
 Proizvod je zato treba uvrstiti pod oznako KN 2841 90 85 kot druge oksi in peroksi soli kovinskih kislin.
 2.
 Proizvod z nestehiometrično sestavo, ki vsebuje približno 20–35 mas. % magnezija, izračunanega kot magnezijev oksid, in približno 58–78 mas. % aluminija, izračunanega kot aluminijev oksid. Ima kristalno strukturo spinela in je v obliki neenakomerno oblikovanih granul, grudic ali prahu.
 Uporablja se v proizvodnji ognjevarnih opek in ploščic za jeklarsko industrijo.
 Pridobiva se s kemično reakcijo med magnezijevim oksidom in aluminijevim oksidom med taljenjem v rotacijski peči.
 3824 90 96
 Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3824, 3824 90 in 3824 90 96.
 Proizvod nastane s kemično reakcijo med taljenjem surovin v rotacijski peči. Ni mineralna surovina ali ruda, zato ne more biti uvrščen v poglavji 25 ali 26.
 Zaradi nestehiometrične sestave proizvod ne izpolnjuje zahtev opombe 1(a) k poglavju 28, ki določa, da tarifne številke tega poglavja obsegajo samo kemično opredeljene spojine (tj. tiste s stehiometrično sestavo), zato je izključen iz poglavja 28.
 Proizvodi v obliki neenakomerno oblikovanih granul, grudic ali prahu so surovina za pridobivanje proizvodov iz tar. št. 6815. Ne uvrščajo se pod tar. št. 6815, saj niso končni izdelki niti polizdelki.
 Proizvod je zato treba uvrstiti pod oznako KN 3824 90 96 kot drugi kemijski proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu.
 3.
 Proizvod z imenom „taljeni magnezijev oksid krom“ v obliki neenakomerno oblikovanih sivih granul, delčkov ali prahu v zrncih neenakomerne velikosti, ki ima nestehiometrično sestavo iz magnezijevega oksida in kromovega oksida. Ima kristalno strukturo spinela in se uporablja v proizvodnji ognjevarnih opek in ploščic za jeklarsko industrijo.
 Pridobiva se s taljenjem magnezijevega oksida in kromove rude v elektroobločni peči.
 3824 90 96
 Uvrstitev opredeljujejo splošni pravili 1 in 6 za razlago kombinirane nomenklature ter besedilo oznak KN 3824, 3824 90 in 3824 90 96.
 Proizvod nastane s kemično reakcijo med taljenjem surovin v elektroobločni peči. Ni mineralna surovina ali ruda, zato ne more biti uvrščen v poglavji 25 ali 26.
 Zaradi nestehiometrične sestave proizvod ne izpolnjuje zahtev opombe 1(a) k poglavju 28, ki določa, da tarifne številke tega poglavja obsegajo samo kemično opredeljene spojine (tj. tiste s stehiometrično sestavo), zato je izključen iz poglavja 28.
 Proizvodi v obliki neenakomerno oblikovanih granul, grudic ali prahu so surovina za pridobivanje proizvodov iz tar. št. 6815. Ne uvrščajo se pod tar. št. 6815, saj niso končni izdelki niti polizdelki.
 Proizvod je zato treba uvrstiti pod oznako KN 3824 90 96 kot drugi kemijski proizvodi in preparati kemijske industrije ali sorodnih industrij, ki niso navedeni in ne zajeti na drugem mestu.


type: wikipedia

text:
Elsa Kristina (Stina) Bergman, född Lindberg 29 april 1888 i Stockholm, död 3 juli 1976 i Stockholm, var en svensk författare och översättare.
 Biografi
 Bergman var dotter till August och Augusta Lindberg samt syster till Per Lindberg. Hon var gift med författaren Hjalmar Bergman från 1908 till hans död 1931. Åren 1940–1947 var hon anställd vid Svensk Filmindustri, och hon framträdde även i radio och tv. Bergman är begravd på Norra kyrkogården i Örebro.
 Produktioner
 Egna böcker
 Stygga barn och snälla: sagor (Bonnier, 1927)
 Skogen i Nordland: sagor (Bonnier, 1928)
 Det underbara paraplyet (Bonnier, 1932)
 Unga kvinnor: en pjäs för små och stora barn i tio tablåer (efter Louisa Alcotts roman) (Bonnier, 1934)
 Några ord om hur man skriver en film (1942)
 Trollungen Jönsekluns och andra sagor (Svensk läraretidning, 1943) (Barnbiblioteket Saga, 209)
 Översättningar (urval)
 Warner Fabian: Brådmogen ungdom (Bonnier, 1925)
 Eugène Sue: Paris' mysterier (Les mystères de Paris) (Bonnier, 1931)
 Walt Disney: Där jultomten bor (Åhlén & Åkerlund, 1936)
 Filmmanus
 Enligt Svensk Filmdatabas:
 Teater
 1962 – Patrasket av Hjalmar Bergman, Stockholms stadsteater (regi)
 Källor
 Vidare läsning
 Externa länkar
 Svenska manusförfattare under 1900-talet
 Svenska författare under 1900-talet
 Svenska översättare under 1900-talet
 Översättare från engelska
 Svenskspråkiga författare
 Översättare från Stockholm
 Författare från Stockholm
 Manusförfattare från Stockholm
 Gravsatta på Örebro Norra kyrkogård
 Födda 1888
 Avlidna 1976
 Kvinnor


text:
 Avis juridique important
 |
 52001PC0564(03)
 Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst /* KOM/2001/0564 slutlig - COD 2001/0237 */
 Europeiska gemenskapernas officiella tidning nr 025 E , 29/01/2002 s. 0512 - 0525
 Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst(Framlagt av kommissionen)2001/0237 (COD)Förslag till EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING om kompatibiliteten hos det europeiska nätet för flygledningstjänst(Text av betydelse för EES)EUROPAPARLAMENTET OCH RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNINGmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 80.2 i detta,med beaktande av kommissionens förslag [1],[1] EGT C [...], [...], s. [...].med beaktande av Ekonomiska och sociala kommitténs yttrande [2],[2] EGT C [...], [...], s. [...].med beaktande av Regionkommitténs yttrande [3],[3] EGT C [...], [...], s. [...].i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget [4], och[4] EGT C [...], [...], s. [...].av följande skäl:(1) För att skapa ett gemensamt luftrum bör bestämmelser om utrustning, system och därmed förbundna förfaranden fastställas i syfte att trygga en sammanhängande drift av nätet för flygledningstjänsten i enlighet med tillhandahållandet av flygtrafiktjänster i förordning (EEG) xxx/xx [tillhandahållande av tjänster] och planeringen och användningen av luftrummet i förordning (EEG) xxx/xx [luftrumsförordningen].(2) I rapporten från högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum bekräftas behovet av att införa en teknisk reglering på basis av det nya synsättet enligt rådets resolution 85/C136/01 av den 7 maj 1985 [5] med grundläggande krav, regler och standarder som är kompletterande och sammanhängande.[5] Rådets resolution av den 7 maj 1985 angående ett nytt synsätt på teknisk harmonisering och tekniska standarder.(3) I Europaparlamentets och rådets förordning (EEG) xxx/xx fastställs ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum [6].[6] EGT C [...], [...], s. [...].(4) Nätet för flygledningstjänsten är en komplex och ytterst interaktiv struktur med ett stort antal system och komponenter på marken, i luften och i rymden, bland annat anläggningar, utrustning, hård- och mjukvara till datorer samt nödvändig personal.(5) I rapporten från högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum bekräftas att även om framsteg under senare år gjorts i riktning mot en sammanhängande drift av nätet för flygledningstjänsten i Europa så är situationen fortfarande otillfredsställande; integrationsnivån mellan de nationella systemen för flygtrafikledning är låg, och införandet av nya driftsystem och nödvändig teknik för att tillhandahålla den ytterligare kapacitet som erfordras går långsamt.(6) Gemenskapens låga integrationsnivå leder till allvarliga brister, ytterligare kostnader för upphandling och underhåll och svårigheter med samordning av driften.(7) De nationella tekniska specifikationer som företrädesvis används vid upphandling har ofta utarbetats av leverantören av flygtrafiktjänster och den nationella tillverkningsindustrin, vilket har lett till en fragmentering av marknadsutrustningen och försvårar det industrisamarbetet på gemenskapsnivå. Industrin påverkas särskilt mycket av detta eftersom den behöver göra en avsevärd anpassning av sina produkter för varje nationell marknad. Detta gör utveckling och genomförande av ny teknik onödigt svår och fördröjer införandet av de nya driftsystem som krävs för att öka kapaciteten.(8) Det är därför en angelägenhet för alla de som berörs av flygledningstjänsten att utveckla ett nytt tillvägagångssätt för partnerskap som tillåter ett balanserat deltagande av samtliga till främjande av kreativitet och fördelning av kunskap, erfarenheter och risker; ett sådant samarbete syftar till att, i samarbete med tillverkningsindustrin, fastställa en sammanhängande helhet av gemenskapsspecifikationer som uppfyller en mängd behov i största möjliga utsträckning; en leverantör av flygtrafiktjänster skall bland dessa specifikationer kunna välja de delar som denne anser vara bäst lämpade och så mycket som möjligt begränsar lokala anpassningar.(9) Det är därför lämpligt att fastställa grundläggande krav för flygledningstjänstenätets system och komponenter; med tanke på flygledningstjänstenätets komplexitet har det visat sig vara nödvändigt att dela upp det i flera system som anges i bilaga I.(10) Utarbetandet och antagandet av gemenskapsspecifikationer avseende flygledningstjänstenätet, dess system och komponenter är ett lämpligt sätt att fastställa tekniska och verksamhetsrelaterade villkor för att uppfylla de grundläggande kraven; överensstämmelse med dessa gemenskapsspecifikationer skapar en presumtion om förenlighet med de grundläggande kraven.(11) Genomförandebestämmelser måste antas för vissa system som är viktiga för att uppfylla de grundläggande kraven i denna förordning; genomförandebestämmelser kan också antas för att underlätta samordning och införande av nya system i flygledningstjänsten; överensstämmelse med genomförandebestämmelserna bör upprätthållas konsekvent; dessa bestämmelser får bygga på regler och standarder som utvecklats av internationella organisationer såsom Eurocontrol och ICAO.(12) I enlighet med de slutsatser som högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum kommit fram till är Eurocontrol det organ som har den sakkunskap som krävs för att stödja gemenskapen i dess lagstiftande roll; utarbetandet av genomförandebestämmelser får därför göras av Eurocontrol inom ramen för lämpliga bestämmelser under förutsättning att Eurocontrol iakttar de villkor som skall ingå i ramen för samarbetet mellan kommissionen och Eurocontrol.(13) För att säkerställa att lagstiftnings- och standardiseringsfunktionerna är åtskilda från varandra kommer gemenskapsspecifikationerna huvudsakligen att utarbetas av europeiska standardiseringsorgan i samarbete med den europeiska organisationen för civil flygplansutrustning (Eurocae) och kommer att ta formen av gemensamma standarder.(14) Eurocae är en ideell förening som ansvarar för att förbereda utkast till tekniska specifikationer för civil flygplansutrustning; medlemskap i Eurocae är öppet för alla berörda parter, bland annat leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare och tillverkningsindustrin; Eurocae måste etablera en formell relation till europeiska standardiseringsorgan så att dess specifikationer kan erkännas som europeiska standarder i enlighet med de förfaranden som fastställs av de europeiska standardiseringsorganisationerna.(15) Eurocontrol kan även utarbeta gemenskapsspecifikationer som skall vara förenliga med principerna i rådets resolution 85/C136/01 av den 7 maj 1985 och allmänna gemensamma standardiseringsförfaranden; inom ramen för dessa förfaranden föreskrivs som ett minimum iakttagande av principerna om öppenhet, insyn, opartiskhet, konsensus, underhåll, allmänhetens tillgång till specifikationerna, effektivitet, ansvar och sammanhang; detaljbestämmelser härom kommer att infogas i det dokument som skall utgöra ramen för samarbetet med Eurocontrol.(16) De förfaranden som styr bedömningen av förenlighet och användning av komponenterna måste grundas på användning av de moduler som omfattas av rådets beslut 93/465/EEG [7]; dessa moduler kan utvidgas till att omfatta särskilda krav från industrin i den utsträckning detta är nödvändigt.[7] 93/465/EEG: Rådets beslut av den 22 juli 1993 om moduler för olika stadier i förfaranden vid bedömning av överensstämmelse samt regler för anbringande och användning av EG-märkning om överensstämmelse, med avseende på användningen i tekniska harmoniseringsdirektiv.(17) Marknaden är liten och består av system och komponenter som nästan uteslutande är avsedda för flygledningstjänstens syften och inte för den breda allmänheten; det skulle därför vara överdrivet att fästa EU-märkningen på sådana komponenter eftersom tillverkarens försäkran om överensstämmelse, som grundar sig på bedömningen av överensstämmelse och lämpligheten för användning, är tillräcklig; detta inskränker inte tillverkarens skyldighet att fästa EU-märkningen på vissa delar för att certifiera att de är förenliga med andra gemenskapsbestämmelser som gäller för dem.(18) Tagande i drift, förnyelse och uppgradering av system för flygledningstjänst är underkastade kontroll av förenligheten med de grundläggande kraven; denna förenlighet baseras på genomförandebestämmelserna; användning av gemenskapsspecifikationer skapar en presumtion om förenlighet med de grundläggande kraven; beroende på systemet kan ingripande av ett anmält organ anses vara nödvändigt, särskilt av säkerhetsskäl.(19) I enlighet med slutsatserna av rapporten från högnivågruppen för ett gemensamt europeiskt luftrum kommer kommissionen att samråda med näringslivet för att underlätta inrättandet av ett sammanhängande strategiskt förvaltningsprogram för införande av nya system i flygledningstjänsten.(20) En fullständig tillämpning av denna förordning måste ske enligt en övergångsstrategi som strävar mot att bibehålla en sammanhängande drift av nätet för flygledningstjänsten, utan att skapa oberättigade hinder i form av kostnadsfördelar för bevarande av den befintliga infrastrukturen.(21) Kompatibiliteten inom gemenskapens nät för flygledningstjänst omfattar hela gemenskapen; medlemsstaterna är oförmögna att var och en för sig vidta de åtgärder som behövs för att uppnå denna kompatibilitet; det är därför nödvändigt att i enlighet med subsidiaritetsprincipen vidta dessa åtgärder på gemenskapsnivå.(22) Inom ramen för gemenskapslagstiftningen skall behovet av att säkerställa harmoniserade villkor med avseende på tillgång till och effektiv användning av det radiospektrum som är nödvändigt för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum, bland annat när det gäller elektromagnetisk kompatiblitet, vederbörligen beaktas; en effektiv och lämplig användning av frekvenser som exklusivt tilldelats luftfartssektorn, och förvaltas av densamma, skall tillförsäkras.(23) Rådets direktiv 93/65/EEG [8] om definition och användning av kompatibla tekniska specifikationer vid upphandling av utrustning och system för ledning av lufttrafiken begränsar sig till de tilldelande enheternas skyldigheter. Denna förordning är mer omfattande på så vis att den omfattar samtliga aktörers förpliktelser, exempelvis leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare, tillverkningsindustrin och flygplatser, och möjliggör stipulerande av regler som är tillämpliga för samtliga samt antagande av gemenskapsspecifikationer som trots sin fakultativa natur innebär en presumtion om förenlighet med de grundläggande kraven; detta är skälet till att rådets direktiv 93/65/EEG måste upphävas av denna förordning.[8] EGT L 187, 29.7.1993, s. 52-56.(24) Eftersom de åtgärder som är nödvändiga för genomförandet av denna förordning har allmän räckvidd i enlighet med artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter [9], bör genomförandet av denna förordning ske med användning av det föreskrivande förfarande som avses i artikel 5 i det beslutet.[9] EGT L 184, 17.7.1999, s. 23.(25) Enligt artikel 2 i rådets beslut 1999/468/EG av den 28 juni 1999 om de förfaranden som skall tillämpas vid utövandet av kommissionens genomförandebefogenheter, bör genomförandet av denna förordning ske med användning av det rådgivande förfarande som avses i artikel 3 i det beslutet.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Del IAllmänna bestämmelserArtikel 1 (Tillämpningsområde)1. Denna förordning skall tillämpas på utrustning, system och därmed förbundna förfaranden för inrättande av ett nät för flygledningstjänst och dess driftsystem i enlighet med, och inom ramen för, förordning xxx/xx/ om ramen för skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum.2. Denna förordning omfattar inte allmänna bestämmelser avseende tjänsteleverantörernas rättigheter och skyldigheter i den mening som avses i förordning xxx/xx [tillhandahållande av tjänster].Artikel 2 (Mål)1. Huvudsyftet med denna förordning är att fastställa de villkor som skall vara uppfyllda för att kompatibilitet mellan olika system och komponenter i nätet för flygledningstjänsten skall uppnås inom gemenskapen, bland annat när det gäller sammanhängande drift, utveckling och uppgradering till ny teknik.2. Till följd av det mål som anges i punkt 1 måste denna förordning även gradvis bidra till skapandet av en intern marknad för utrustning, system och därmed förbundna tjänster.Artikel 3 (Definitioner)I denna förordning används, förutom de definitioner som fastställs i artikel 2 i förordning (EEG) XX/XXX [ramförordningen], följande beteckningar med de betydelser som här anges:(a) nät för flygledningstjänsten: ett system bestående av markbaserade och luftburna delar för tillhandahållande av flygtrafiktjänster som skall göra det möjligt för luftrummets användare att iaktta utsatta avgångs- och ankomsttider och att hålla fast vid sina prioriterade flygprofiler med minimala restriktioner utan att äventyra de överenskomna säkerhetsnivåerna. Den luftburna delen består av de element som är nödvändiga för att medge en funktionell integration med den markbaserade delen. Den markbaserade delen består av flygtrafikledningstjänster, flödesplanering och luftrumsplanering.(b) system: nätet för flygledningstjänsten består av system på det sätt som beskrivs i bilaga I och för dessa skall grundläggande krav fastställas; varje system är uppbyggt av en mängd komponenter och har gränssnitt till andra system; begreppet "komponent" omfattar både materiella och immateriella objekt såsom mjukvara och förfaranden.(c) driftsystemet: specifikation av kriterierna för operativ användning av flygtrafikutrustning och -system; det innehåller information angående berörda operativa element, krav för samtliga användare, funktionaliteten hos markbaserad och luftburen utrustning och de åtgärder som behöver vidtas för att säkerställa en fortsatt säker och effektiv flygledningstjänst.(d) sammanhängande drift: drift av hela systemet på ett sådant sätt att det ur användarens synvinkel fungerar som ett enhetligt system.(e) grundläggande krav: samtliga villkor som anges i bilaga II till denna förordning och som skall iakttas av nätet för flygledningstjänsten samt dess system och komponenter.(f) gemenskapsspecifikation: en europeisk standard i den mening som avses i artikel 1 i direktiv 98/34/EG eller en av Eurocontrol utformad teknisk specifikation, vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning, som inte är tvingande.(g) genomförandebestämmelser: de bestämmelser som avser ett system eller en del av ett system i syfte att uppfylla de grundläggande kraven och säkerställa en sammanhängande drift av nätet för flygledningstjänsten, bland annat dess driftskompatibilitet.(h) nationell tillsynsmyndighet: det eller de organ som, åtskilda från varandra och funktionellt oberoende av leverantörerna av flygtrafiktjänster, har fått i uppdrag av en medlemsstat att övervaka leverantörerna i enlighet med artikel 3 i förordning XX/XXX [tillhandahållande av tjänster].(i) uppgradering: varje större ändring av ett system eller en del av ett system som kräver att en kontrollförsäkran utarbetas i den mening som avses i artikel 10 i denna förordning.(j) förnyelse: varje större förnyelse av ett system eller en del av ett system som kräver att en kontrollförsäkran utarbetas i den mening som avses i artikel 10 i denna förordning.Del IIGrundläggande krav, gemenskapsspecifikationer och genomförandebestämmelserArtikel 4 (Grundläggande krav)Nätet för flygledningstjänsten samt dess system och komponenter skall uppfylla de grundläggande krav som anges i bilaga II till denna förordning.Artikel 5 (Gemenskapsspecifikationer)1. Överensstämmelse med de grundläggande krav som anges i bilaga II till denna förordning skall presumeras med avseende på de system och komponenter som uppfyller ifrågavarande gemenskapsspecifikationer samt delar därav vars referensnummer har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.2. I det fall en medlemsstat eller kommissionen anser att uppfyllandet av en gemenskapsspecifikation inte är tillräckligt för att innebära ett uppfyllande även av de grundläggande villkor som anges i bilaga II till denna förordning och som gemenskapsspecifikationen är avsedd att omfatta, skall kommissionen eller den berörda medlemsstaten ta upp frågan med den kommitté som avses i artikel 16.4 i denna förordning.3. I det fall det brister i de europeiska standarderna när det gäller de grundläggande kraven får det beslutas att man helt eller delvis skall dra tillbaka de berörda standarderna ur de publikationer som innehåller dessa i enlighet med artikel 5 i Europaparlamentets och rådets direktiv 98/34/EG [10] av den 22 juni 1998 om ett informationsförfarande beträffande tekniska standarder och föreskrifter.[10] EGT L 204, 21.7.98, s. 37-48.4. I det fall det brister i Eurocontrols tekniska specifikationer när det gäller de grundläggande kraven får det beslutas att man helt eller delvis skall dra tillbaka de berörda specifikationerna ur de publikationer som innehåller dessa, eller ändringar därav, i enlighet med förfarandet i artikel 16.4 i denna förordning.Artikel 6 (Genomförandebestämmelser)1. Genomförandebestämmelser skall utformas- för system som är viktiga för att uppnå målen med denna förordning, och- för att understödja ett samordnat och snabbt införande av nya driftsystem och teknik inom flygledningstjänsten2. När så krävs kan ett och samma system omfattas av fler än en genomförandebestämmelse, särskilt vid hantering av vissa system eller i syfte att lösa vissa prioriterade problem eller återspegla det gradvisa införandet av ny teknik. I sådana fall är denna artikel även tillämplig på den berörda delen av systemet. Omvänt gäller att utförandet av en viss operativ verksamhet inom delar av nätet kräver att bestämmelser som ställer krav på fler än ett system utformas.3. Systemen skall stå i överensstämmelse med genomförandebestämmelserna; denna överensstämmelse skall upprätthållas konsekvent under den tid som vart och ett av systemen används.4. Genomförandebestämmelserna skall i den utsträckning som är nödvändig för att uppnå de i artikel 2 föreskrivna målen- fastställa de specifika kraven för en sammanhängande drift, exempelvis driftskompatibilitet, säkerhet och resultat som är grundläggande för att uppnå målen i denna förordning, och- i varje enskilt fall precisera vilken av de moduler som beskrivs i beslut 93/465/EEG eller, i tillämpliga fall, vilka förfaranden som skall tillämpas vid bedömning av antingen överensstämmelsen eller lämpligheten av att använda de delar som är viktiga för en sammanhängande drift, säkerhet, resultat och kontroll av systemen.5. I det fall en medlemsstat eller kommissionen anser att överensstämmelse med en genomförandebestämmelse inte säkerställer överensstämmelse med de grundläggande villkor som anges i bilaga II till denna förordning och som genomförandebestämmelsen är avsedd att omfatta, skall kommissionen eller den berörda medlemsstaten ta upp frågan med den kommitté som avses i artikel 16.2 i denna förordning.6. I det fall det brister i genomförandebestämmelserna när det gäller de grundläggande kraven får det beslutas att man helt eller delvis skall dra tillbaka de berörda specifikationerna ur de publikationer som innehåller dessa, eller ändringar därav, i enlighet med förfarandet i artikel 16.2 i denna förordning.Del IIIFörfarandenArtikel 7 (Förfaranden för gemenskapsspecifikationer)1. Gemenskapsspecifikationer skall bestå av antigen europeiska standarder eller Eurocontrols tekniska specifikationer:- Europeiska standarder skall utarbetas av europeiska standardiseringsorgan i samarbete med Eurocae inom ramen för ett mandat som tilldelas av kommissionen i enlighet med artikel 6.4 i direktiv 98/34/EG.- Inom vissa specialiserade områden, särskilt i angelägenheter rörande den interna samordningen mellan leverantörer av flygtrafiktjänster, såsom förfaranden, kan kommissionen kräva att Eurocontrol utformar de tekniska specifikationerna inom ramen för en förteckning som fastställs i enlighet med förfarandet i artikel 16.4 i denna förordning.2. Kommissionen skall offentliggöra hänvisningarna till de europeiska standarder som avses i punkt 1 i denna artikel i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.3. Hänvisningarna till Eurocontrols tekniska specifikationer, som avses i punkt 1 i denna artikel, skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning efter samråd med kommittén för ett gemensamt luftrum i enlighet med förfarandet i artikel 16.4 i denna förordning.Artikel 8 (Förfaranden för genomförandebestämmelser)1. Vid utarbetandet av de genomförandebestämmelser som avses i artikel 6 i denna förordning får kommissionen, i tillämpliga fall, begära att Eurocontrol utformar utkast till bestämmelser på grundval av kommissionens arbetsprogram. Bestämmelser för genomförandet skall antas och granskas i enlighet med det förfarande som nämns i artikel 16.2 i denna förordning. De skall offentliggöras i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.2. För att finna den mest hållbara lösningen skall vid utarbetande, antagande och granskning av genomförandebestämmelser hänsyn tas till de beräknade kostnaderna för de tekniska lösningar som gör det möjligt att uppfylla dessa. I detta syfte skall en bedömning av kostnaderna för respektive fördelarna med dessa lösningar, för samtliga berörda parter och det europeiska nätet för flygledningstjänsten, bifogas varje utkast till genomförandebestämmelse.3. När en genomförandebestämmelse antas skall dagen för ikraftträdande fastställas i enlighet med förfarandet i artikel 16.2 i denna förordning. I de fall det krävs samtidiga insatser från de olika berörda parternas sida för att uppnå målen med denna förordning, kan dagen för ikraftträdande även anses vara ett måldatum för när samtliga berörda parter skall vara utrustade med system som står i överensstämmelse med den tillämpliga genomförandebestämmelsen.Del IVKontroll av förenlighetenArtikel 9 (EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användningen av komponenter)1. Överensstämmelse med de grundläggande kraven i denna förordning skall presumeras med avseende på de komponenter som är försedda med en EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning och som anges i bilaga III till denna förordning.2. För att utarbeta EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning skall tillverkaren, eller dennes befullmäktigade företrädare med etablering inom gemenskapen, tillämpa genomförandebestämmelserna. I de fall detta krävs enligt genomförandebestämmelsen skall komponenten utvärderas av det anmälda organ hos vilket tillverkaren, eller dennes befullmäktigade företrädare, har lämnat in ansökan.3. I det fall komponenten är föremål för andra gemenskapsbestämmelser som avser andra aspekter skall i EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning föreskrivas att komponenten även uppfyller kraven i de andra direktiven.Artikel 10 (EG-försäkran om kontroll av system)1. Tagande i drift, förnyelse och uppgradering av gemenskapens system för flygledningstjänst är underkastade kontroll i syfte att säkerställa att dessa system är utformade, utvecklade, installerade och använda på ett sätt som uppfyller de grundläggande krav som gäller för dem när de integreras i det gemensamma nätet för flygledningstjänsten.2. Före tagande i drift skall leverantören av flygtrafiktjänster skicka in en EG-försäkran om kontroll till den nationella tillsynsmyndigheten som bekräftar överensstämmelse med de grundläggande kraven med bifogande av ett tekniskt dokument vars innehåll framgår av bilaga IV till denna förordning. Detta tekniska dokument skall omfatta resultatet av den kontroll som utförts av ett anmält organ när så krävs enligt tillämpliga genomförandebestämmelser.3. Vid en eventuell uppgradering som rör luftburna komponenter skall luftrummets användare förklara att överensstämmelse råder med denna förordning när de ansöker om ett säkerhetsgodkännande hos den nationella tillsynsmyndigheten.Artikel 11 (Skyddsklausul)1. I det fall den nationella tillsynsmyndigheten finner att en del av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, eller ett system som åtföljs av en EG-försäkran om kontroll av system, troligen inte uppfyller de grundläggande kraven skall den vidta nödvändiga åtgärder för att begränsa dess tillämpningsområde, förbjuda dess användning eller dra tillbaka den från marknaden. Den nationella tillsynsmyndigheten skall omedelbart informera kommissionen om sådana åtgärder och uppge skälen för detta, särskilt om den bristande överensstämmelsen beror på följande:- Oförmåga att uppfylla de grundläggande kraven i bilaga II till denna förordning.- Felaktig tillämpning av genomförandebestämmelser eller gemenskapsspecifikationer.- Brister i genomförandebestämmeslerna eller gemenskapsspecifikationerna.2. Kommissionen skall samråda med de berörda parterna så snart som möjligt. I det fall kommissionen efter samrådet konstaterar att åtgärden är berättigad skall den omedelbart informera den medlemsstat som har tagit initiativet och övriga medlemsstater. Om det beslut som avses i punkt 1 är berättigat på grund av brister i genomförandebestämmelserna eller gemenskapsspecifikationerna skall det förfarande som föreskrivs i artiklarna 5 och 6 i denna förordning tillämpas. Om kommissionen efter samrådet inte anser åtgärden berättigad skall den omedelbart informera den medlemsstat som har tagit initiativet och tillverkaren eller dennes befullmäktigade företrädare med etablering inom gemenskapen.3. I det fall en komponent som är försedd med EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning, eller ett system som åtföljs av en EG-försäkran om kontroll av system, brister i överensstämmelse, skall medlemsstaten vidta åtgärder mot den som har upprättat EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning eller EG-försäkran om kontroll av system.Artikel 12 (Anmälda organ)1. Medlemsstaten skall till kommissionen och övriga medlemsstater anmäla de organ som ansvarar för det förfarande för bedömning av överensstämmelse och lämplighet som avses i artikel 9 i denna förordning och det kontrollförfarande som avses i artikel 10 i denna förordning, med angivande av varje organs ansvarsområde och de identifikationsnummer de i förväg har erhållit av kommissionen. Kommissionen skall offentliggöra en förteckning över organ samt deras identifikationsnummer och ansvarsområden i Europeiska gemenskapernas officiella tidning; denna förteckning skall hållas uppdaterad.2. Medlemsstaterna skall tillämpa kraven i bilaga V till denna förordning på bedömningen av de organ som skall anmälas. De organ som uppfyller kraven för bedömning i de europeiska standarderna skall anses uppfylla nämnda krav.3. En medlemsstat skall återta sitt tillstånd från ett organ som inte längre uppfyller kraven i bilaga V till denna förordning. Medlemsstaten skall omedelbart informera kommissionen och övriga medlemsstater om detta.4. Utan att det påverkar tillämpningen av kraven i punkterna 1, 2 och 3 får medlemsstaterna besluta att som anmälda organ anvisa de organisationer som erkänts i enlighet med artikel 4 i förordning xx/xxx [tillhandahållande av tjänster].Del VSlutbestämmelserArtikel 13 (Revision av bilagor)I syfte att företa anpassningar till den tekniska utvecklingen, varvid särskilt åsyftas utformningen av den framtida driftsystem som avses i artikel 14 i denna förordning, får ändringar göras i bilagorna I och II till denna förordning i enlighet med förfarandet i artikel 10.5 i förordning (EEG) xxx/xx [ramförordningen].Artikel 14 (Införande av ny teknik och samrådsförfarande med näringslivet)1. Kommissionen skall arbeta fram ett framtida driftsystem som skall genomföras inom ramen för denna förordning i syfte att uppnå en säker och effektiv luftrumsanvändning under hela flygningen.2. För att stödja ett till tidpunkten lägligt införande av det framtida system som anges i punkt 1 skall kommissionen samråda med berörda parter, bland annat leverantörer av flygtrafiktjänster, luftrummets användare och tillverkningsindustrin; detta skall ske i syfte att upprätta ett förvaltningsprogram med brett stöd för införande av nya system och ny teknik i gemenskapsnätet för flygledningstjänst.3. Vid utförandet av sina uppgifter får kommissionen inhämta yttrande från näringslivet på grundval av det förfarande som anges i punkterna 2 och 3 för att säkerställa genomförbarhet, proportionalitet och kostnadseffektivitet hos de genomförandebestämmelser och gemenskapsspecifikationer vars antagande föreslås enligt denna förordning.Artikel 15 (Övergångsbestämmelser)1. De grundläggande kraven i bilaga II till denna förordning skall tillämpas för tagande i drift, förnyelse och uppgradering av system och komponenter i nätet för flygledningstjänsten från och med den 1 januari 2003.2. De system och komponenter som är i drift skall senast den 1 januari 2009 överensstämma med de grundläggande kraven i bilaga II.Artikel 16 (Förfaranden inom kommittén för ett gemensamt luftrum)1. Kommissionen skall bistås av kommittén för ett gemensamt luftrum i enlighet med artikel 7 i förordning (EEG) xxx/xx [ramförordningen].2. I de fall hänvisning görs till denna punkt skall det föreskrivande förfarande som fastställs i artikel 5 i beslut 1999/468/EG tillämpas i överensstämmelse med artiklarna 7.3 och 8 i detta.3. Den period som fastställs i artikel 5.6 i beslut 1999/468/EG skall vara en månad.4. I de fall hänvisning görs till denna punkt skall det rådgivande förfarande som fastställs i artikel 3 i beslut 1999/468/EG tillämpas i överensstämmelse med artiklarna 7.3 och 8 i detta.Del VIIkraftträdandeArtikel 17 (Upphävande av rådets direktiv 93/65/EEG)1. Rådets direktiv 93/65/EEG och kommissionens direktiv 97/15/EG av den 25 mars 1997 om antagande av Eurocontrol-standarder och om ändring av rådets direktiv 93/65/EEG [11], skall upphöra att gälla.[11] EGT L 95, 10.4.1997, s. 16.2. Bilagorna I, II och III till kommissionens förordning (EG) nr 2082/2000 av den 6 september 2000 om antagande av Eurocontrol-standarder och om ändring av direktiv 97/15 [12] skall antas i form av genomförandebestämmelser i den mening som avses i artikel 6 i denna förordning.[12] EGT L 254, 9.10.2000, s. 1.Artikel 18Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska gemenskapernas officiella tidning.Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.Utfärdad i Bryssel den [...]På Europaparlamentets vägnar På rådets vägnarOrdförande Ordförande[...] [...]BILAGA IFÖRTECKNING ÖVER FLYGTRAFIKSYSTEMI denna förordning delas nätet för flygledningstjänsten upp i sju undersystem.När så krävs skall systemet innefatta inte endast den markbaserade delen utan även luftburen utrustning och förfaranden i samband med flygledningstjänstens verksamhet samt flygplatsutrustning och förfaranden i samband därmed.1. Utrustning och förfaranden för flödesplaneringen.2. Utrustning och förfaranden för luftrumsplanering.3. Flygkontrollutrustning och -förfaranden, särskilt databehandlingssystem för flyginformation och övervakning samt gränssnitt mellan människa och maskin.4. Kommunikationsutrustning och -förfaranden för kommunikation på marken, från luften till marken och i luften.5. Navigeringsutrustning och -förfaranden.6. Övervakningsutrustning och -förfaranden.7. Utrustning och förfaranden för flyginformation och väderlekstjänst.BILAGA IIGRUNDLÄGGANDE KRAVDel A: Allmänna krav1. Sammanhängande driftSystem för flygledningstjänst och delar därav skall utformas, konstrueras, underhållas och drivas på ett sådant sätt att en sammanhängande drift av nätet för flygledningstjänsten säkerställs inom hela gemenskapen vid alla tider och för hela flygningen. Sammanhängande drift kan framför allt ses som utbyte av information, gemensam uppfattning om information, jämförbar databehandling och därmed förbundna förfaranden som möjliggör en gemensam operativ verksamhet som överenskommits för hela eller delar av nätet för flygledningstjänsten.2. Stöd till nya driftsystemNätet för flygledningstjänsten, dess system och deras komponenter skall samordnas och ge stöd för nya överenskomna driftsystem som förbättrar flygtrafiktjänsternas kvalitet, särskilt med avseende på säkerhet och kapacitet, med vederbörligt beaktande av den tekniska utvecklingen och ett säkert införande av sådana system.3. SäkerhetVid utvecklingen av flygledningstjänstenätets system och drift skall den överenskomna höga säkerhetsnivån uppnås. Överenskomna säkerhetsmetoder skall införas för att åstadkomma detta. En harmoniserad uppsättning av säkerhetskrav för system och deras komponenter skall fastställas för att uppnå de överenskomna säkerhetsnivåerna.4. Integrerad civil och militär verksamhetNätet för flygledningstjänsten, dess system och deras komponenter skall ge stöd till integrerad civil och militär verksamhet.5. Miljörelaterade begränsningarUtvecklingen av flygledningstjänstenätets system och drift skall minimera den miljömässiga inverkan i enlighet med tillämplig gemenskapslagstiftning.6. Principer för systemens konstruktionSystemen skall utformas, konstrueras och underhållas på grundval av sunda tekniska principer, framför allt när det gäller kritiska komponenters tillgänglighet, redundans och feltolerans.Del B: Särskilda krav1. Utrustning och förfaranden för luftrumsplanering1.2. Sammanhängande driftInformation angående förtaktiska och taktiska aspekter av tillträde till luftrummet skall tillhandahållas var och en som berörs på ett korrekt sätt och i god tid för att garantera en effektiv tilldelning och användning av luftrummet för luftrummets samtliga användare. Härvid skall nationella säkerhetskrav beaktas.1.3. SäkerhetUtformning, underhåll och användning av utrustning och förfaranden för luftrumsplanering skall överensstämma med gällande säkerhetskrav för berörda nätdelar (eller luftrumsvolymer).1.4. Integrerad civil och militär verksamhetUtrustning och förfaranden för luftrumsplanering skall stödja och underlätta en gradvis integrering av civil och militär verksamhet, särskilt en flexibel användning av luftrummet.2. Utrustning och förfaranden för flödesplaneringen2.1 Sammanhängande driftUtrustning och förfaranden bör stödja utbytet av riktig, sammanhängande, strategisk och förtaktisk flyginformation i båda riktningar och erbjuda möjlighet till dialog för en optimerad användning av luftrummet.Insamling av riktig och relevant taktisk flyginformation för hela flygningen skall garanteras för ytterligare optimering av luftrummets användning.2.2. SäkerhetUtrustning och förfaranden skall motsvara efterfrågan avseende användning av luftrummet med den luftrumskapacitet som är disponibel på ett sådant sätt att man säkerställer en optimal användning av luftrummet inom de gränser som sätts av separering och säkerhetsstandarder.2.3. Integrerad civil och militär verksamhetUtrustning och förfaranden skall stödja och underlätta en gradvis integrering av civil och militär verksamhet, särskilt en flexibel användning av luftrummet.3. Flygkontrollutrustning och -förfaranden3.1. Allmänna krav3.1.1. Principer för systemens konstruktionSystemen skall utformas, konstrueras och underhållas på grundval av sunda tekniska principer, framför allt när det gäller modularitet som främjar komponenternas utbytbarhet.3.1.2. SäkerhetSystemen skall utformas, byggas, underhållas och drivas så att höga säkerhetsnivåer upprätthålls både vid nominell och reducerad funktion, särskilt vid förhöjda automatiseringsnivåer.Systemen skall utformas, byggas, underhållas och drivas så att man vid ett eventuellt fel kan erbjuda en gradvis och smidig övergång från nominella automatiseringsnivåer till reducerad funktion.3.2. Databehandlingssystem för flyginformation3.2.1. Sammanhängande driftDatabehandlingssystem för flyginformation skall vara kompatibla när det gäller utbyte av riktig och sammanhängande information i god tid och göra en gemensam tolkning av den informationen, för att garantera en sammanhängande flödesprocess och resurseffektiv taktisk samordning inom hela gemenskapen under hela flygningen.För att garantera en säker, smidig och snabb process inom hela gemenskapen bör databehandlingssystemen för flyginformation vara likvärdiga för en viss miljö (yta, terminalmanöverområde, på sträcka), med kända trafikegenskaper i enlighet med ett visst driftsystem, särskilt med avseende på processresultatens exakthet och feltolerans.3.2.2. Stöd till nya driftsystemDatabehandlingssystem för flyginformation skall möjliggöra ett gradvist införande av avancerade driftsystem för hela flygningen, särskilt med avseende på beslutsfattande i samarbete, ökad automatisering och delegering av ansvaret för separering till den luftburna sidan.Egenskaperna hos högautomatiserade verktyg måste möjliggöra en sammanhängande och effektiv förtaktisk och taktisk behandling av flyginformation i delar av nätet.Luftburna och markbaserade system och de komponenter som underbygger beslutsfattande i samarbete och delegering av ansvaret för separering till den luftburna sidan, skall utformas, konstrueras, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de är kompatibla när det gäller utbyte av riktig och sammanhängande information i god tid inom ramen för en gemensam tolkning av den nuvarande och framtida operativa situationen.3.2.3. SäkerhetVid utformning, uppbyggnad, underhåll och drift av databehandlingssystem för flyginformation skall man sträva efter att uppnå höga säkerhetsnivåer, både vid nominell och reducerad funktion, i syfte att när så är möjligt minska antalet olyckor och incidenter som medför risker och som står i samband med flygledningstjänsten; detta gäller för hela flygningen och för hela det europeiska nätet för flygledningstjänsten.Säkerhetsnät skall ha gemensamma egenskaper i största möjliga utsträckning för att garantera en meningsfull händelserapportering inom hela gemenskapen.3.2.4. Integrerad civil och militär verksamhetUtformning, uppbyggnad, underhåll och drift av databehandlingssystem för flyginformation skall underlätta utbyte av riktig och sammanhängande information mellan civila och militära motparter i god tid och omfatta hela flygningen och hela det europeiska nätet för flygledningstjänsten, och så långt möjligt, i en liknande arbetsmiljö.3.3. Databehandlingssystem för övervakning3.3.1. Sammanhängande driftDatabehandlingssystem för övervakning skall vara utformade, konstruerade, underhållna och drivna på ett sådant sätt att de uppfyller kvalitetskraven för tjänster i en viss miljö (yta, terminalmanöverområde, på sträcka) med kända egenskaper, särskilt när det gäller resultatens exakthet och tillförlitlighet samt informationens integritet, tillgänglighet, kontinuitet och snabbhet för flygledarens del.Databehandlingssystem för övervakning skall uppfylla kraven på ett utbyte av relevant, riktig och sammanhängande information i god tid mellan parterna för att säkerställa optimerad drift i nätets olika delar.3.3.2. Stöd till det nya driftsystemetDatabehandlingssystem för övervakning skall underlätta en gradvis framväxt av nya källor till övervakningsinformation på ett sådant sätt att tjänsternas allmänna kvalitet tillförsäkras.3.4. Gränssnitt mellan människa och maskin3.4.1. Sammanhängande driftDe markbaserade ATM-systemens gränssnitt mellan människa och maskin skall utformas, byggas, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de erbjuder samtliga flygledare en liknande miljö.3.4.2. SäkerhetGränssnitt mellan människa och maskin skall utformas, byggas, underhållas och drivas på ett sådant sätt att flygledarens uppgifter är förenliga med mänsklig förmåga både vid normal och reducerad funktion på ett sätt som överensstämmer med säkerhetskraven.4. Kommunikationsutrustning och -förfaranden på marken, från luften till marken och i luften.4.1. Sammanhängande driftKommunikationssystemen skall utformas, byggas, underhållas och drivas på ett sådant sätt att kraven för ett visst luftrum eller en viss tillämpning tillmötesgås, särskilt när det gäller varaktighet, integritet, tillgänglighet och funktionskontinuitet.Kommunikationsnätet inom gemenskapen skall uppfylla kraven på tjänstekvalitet, täckning och redundans.4.2. Stöd till nya driftsystemKommunikationssystemen skall underlätta det överenskomna genomförandet av avancerade driftsystem avseende hela flygningen, särskilt sådana som rör beslutsfattande i samarbete och delegering av ansvaret för separering till den luftburna sidan.4.3. MiljörestriktionerVid förläggning och drift av markbaserade kommunikationssystem skall miljörestriktioner tas i beaktande.Markbaserade kommunikationssystem skall utformas, byggas, installeras, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de klarar av elektromagnetiska störningar och inte stör installationer, utrustning och offentliga eller privata nät i deras normala miljö.5. Navigeringsutrustning och -förfaranden5.1. Sammanhängande driftNavigationssystem skall utformas, byggas, underhållas och drivas på ett sådant sätt att man uppnår den horisontella och vertikala navigationsprecision som krävs i en viss miljö (yta, terminalmanöverområde, på sträcka) med kända trafikegenskaper och som används i enlighet med ett visst driftsystem.5.2. SäkerhetUtformning, uppbyggnad, underhåll och drift av navigationssystem skall garantera den föreskrivna säkerhetsnivån för nätet eller delar därav, bland annat den som gäller för vissa reducerade funktioner.5.3. MiljörestriktionerVid förläggning och drift av markbaserade navigationssystem skall miljörestriktioner och överenstämmelse med kraven på elektromagnetisk kompatibilitet tas i beaktande.Markbaserade navigationssystem skall utformas, byggas, installeras, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de klarar av elektromagnetiska störningar och inte stör installationer, utrustning och offentliga eller privata nät som befinner sig i sin normala miljö.6. Övervakningsutrustning och -förfaranden6.1. Sammanhängande driftÖvervakningssystem skall utformas, byggas, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de klarar av de minimala separeringar som är nödvändiga i en viss miljö (yta, terminalmanöverområde, på sträcka) med kända trafikegenskaper och som används i enlighet med ett visst driftsystem, särskilt med avseende på precisionen vid kontrollpositionen, och tjänstens täckning, räckvidd och kvalitet.Gemenskapens kontrollnät skall uppfylla kraven på exakthet, täckning och redundans, bland annat tillgången till information för att säkerställa en optimerad drift inom nätets olika delar.6.2. MiljörestriktionerVid förläggning och drift av markbaserade övervakningssystem skall miljörestriktioner tas i beaktande.Markbaserade övervakningssystem skall utformas, byggas, installeras, underhållas och drivas på ett sådant sätt att de klarar av elektromagnetiska störningar och inte stör installationer, utrustning och offentliga eller privata nät i deras normala miljö.7. Utrustning och förfaranden för flyginformation och väderlekstjänst7.1. Sammanhängande driftExakt och sammanhängande flyginformation skall tillhandahållas successivt i elektronisk form i enlighet med en gemensamt överenskommen och standardiserad uppgiftsmodell.Exakt, fullständig och uppdaterad väderlekstjänst skall tillhandahållas i god tid i enlighet med en gemensamt överenskommen och standardiserad uppgiftsmodell.7.2. Stöd till nya driftsystemAlltmer exakt, fullständig och uppdaterad flyginformation skall tillhandahållas i god tid för att underlätta en fortlöpande förbättring av luftrumsanvändningens effektivitet.Alltmer exakt, fullständig och uppdaterad väderlekstjänst skall tillhandahållas i god tid för att underlätta en fortlöpande förbättring av luftrumsanvändningens effektivitet.7.3. SäkerhetExakt och sammanhängande flyginformation skall tillhandahållas i god tid, särskilt mellan luftburna och markbaserade delar eller system.BILAGA IIIKomponenterEG-försäkran om- överensstämmelse- lämplighet för användning1. KomponenterEG-försäkran är tillämplig på de komponenter som är grundläggande för att uppnå målet med denna förordning. Dessa komponenter kommer att fastställas i genomförandebestämmelserna i artikel 6.2. TillämpningsområdeEG-försäkran omfattar- antingen ett anmält eller flera anmälda organs bedömning av en komponents inneboende överensstämmelse sedd avskild från de gemenskapsspecifikationer som skall vara uppfyllda, eller- ett anmält eller flera anmälda organs bedömning av en komponents lämplighet för användning sedd i dess egen miljö för flygledningstjänst.Vid det bedömningsförfarande som tillämpas av de anmälda organen vid utformning och produktion skall man använda de i beslut 93/465/EEG fastställda modulerna i enlighet med de villkor som genomförandebestämmelserna hänvisar till.3. EG-försäkrans innehållEG-försäkran om överensstämmelse och lämplighet för användning samt därtill hörande dokument skall dateras och undertecknas.Försäkran skall avfattas på samma språk som instruktionerna och skall innehålla följande:- Hänvisningar till förordningen och, i förekommande fall, hänvisningar till övriga tillämpliga gemenskapsbestämmelser.- Tillverkarens, eller dennes befullmäktigades företrädare med etablering inom gemenskapen, namn och adress (ange firmabeteckning och fullständig adress; i fallet med befullmäktigad företrädare skall även tillverkarens firmabeteckning anges).- Beskrivning av komponenten.- Beskrivning av det förfarande som skall följas för en försäkran om överensstämmelse och lämplighet för användning (artikel 9 i denna förordning).- De relevanta egenskaper som komponenten uppfyller, särskilt villkoren för dess användning.- I tillämpliga fall namn på och adress till det eller de anmälda organ som deltar i det förfarande som gäller för överensstämmelse eller lämplighet för användning och dag för tillstånd, och, i förekommande fall, tillståndets varaktighet och giltighetsvillkor.- I tillämpliga fall hänvisning till de gemenskapsspecifikationer som skall följas.- Uppgift om den som är befullmäktigad att underteckna och göra åtaganden med bindande verkan för tillverkaren eller dennes befullmäktigades företrädare med etablering inom gemenskapen.BILAGA IVSYSTEMEG-försäkran om kontroll av systemKontrollförfarande för system1. Innehållet i EG-försäkran om kontroll av systemEG-försäkran om kontroll och därtill hörande dokument skall dateras och undertecknas.Försäkran skall avfattas på samma språk som instruktionerna och innehålla följande:- Hänvisningar till förordningen och, i förekommande fall, hänvisningar till övriga tillämpliga gemenskapsbestämmelser.- Tillverkarens, eller dennes befullmäktigades företrädare med etablering inom gemenskapen, namn och adress (ange firmabeteckning och fullständig adress; i fallet med befullmäktigad företrädare skall även den avtalsslutande enhetens firmabeteckning anges).- En kort beskrivning av systemet.- Beskrivning av det förfarande som skall följas för en försäkran om systemets överensstämmelse (artikel 10 i denna förordning).- I tillämpliga fall namn på och adress till det anmälda organ som utfört kontrollen.- Hänvisning till dokumenten i den tekniska akten.- I tillämpliga fall hänvisning till gemensamma speicifikationer.- Provisoriska och slutliga bestämmelser som skall iakttas av systemen, särskilt driftsbegränsningar och -villkor.- Om provisorisk: EG-försäkrans giltighetstid.- Uppgift om undertecknaren.2. Kontrollförfarande för systemKontroll av system är det förfarande varmed leverantörer av flygtrafiktjänster eller ett anmält organ, i de fall detta krävs enligt den tillämpliga genomförandebestämmelsen, kontrollerar och certifierar att ett system- är förenligt med denna förordning,- är förenligt med övriga gemenskapsbestämmelseroch kan tas i drift.Systemet kontrolleras vid var och en av följande etapper:- Allmän utformning.- Konstruktion och integration av systemet, bland annat montering av komponenterna och allmänna anpassningar.- Integration av systemet i drift.I det fall ett anmält organ deltar skall det upprätta ett intyg om överensstämmelse avsett för den avtalsslutande enheten eller dennes befullmäktigade företrädare med etablering inom gemenskapen. Den avtalsslutande enheten upprättar sedan en försäkran om kontroll som lämnas in till den nationella tillsynsmyndigheten.3. Teknisk aktDen tekniska akt som åtföljer försäkran om kontroll skall innehålla alla nödvändiga dokument angående systemets egenskaper, bland annat villkor för och begränsningar av användningen samt, i tillämpliga fall, dokument som intygar komponenternas överensstämmelse.Åtminstone följande dokument skall ingå i akten:- Angivande av de delar av de tekniska specifikationerna som används för upphandling för att säkerställa överensstämmelse med tillämpliga genomförandebestämmelser och, i tillämpliga fall, gemenskapsspecifikationer.- Förteckning över komponenter som är viktiga för sammanhängande drift, säkerhet och resultat i enlighet med artikel 6.- Kopior av EG-försäkran om överensstämmelse eller lämplighet för användning som skall åtfölja ovan nämnda komponenter i enlighet med artikel 9 i denna förordning samt, i tillämpliga fall, ett exemplar av protokollen från tester och undersökningar som utförts av de anmälda organen.- Ett intyg som kontrasignerats av organet självt i vilket det konstateras att systemet står i överensstämmelse med denna förordning med angivande av eventuella reservationer som antecknats under verksamhetens gång och som inte har återkallats, i det fall ett anmält organ har deltagit i kontrollen av systemet/systemen.- Ett protokoll över tester och installationer som gjorts i syfte att säkerställa överensstämmelse med grundläggande krav och eventuella särskilda krav som framgår av genomförandebestämmelserna, i det fall något allmänt organ inte har deltagit.4. PresentationDen tekniska akten skall bifogas den försäkran om kontroll som den avtalsslutande enheten skickar till den nationella tillsynsmyndigheten.Den avtalsslutande enheten skall behålla ett exemplar av den tekniska akten under systemets hela livstid. Den skall skickas till varje medlemsstat som begär detta.BILAGA VANMÄLDA ORGAN1. Organet, dess chef och den personal som ansvarar för kontrollernas utförande får inte delta vare sig direkt eller indirekt, eller som befullmäktigade företrädare, i utformning, marknadsföring eller underhåll av komponenterna eller systemen, eller i användningen av dem. Detta utesluter inte möjligheten till ett utbyte av teknisk information mellan tillverkaren eller konstruktören och det organet.2. Organet och den personal som ansvarar för kontrollernas utförande måste göra detta med största möjliga yrkesintegritet och tekniska kunnande samt vara fria från påtryckningar, särskilt av ekonomisk natur, som kan påverka deras bedömning eller resultatet av deras inspektion, framför allt från personer eller grupper som påverkas av kontrollernas resultat.3. Organet skall anställa den personal som behövs och ha nödvändiga medel för att på ett riktigt sätt utföra de tekniska och administrativa uppgifter som står i samband med kontrollerna; organet skall även ha tillgång till den utrustning som behövs för att utföra extraordinära kontroller.4. Den personal som ansvarar för inspektion skall ha- lämplig teknisk utbildning och yrkesutbildning,- tillräcklig kunskap om kraven för de inspektioner som de utför och lämplig erfarenhet av sådan verksamhet, och- förmåga att upprätta försäkringar, register och rapporter som visar att inspektionerna utförts.5. Personalens opartiskhet skall garanteras. Deras lön får inte vara beroende av antalet utförda inspektioner eller resultatet av dessa inspektioner.6. Organet skall ha en ansvarsförsäkring utom i det fall staten tar på sig ansvaret i enlighet med nationell lagstiftning eller medlemsstaten själv ansvarar direkt för inspektionerna.7. Organets personal skall iaktta tystnadsplikt med avseende på all information den erhållit vid utförandet av sina uppgifter enligt denna förordning.KONSEKVENSANALYS FÖRSLAGETS KONSEKVENSER FÖR FÖRETAG, SÄRSKILT SMÅ OCH MEDELSTORA FÖRETAGBeteckning på förslagetFörslag till skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrumDokumentets referensnummerInte tillämpligtFörslaget1. Varför behövs det, med tanke på subsidiaritetsprincipen, gemenskapslagstiftning på detta område, och vilka är huvudmålen-Kvaliteten hos systemet för europeisk flygledningstjänst har försämrats under många år och 1999 nådde förseningarna i flygtrafiken katastrofartade proportioner med en genomsnittlig försening om 20 minuter för var tredje flygning. Sektorn för flygledningstjänst står för nästan hälften av dessa förseningar. Orsaken till förseningarna härrör från en överdriven fragmentering av system, förfaranden och planering mellan medlemsstater och deras nationella tjänsteleverantörer. Till följd av detta uppfyller inte flygledningstjänsterna de europeiska kraven, och det finns återkommande strukturella problem som lägger hinder i vägen för ett effektivt tillhandahållande av ny kapacitet i god tid.Denna gemenskapslagstiftning har följande huvudmål:- Att omformulera bestämmelserna om tillhandahållande av flygtrafiktjänster för att uppnå en lämplig separering mellan tillsynsfunktionen och tillhandahållandet av tjänster.- Att möjliggöra för gemenskapen att åta sig ansvaret för säkerhet, resultat, kompatibilitet och luftrumsdomäner.- Att trygga ett optimalt samarbete mellan samtliga aktörer inom denna sektor, särskilt för att främja förbindelserna mellan den civila och militära sektorn i syfte att uppnå enhetliga processer för planering, utformning, förvaltning och tilldelning av europeiskt luftrum.- Att trygga ett förbättrat samarbete med andra internationella organisationer och länder utanför EU inom ramen för ett bredare synsätt när det gäller frågor rörande flygledningstjänsten.Inverkan på företag2. Vilka påverkas av förslaget-Hela flyggemenskapen: nationella luftfartsmyndigheter, organisationer för leverantörer av flygtrafiktjänster, flygbolag, flygplatsoperatörer och tillverkningsindustri, däribland tredje part som tillhandahåller mjukvaru- respektive hårdvarukomponenter.Vilka verksamhetssektorer-Huvudsakligen sektorn för flygtrafiktjänster.Vilken storlek har de verksamheter som berörs (hur stor är andelen små och medelstora företag)-Leverantörerna av flygtrafiktjänster och tillverkarna av utrustning är i allmänhet stora organisationer med flera tusen anställda. De årliga driftskostnaderna för hela Europa uppgår till fyra miljarder euro. Vanligtvis uppgår investeringskostnaderna för en stor tjänsteleverantör till mellan 800 miljoner euro och 1,5 miljarder euro under en period av tio år.Återfinns dessa verksamheter inom några särskilda geografiska områden inom gemenskapen-Nej3. Vilka åtgärder måste företagen vidta för att följa förslaget-Flertalet verksamheter kommer inte att påverkas. De förbättrade standardiseringsprocesserna kommer dock att öka vinstnivån för tillverkningsindustrin i takt med att flygledningstjänstens produktlinjer blir alltmer harmoniserade.Den status som leverantörer av flygtrafiktjänster åtnjuter kommer dock att ändras till följd av de växande ekonomiska intressen som de representerar. Tillsynsfunktionen eller den funktion som representerar det allmännas intressen kommer att separeras från leverantörerna och anvisas åter till de nationella tillsynsmyndigheterna och gemenskapen.4. Vilka ekonomiska verkningar väntas förslaget få-Omstrukturering av sektorn för flygledningstjänst sker för att förbättra dess effektivitet, minska förseningarna och öka produktiviteten genom en högre grad av automatisering. En viss kvantifiering av de ekonomiska fördelarna är möjlig. Den totala kostnaden för förseningarna uppskattades till sex miljarder euro 1999.En minskning med 10 % av de förseningar som beror på flygledningstjänsten kommer att minska de totala kostnaderna med upp till 600 miljoner euro per år. Betydande fördelar är därför möjliga och kommer att resultera i förbättrad användning av flygflottan, lägre direkta driftskostnader för flygbolag och mindre tidsförluster för passagerare, flygbolag etc. Det kommer även att bli lägre externa kostnader som är specifikt förbundna med miljöföroreningar vid flygplatser.5. Är förslaget utformat så att det tar hänsyn till de små och medelstora företagens särskilda situation (inskränkningar eller skillnader i kraven, o.d.)-Inte direkt. Leverantörer av flygtrafiktjänster kommer emellertid att bli mer affärsinriktade i sina förvaltnings- och upphandlingsstrategier. Detta kommer att öka tendensen att forskning och utveckling av nya verktyg inriktas på en ökning av flygledningstjänstens produktivitet. Man räknar med förväntas att nya investeringar kommer att främjas och att större tillverkare kommer att utveckla nya högteknologiska produkter som tredje part, i form av små och medelstora företag på mjukvaruområdet, kan dra fördel av.Rådfrågade6. Förteckna de organisationer med vilka samråd om förslaget har ägt rum och sammanfatta deras huvudsakliga synpunkter.Till följd av antagandet av kommissionens meddelande om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum har en högnivågrupp bestående av medlemsstaterna inrättats för att granska problemen och ge rekommendationer om förändringar. Högnivågruppens ordförande var kommissionens vice ordförande, Loyola De Palacio, och den sammanträdde under hela år 2000. Samtidigt inrättades även ett råd för industri och samråd (Industry and Consultation Board) med en fullständig representation från alla sektioner av flygindustrin, nämligen sammanslutningen av europeiska flygbolag (Association of European Airlines, AEA), IACA (International Air Carrier Association), ERA (European Regional Airlines Association), IAOPA (International Council of Aircraft Owner and Pilot Associations), EBAA (European Business Aviation Association), AECMA (European Association of Aerospace Industries), EUROCAE (European Organisation for Civil Aviation Equipment), IATA (International Air Transport Association), ECA (European Cockpit Association), ACI (Airport Council International), IFATCA (International Federation of Air Traffic Controllers' Associations), IFALPA (International Federation of Airline Pilots Association), FATURE (Federation of Air Transport User Representatives in Europe), ETF (European Transport Workers' Federation), ATCEUC (Air Traffic Controllers European Union Co-ordination) och IFATSE (International Federation of Air Traffic Safety Engineers Association).Högnivågruppen lade fram sin rapport om skapandet av ett gemensamt europeiskt luftrum i november 2000.