type: wikipedia

text:
A Másfélmillió lépés Magyarországon Rockenbauer Pál nagysikerű gyalogos országjáró ismeretterjesztő televíziós sorozatának első része volt. A stáb kétéves előkészítő munka után 1979. július 31-én indult el az Országos Kéktúra akkori keleti végpontjától, a Zempléni-hegységben lévő Nagy-Milictől, s összesen 1124 kilométer megtétele után, 1979. október 15-én érte el annak nyugati végpontját a Kőszegi-hegységben, az Írott-kő alatti Szent Vid-hegyen.
 A film azzal a céllal készült, hogy kedvet csináljon a közönségnek a túrázáshoz, az ország megismeréséhez. A tájak szépségeinek, természeti, néprajzi, kulturális és emberi értékeinek bemutatása mellett azonban nem hallgatja el azt a sok rossz tapasztalatot sem, amit a stáb a hónapokig tartó vándorlás során szerzett (turisztikai infrastruktúra elhanyagoltsága ill. hiánya, a környezet állapota, demográfiai helyzet). A panaszok gyakori emlegetése, a negatívumok hangsúlyozása eleve megkérdőjelezte a film küldetéstudatát és mozgósító célkitűzését – dokumentumértékét azonban nem csökkenti.
 A sorozatban előforduló települések, helyek, műemlékek és egyéb érdekességek történetét, nevezetességeit a helyieken túl több alkalmi és állandó szakértő ismertette, utóbbiak közül Dercsényi Balázs a műemlékeket, Juhász Árpád a geológiai értékeket, dr. Pócs Tamás a növényeket.
 A filmsorozatot három részben adták ki, eredetileg (1989-ben) VHS-kazettákon, majd 2006 és 2007 között digitálisan felújítva DVD-n.
 2019-ben Gyenes Károly a sorozat 40 éves évfordulója alkalmából emlékfilmet készített a sorozatról Ércnél maradandóbb címmel.
 Története
 Előzményének tekinthető az Országjáró úttörők című televíziós „tájfilmsorozat” – valójában a honismeret és természetjárás ürügyén az úttörőmozgalmat népszerűsítő ifjúsági propaganda –, mely ugyancsak Rockenbauer alkotása. 1960-ban forgatták, az ötvenes években hasonló címmel készült tematikus oktatófilmek folytatásaként.
 A Másfélmillió lépés ötlete Rockenbauer szerint tőle, más forrás szerint Peták Istvántól származott, mindenesetre a film tervezetén együtt kezdtek dolgozni. A sorozatról az MTV vezetése 1977-ben még hallani sem akart, hivatkozással annak óriási nyersanyagigényére (16 ezer méter színes film!) és várható egyéb költségeire. Egy évvel később azonban zöld utat kapott a szerkesztőség.
 A filmet alapos terepbejárás előzte meg, amelyről fénykép-dokumentáció is készült: 1978 nyarán–őszén Rockenbauer és Sáfrány József a teljes útvonalat végigjárták, megismerkedve a majdani forgatási helyszínekkel és a szereplőkkel. A zempléni riportokat az indulást megelőző napokban vették fel. A forgatás első napján az MTI fotóriportere is jelen volt. Kozák Albert ekkor készült stáb- és standfotóit az MTVA archívuma őrzi.
 Az operatőrök egy Arriflex vezérkamerával és egy japán segédkamerával dolgoztak (szinkronforgatáskor az utóbbi teljes értékű kameraként működött). A hangmérnök egy 13 kilós Nagra magnetofont, Pioneer SE-50 fejhallgatót és gémmikrofont cipelt. A képrögzítés technikai arzenálját tükörreflexes fényképezőgépek egészítették ki, többféle objektívvel – Sáfrány és Rockenbauer elmaradhatatlan tartozékai.
 1980 tavaszán a Bükk és Mátra több helyszínén újra kellett forgatni, mert a vezérkamera sérülése miatt az eredeti anyag részben fényt kapott, tönkrement. A Szarvaskő és Sirok közötti szakaszról nem maradt filmfelvétel.
 A stáb
 Faludi Sándor (hangmérnök)
 Heincz László (világosító)
 Peták István (szerkesztő)
 Petres Pál (munkatárs)
 Rockenbauer Pál (rendező)
 Sáfrány József (rendezőasszisztens)
 Stenszky Gyula (operatőr)
 Szabados Tamás (operatőr)
 Tolnai Ferenc (munkatárs, kerékfelelős)
 Tubay László (kameramann)
 Sinkó László, aki a film narrátori szerepében kísérte végig a stábot, személyesen csak néhány forgatási napon tudott jelen lenni. Az eredeti tervek szerint családjával együtt vett volna részt a túrán.
 Péterfai Attila gyártásvezető volt a stáb „beszállítója” és mindenese, aki az MTV Volgáján a filmlaborba vitte a leforgatott nyersanyagot és hozta az új celluloidtekercseket, pótfelszerelésről, kiegészítő munícióról, olykor ivóvízről is gondoskodott, amellett fuvarozta a meghívott szakértőket és Sinkó Lászlót.
 Egyes szakaszokon a szakértők, továbbá egyéni és szervezett turisták, kirándulók, diákcsoportok, olykor helybeliek is csatlakoztak a stábhoz.
 Címdal
 A főcímben felhangzó dallam és szöveg az Indulj el (egy úton) című népdal némileg módosított szövegű változata, melyet a Muzsikás együttes játszott.
 Epizódok
 1. Az északi hegyek útjain
 Zempléni hegyek között
 A Hernádtól a Sajóig
 Keresztül a Bükkön
 A Mátra gerincén
 2. A főváros közelében
 Cserháti tájakon
 Barangolás a Börzsönyben
 A Pilisi Parkerdőben
 Gerecse, a vörösmárvány hazája
 A Vértes erdeiben
 3. A Bakonytól az Alpokaljáig
 Bodajktól Zircig a Bakonyban
 Zirctől Nagyvázsonyig
 A Balatonfelvidéken
 Sümegtől az Alpokaljáig
 Ősz az Alpokalján
 Az eredeti televíziós sugárzással egyidőben (1981. május–augusztus) az Új Tükör c. lap 13 részes, szöveges fotósorozatban közölte az egyes epizódok előzetesét, melyet ugyancsak Rockenbauer írt és állított össze a terepbejárás és a forgatás során készített fényképeiből, ezzel a bevezetővel: „S mert a tévéadást a nézők nagy része alighanem fekete-fehérben látja, nézzenek meg itt mindegyik filmből-tájegységből egy kis ízelítőt ‒ színesben...”
 A filmben felbukkanó települések
 1. Az északi hegyek útjain: Füzér, Füzérkomlós, Bózsva, Kishuta, Nagyhuta, Sátoraljaújhely, Makkoshotyka, Regéc, Mogyoróska, Arka, Boldogkőváralja, Boldogkőújfalu, Baktakék, Szanticska, Abaújlak, Felsővadász, Rakacaszend, Tornabarakony, Bódvarákó, Bódvaszilas, Derenk, Jósvafő, Aggtelek, Zádorfalva, Gömörszőlős, Kelemér, Putnok, Dédestapolcsány, Tardona, Szentlélek, Mályinka, Bánkút, Szilvásvárad, Bélapátfalva, Szarvaskő, Sirok, Mátraháza, Galyatető, Mátraszentimre, Mátraszentistván, Mátraszentlászló, Mátraverebély
 2. A főváros közelében: Sámsonháza, Alsótold, Hollókő, Nógrádsipek, Cserhátsurány, Romhány, Ősagárd, Magyarkút, Nógrád, Nagybörzsöny, Kóspallag, Nagymaros, Visegrád, Pilisszentlászló, Dobogókő, Pilisszentkereszt, Csobánka, Budapest, Solymár, Nagykovácsi, Piliscsaba, Kesztölc, Klastrompuszta, Dorog, Tokod, Péliföldszentkereszt, Mogyorósbánya, Pusztamarót, Tardosbánya, Nagyegyháza, Várgesztes, Kőhányáspuszta, Majkpuszta, Vérteskozma, Oroszlány, Mindszentpuszta, Kápolnapuszta
 3. A Bakonytól az Alpokaljáig: Bodajk, Balinka, Isztimér, Tés, Bakonynána, Nagyesztergár, Zirc, Borzavár, Bakonybél, Városlőd, Úrkút, Nagyvázsony, Badacsonytomaj-Rizapuszta, Káptalantóti, Szigliget, Tapolca, Lesencetomaj, Lesencefalu, Vállus, Keszthely, Hévíz, Egregy, Rezi, Zalaszántó, Hidegkútpuszta, Sümeg, Kisvásárhely, Hosszúpereszteg, Káld, Sitke, Sárvár, Bögöt, Szeleste, Tömörd, Kőszeg, Velem, Cák
 A filmben megszólaló személyek
 Zempléni hegyek között
 Rockenbauer Pál és Sinkó László bevezetője, Nagy-Milic
 Ács István plébános, Füzér
 Rockenbauer Pál tudományos előadása a füzérkomlósi riolitbányában
 Kolozsvári Grandpierre Miklósné Reményi Katalin ötvösművész, Füzérkomlós környéke
 Sinkó László debreceni színészbarátai (köztük Gerbár Tibor), Kishuta környéke
 Jatkovics Miklós drótostót, Nagyhuta (Sinkó L. riportja)
 Repka József üveges, Nagyhuta (Sinkó L. és Rockenbauer P. riportja)
 Rockenbauer Pál a sátoraljaújhelyi Kossuth Lajos turistaházban
 helyi lakosok a stábbal, Cirkálótanya (Rockenbauer P. riportja)
 Nagy György vadász, főerdész, Makkoshotyka
 Magyar József erdész, Regéc (Rockenbauer P. riportja)
 N. Szűcs János helyi lakos, szénégető, Mogyoróska
 Koseczky József méhész, Mogyoróska
 özv. Veréb Pálné, a „legszebb porta” lakója, Arka
 A Hernádtól a Sajóig
 szalaszendi tsz-asszonyok (ének és beszéd), Méra környéke
 Prosch László, a Hajdúsági Iparművek túraszakosztályának vezetője, Baktakék
 idős házaspár, Szanticska (Rockenbauer P. riportja)
 Kohán János idős helyi lakos Angyal Bandi balladáját énekli, Abaújlak (Rockenbauer P. és Faludi S. riportja)
 Nádasi István, volt falusi tanító, Abaújlak
 görögkeleti mise Kaulics László tiszteletessel, Tornabarakony
 Varga József tsz-juhász, Bódvaszilas (Faludi S. riportja)
 Czipó Ferenc barlangász, Rákóczi-barlang (Esztramos)
 kéktúrázók, Bódvaszilas–Derenk
 barlangi túravezető, Jósvafő–Aggtelek
 Rockenbauer Pál az aggteleki Baradla-kempingben
 É. Kovács László néprajzkutató, festőművész, a keleméri Tompa Mihály Emlékbizottság és Emlékmúzeum létrehozója, Gömörszőlős
 Zólyomi Bálint botanikus professzor, keleméri Mohos-tavak – Putnoki-hg.: Szörnyű-völgy
 Keresztül a Bükkön
 Zólyomi Bálint botanikus professzor, Upponyi-rög
 Kiss Miklós állatorvos, a népi fazekasság emlékeinek gyűjtője, Dédestapolcsány (Rockenbauer P. riportja)
 Pogány Lajosné Kiss Matild szövőasszony és családja, Tardona
 Pócs Tamás botanikus, Nagyfennsík
 Völgyi Flórián, a Diósgyőri Vasas természetbarát szakosztályának veterán kéktúrázója, Bánkút (Rockenbauer P. riportja)
 Szitta Tamás, a Bükki Nemzeti Park zoológiai felügyelője, Nagymező
 Csank István jogász és túratársa, az egri szakosztály turistái, Cserepeskő (Peták I. riportja)
 Bélapátfalvi Cementgyár dolgozói, Bélkő bányaüzemi terület
 Juhász Árpád geológus, Bél-kő és Szarvaskő
 Pócs Tamás botanikus, Szarvaskő
 Kiss Miklós egyéni gazdálkodó, Szarvaskő (Rockenbauer P. riportja)
 A Mátra gerincén
 Fehér Miklós gyöngyösi tanár, Remete-tisztás és -forrás
 Rockenbauer Pál, Remete-tisztás–Nagyzúgó és Muflontanya
 Fehér Miklós, Nagy-nyaki-kőtenger
 Szerencsés Imre gyógyszerész–botanikus, Kékestető (sípálya)
 mátraszentimrei Röpülj Páva-kör énekel
 Szlatincsán Lajos és felesége, az ágasvári turistaház gondnokai a stábbal
 francia turisták, Ágasvár
 Dercsényi Balázs művészettörténész, Mátraverebély
 Cserháti tájakon
 Horváth „Furulyás” Lajos és felesége, Erzsi néni – helyi lakosok – a stábbal, Sámsonháza (Rockenbauer P. és Sáfrány J. riportja)
 Juhász Árpád geológus, Sámsonháza
 pásztói erdész, szervezett turista, Tepke-kilátó
 özv. Sándor Istvánné helyi lakos, Alsótold
 Komjáthyné Kremnicsán Ilona építész, Hollókő
 népdalt éneklő lányok-asszonyok, Hollókő
 Kelemen Ferenc fafaragó népművész, Hollókő
 Liszkay Zsuzsa népművelő, Hollókő (játszóház)
 Peták István, a stáb tagja az útvonalat ismerteti, Hollókő–Nógrádsipek
 jelzésfestő szécsényi természetjárók, Nógrádsipek–Cserhátsurány
 Peták István eligazítást tart, Cserhátsurány–Szandavár
 Barangolás a Börzsönyben
 Molnár József tárogatós, Nógrád vára
 Heincz László, a stáb tagja és Németh János nógrádi tanító, Magas-Börzsöny (Rockenbauer P. riportja)
 Takács Miklós, budapesti Alpesi Rózsa turistaszakosztály, Nagy-Inóc
 Sági Ferenc erdész, a Börzsönyi Állami Erdőgazdaság kemencei erdészetének üzemi fogatosa, Inóci erdőkerület
 Dercsényi Balázs művészettörténész, Nagybörzsöny
 Garamszegi Pál, a zebegényi Szőnyi István Természetjáró Szakosztály vezetője, Őzike-forrás
 Hazslinszky Tamás vízügyi szakember, Hegyes-tető
 Juhász Árpád geológus, nagymarosi Dunapart
 A Pilisi Parkerdőben
 Madas László, a Pilisi Parkerdőgazdaság igazgatója, Visegrád-Mogyoróhegy (Rockenbauer P. riportja)
 Zöld András falusi tanító, Pilisszentlászló
 Orbán László, a Parkerdőgazdaság nyugdíjasa, Dobogókő alatt
 Gerevich László régészprofesszor, Pilisszentkereszt (ásatás) (Rockenbauer P. riportja)
 Gyelán Győző hegymászó, veterán MKE-turista, Csúcs-hegy (Rockenbauer P. riportja)
 Thuróczy Lajos, a Természetbarát Szövetség titkára és Horváth József, a Kéktúra-mozgalom veteránjai, Hármashatár-hegy (Rockenbauer P. riportja)
 Jablonkay István földrajztanár, a Helytörténeti Gyűjtemény vezetője, Solymár
 veterán munkásturisták (egykori illegális kommunisták, a Munkás Testedző Egyesület tagjai), a nagyszénási menedékház romjainál
 Gerecse, a vörösmárvány hazája
 Muntyán István, a Dorogi Szénbányák geológus technikusa, barlangász, Tokod–Tokodaltáró; Mogyorósi Tanbánya
 Gábor Attila, Kondor József és Virágh Zsigmond, vájártanulók, Mogyorósi Tanbánya
 Rockenbauer Pál és az I. László Gimnázium egyik tanára és diákjai (köztük Bognár József tanár, valamint Oborny Beáta, Bartha Enikő és Bognár Attila) bajóti Öreg-kő környéke
 kegytemplom gondnoka, Péliföldszentkereszt
 Jolánka néni, Tardosbánya
 Skoflek István paleontológus, a tatai Eötvös József Gimnázium biológiatanára, tardosi vörösmárványbánya (Rockenbauer P. riportja)
 Rockenbauer Pál és a lászlós diákok, tardosi vörösmárványbánya
 Rockenbauer Pál, tatabányai Bányász Kulcsosház (Somlyóvár)
 A Vértes erdeiben
 Monspart Sarolta tájfutó, Mária-szakadék
 Gyenge István, a budapesti Spartacus turistája, Szarvas-kút
 Janisch Miklós tudományos kutató, herpetológus–parazitológus szaktekintély, Mátyás-kút (Rockenbauer P. riportja)
 Sinkó László a stáb tagjaként (erdei monológ), Német-völgy
 Komjáthyné Kremnicsán Ilona építész, Majkpuszta
 Beluszky Pál földrajztudós, tájkutató, Vérteskozma
 Farkas László, Kápolnapuszta utolsó lakója
 Bodajktól Zircig a Bakonyban
 Fellegi Imre gyűjtő, helytörténész, Bodajk (Rockenbauer P. riportja)
 Richter Alajos egykori vízimolnár, Gaja-szurdok (Rockenbauer P. riportja)
 Eszterhás István tanár, barlangász, Mellár-fennsík–Csőszpuszta–Alba Regia-barlang
 Rockenbauer Pál, Mellár-fennsík
 Helt József szélmolnár-bognár a tési szélmalomnál, iskolásokkal
 Zsuffa István hidrológus, Gaja-szurdok („Római-fürdő”)
 a stáb tagjai a térkép felett tanakodnak, Bakonynána–Veimpuszta
 Tóth Sándor, a Bakonyi Természettudományi Múzeum igazgatója, Zirc
 Zirci Szövetkezeti Munkáskórus énekel, karnagy: Bozzay József
 Zirctől Nagyvázsonyig
 özv. Cs. Vajda Istvánné helyi lakos, Borzavár (Sinkó L. riportja)
 Nagy Sándor krónikás, Bakonybél (Sinkó L. riportja)
 Váliczkó József favellakészítő, Bakonybél
 Sinkó László a stáb tagjaként (erdei monológ), Bakonybél környéke
 házfelújítók, Városlőd
 Szabó Zoltán geológus, úrkúti Őskarszt (mangánbánya)
 A Balatonfelvidéken
 Horváth Tibor orvos, tapolcai Tavasbarlang
 Nádudvari László erdész, Lesencetomaj
 Dömötör Lajos tapolcai munkás szüreti társasága: dalolás, szőlőszedés, evés-ivás, gesztenyesütés a stáb tagjaival, Lesencefalu (Rockenbauer P. riportja)
 Györke Gézáné muzeológus, keszthelyi Georgikon
 Rády Ferenc restaurátor, keszthelyi ferences templom
 Tóth Lajos kezelőorvos, Hévízi Gyógyfürdő
 Szarka Lajos idegenvezető, a hévízi Bányász Gyógyház kultúrfelelőse, Egregy
 Tóth József, a Gyöngyösi Csárda vezetője nyugatnémet vendégeivel, Rezi
 Sárközi Árpád tanár, Hidegkútpuszta
 Sümegtől az Alpokaljáig
 Kocsis Lajos egykori kőbányász, kövületgyűjtő, Sümeg (Oborny Beáta, Bartha Enikő, Bognár József és Rockenbauer Pál riportja)
 Pintér Lászlóné tanárnő, Patonai-féle fazekasgyűjtemény, Sümeg
 Simon Mihály kovács, Káld
 Schreiner József pékmester, Káld (Sinkó L. riportja)
 Sinkó László a stáb tagjaként, Sitke
 Ódor József regöl (közreműködik Sinkó L.), Sitke
 Urbán László, a városi könyvtár vezetője, Sárvár
 könnyűzenei koncert a sárvári vár udvarán
 Lenzsér István asztalos, Bögöt
 Ősz az Alpokalján
 Kollarits János erdész, Tömörd
 Bariska István, a városi levéltár vezetője, Kőszeg
 Dercsényi Balázs művészettörténész, Kőszeg
 Bechtold István solymász–ornitológus, Chernel István Emlékmúzeum, Kőszeg
 Bándi Gábor régész–muzeológus, a Vas Megyei Múzeumok igazgatója, Velemszentvid
 a stáb Bándi Gábor, turisták és helybeliek társaságában Cák mellett (Rockenbauer P. riportja; gesztenyesütés, tábortűz, éneklés – záróképsorok)
 A készítők elismerése
 1996-ban a filmsorozat Magyar Örökség díjat kapott.
 2014. március 4-én Budapesten a köztársasági elnök megbízásából Balog Zoltán, az emberi erőforrások minisztere kitüntetéseket nyújtott át a film alkotóinak. Az időközben elhunyt Rockenbauer Pál, a sorozat rendezője és Tubay László segédoperatőr nem kaphatott posztumusz kitüntetést, mert ebben a kategóriában ilyen nem adható.
 A Magyar Érdemrend tisztikeresztjével tüntették ki a sorozat narrátorát, Sinkó László Kossuth-díjas színészt.
 A Magyar Érdemrend lovagkeresztjét Faludi Sándor hangmérnök, Peták István újságíró, Petres Pál technikus, Péterfai Attila gyártásvezető, Sáfrány József, az MTVA rendezője, Stenszky Gyula operatőr és Szabados Tamás nyugalmazott operatőr vehette át.
 A Magyar Arany Érdemkereszttel Heincz Lászlót, a TV2 képmérnökét, világosítót, valamint Tolnai Ferencet, a sorozat önkéntesét tüntették ki.
 2016 szeptemberében Faludi, Heincz, Sáfrány, Stenszky és Szabados lemondott állami kitüntetéséről, tiltakozásul Bayer Zsolt publicistának, a Másfélmillió lépés Magyarországon – 32 év múlva című remake alkotójának kitüntetése miatt. Nyilatkozatuk szerint Bayer filmjének „stílusa, hangneme rendkívül távol áll Rockenbauer Pál filmjeinek szellemiségétől”, ráadásul „a médiaetikát és a szerzői jogot semmibe véve” jelent meg az eredeti sorozat címével.
 További sorozatok
 1986–87-ben készült el a film folytatása, az ...és még egymillió lépés, amely a Nyugat- és Dél-Dunántúl tájait mutatja be.
 1990–91-ben megjelent a sorozat 3. része, a Kerekek és lépések, amely bezárja a kört, teljessé téve az 1979-ben elkezdett Országos Kéktúrát.
 2000-ben a szerkesztő, Peták István a Kéktúra ismételt végigjárásából állított össze sorozatot, Szent István Vándorlás – Az Országos Kéktúra mentén címmel.
 2008–2009-ben a csapat a Kéktúra egyes szakaszainak téli környezetben történő ismételt bejárásáról állított össze sorozatot Téli kék címmel.
 1996–97-ben Gyenes Károly és Bakos Katalin a Kéktúra-filmek tematikájához hasonlóan készítette el a Járóföld című sorozatot, amelyben különböző hazai tájak kirándulási lehetőségeit, valamint turisztikai, természeti és néprajzi érdekességeit mutatja be.
 1999–2000-ben Gyenes Károly szintén a Kéktúra-filmek tematikájához hasonlóan készítette el a Dunát végigevező Európa kék szalagja, a Duna, illetve 2008–2009-ben a Tiszát végigevező Szép, szőke szerelmünk, a Tisza című sorozatokat.
 2011-ben készült el a film nosztalgikus hangulatú helyszíni bejárásokon alapuló retrospektív remake-je, a Másfélmillió lépés Magyarországon – 32 év múlva, Bayer Zsolt rendezésében. Folytatása a Másfélmillió lépés Magyarországon – Bajától Tokajig, melynek TV-bemutatója 2015. szeptember 5-én volt. Bayer sorozatától és szellemiségétől az eredeti film alkotói 2016 őszén éles hangú nyilatkozatban határolódtak el.
 Jegyzetek
 További információk
 Másfélmillió lépés Magyarországon – a teljes sorozat az MTVA Mozgóképarchívumában
 Másfélmillió lépés Magyarországon – részletes adatbázis a tartalomról
 Sorozatklasszikusok: Másfélmillió lépés Magyarországon (riport a készítőkkel, első rész), comment:com, 2008. november 16.
 Sorozatklasszikusok: Másfélmillió lépés Magyarországon, (riport a készítőkkel, második rész), comment:com, 2008. november 18.
 Sorozatklasszikusok: Másfélmillió lépés Magyarországon, (riport a készítőkkel, harmadik rész), comment:com, 2008. november 23.
 No még másfél millió lépés Magyarországon – videoriport a készítőkkel, ATV, 2010. december 20.
 Kitüntették a filmsorozat készítőit, index.hu, 2014. március 4.
 Állami kitüntetést kaptak a Másfélmillió lépés Magyarországon c. filmsorozat alkotói, turistamagazin.hu, 2014. március 4.
 Masfelmillio
 Magyar természetfilmek
 MOKÉP-filmek
 Televíziós ismeretterjesztő sorozatok
 1981-ben bemutatott magyar televíziós sorozatok
 Rockenbauer Pál-filmek
 Országos Kéktúra
 Országos Kékkör
 Természetjárás Magyarországon
 Magyar Örökség díjasok
 A Magyar Televízió saját gyártású műsorai
 1981-ben befejezett magyar televíziós sorozatok