text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 01 27
 COM(2020) 841 final/2
 2020/0373(NLE)
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl sprendimo, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas, priėmimo ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.Pasiūlymo dalykas
 Komisija siūlo Tarybai nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo) įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl Jungtinio komiteto sprendimo iš dalies pakeisti tą Susitarimą.
 2.Pasiūlymo aplinkybės
 2.1.Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos
 Susitarime dėl išstojimo nustatyta Jungtinės Karalystės tvarkingo išstojimo iš Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (Euratomo) tvarka. Susitarimas dėl išstojimo įsigaliojo 2020 m. vasario 1 d.
 2.2.Jungtinis komitetas
 Pagal Susitarimo dėl išstojimo 164 straipsnio 1 dalį įsteigtą Jungtinį komitetą sudaro Sąjungos ir Jungtinės Karalystės atstovai. Jam bendrai pirmininkauja Sąjunga ir Jungtinė Karalystė. Susitarimo dėl išstojimo VIII priede nustatytos Jungtinio komiteto darbo tvarkos taisyklės. Jungtinis komitetas posėdžiauja bent kartą per metus arba Sąjungos ar Jungtinės Karalystės prašymu ir bendru sutarimu nustato savo posėdžių tvarkaraštį ir darbotvarkę.
 Susitarimo dėl išstojimo 164 straipsnyje nustatytos šios pagrindinės Jungtinio komiteto užduotys:
 ·tiesiogiai arba per jam atskaitingus specialiuosius komitetus prižiūrėti Susitarimo įgyvendinimą ir taikymą;
 ·priimti sprendimus ir teikti rekomendacijas, taip pat priimti Susitarimo pakeitimus jame numatytais atvejais;
 ·vengti problemų ir spręsti ginčus, kurių gali kilti dėl Susitarimo aiškinimo ir taikymo.
 2.3.Numatomas Jungtinio komiteto aktas
 Pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 1 dalį, Jungtinis komitetas ne vėliau kaip iki pereinamojo laikotarpio pabaigos turi sudaryti 25 asmenų, norinčių ir galinčių būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašą. Jungtinis komitetas taip pat turi užtikrinti, kad bet kuriuo metu sąrašas atitiktų konkrečius Susitarime dėl išstojimo nustatytus reikalavimus.
 Numatomo sprendimo tikslas – sudaryti asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą dėl išstojimo būti arbitražo kolegijų nariais, sąrašą.
 Pagal Susitarimo 166 straipsnio 2 dalį, numatomas sprendimas Šalims taps privalomas. Pagal Darbo tvarkos taisyklių 9 taisyklę, Jungtinio komiteto priimamuose sprendimuose bus nurodoma jų įsigaliojimo data.
 3.Pozicija, kurios turi būti laikomasi Sąjungos vardu
 2020 m. gruodžio 31 d. baigiasi Susitarime dėl išstojimo numatytas pereinamasis laikotarpis. 2021 m. sausio 1 d. įsigalios didžioji dauguma Susitarimo dėl išstojimo nuostatų, įskaitant šeštos dalies III antraštinės dalies nuostatas dėl ginčų sprendimo. Būtina arbitrų sąrašą sudaryti iki 2021 m. sausio 1 d., kad nuo tada, kilus ginčui dėl Susitarimo dėl išstojimo aiškinimo, bet kuri Šalis galėtų jį perduoti privalomam arbitražui.
 Sąjunga ir Jungtinė Karalystė sutarė dėl penkių asmenų į arbitražo kolegijos pirmininko pareigas. Sąjunga ir Jungtinė Karalystė pasiūlė po 10 asmenų į arbitražo kolegijos narių pareigas.
 Todėl Sąjungos pozicija turėtų būti tokia: pritarti tam, kad Jungtinis komitetas, remdamasis Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 1 dalimi, priimtų prie šio pasiūlymo pridedamu sprendimo projektu pagrįstą sprendimą, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitrais, sąrašas.
 Be to, Sąjunga atrinko į rezervą 17 asmenų ir į juos prireikus ji galės kreiptis, kai pagal 171 straipsnio 1 dalies paskutinį sakinį Jungtinis komitetas atnaujins 25 asmenų sąrašą.
 4.Teisinis pagrindas
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Sprendimas, kurį turi priimti Jungtinis komitetas, yra teisinę galią turintis aktas. Pagal Susitarimo 166 straipsnio 2 dalį, numatomas aktas Šalims bus privalomas.
 Numatomu aktu Susitarimo institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomo sprendimo procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 Numatomo akto tikslas ir turinys susiję su Sąjungos pozicijos dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą dėl išstojimo būti arbitražo kolegijų nariais, sąrašo sudarymo nustatymu. Susitarimo sudarymas buvo grindžiamas Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalimi.
 Todėl siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnio 2 dalis kartu su SESV 218 straipsnio 9 dalimi.
 5.Numatomo akto skelbimas
 Kadangi Jungtinio komiteto sprendimo tikslas – sudaryti sąrašą asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą dėl išstojimo būti arbitražo kolegijų nariais, priimtą Jungtinio komiteto sprendimą tikslinga paskelbti Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 2020/0373 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl sprendimo, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas, priėmimo ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 50 straipsnio 2 dalį,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 218 straipsnio 9 dalį,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)2020 m. vasario 1 d. įsigaliojo Tarybos sprendimu (ES) 2020/135
 1
 sudarytas Susitarimas dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos (toliau – Susitarimas dėl išstojimo);
 (2)pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 1 dalį, Jungtinis komitetas ne vėliau kaip iki Susitarime dėl išstojimo nustatyto pereinamojo laikotarpio pabaigos turi sudaryti 25 asmenų, norinčių ir galinčių būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašą. Jungtinis komitetas turi užtikrinti, kad bet kuriuo metu sąrašas atitiktų reikalavimus;
 (3)pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 2 dalį, į sąrašą turi būti įtraukiami tik tie asmenys, kurių nepriklausomumas nekelia abejonių, kurie tenkina atitinkamos jų šalies kvalifikacinius reikalavimus, keliamus aukščiausioms teisėjo pareigoms, arba yra pripažintos kompetencijos teisės specialistai ir kurie turi specialiųjų Sąjungos teisės ir viešosios tarptautinės teisės žinių ar patirties. Į sąrašą neturi būti įtraukiami asmenys, kurie yra Sąjungos institucijų, valstybės narės vyriausybės arba Jungtinės Karalystės vyriausybės nariai, pareigūnai ar kiti tarnautojai;
 (4)Sąjunga ir Jungtinė Karalystė kartu pasiūlė penkis asmenis į arbitražo kolegijos pirmininko pareigas, o kiekviena atskirai – po dešimt asmenų į arbitražo kolegijos narių pareigas;
 (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtiniame komitete;
 (6)tam, kad Sąjungai tenkanti 25 asmenų sąrašo dalis nepasentų, taip pat tikslinga sudaryti ekspertų, kurie nori ir gali pagal Susitarimą dėl išstojimo būti arbitrais ir į kuriuos būtų galima kreiptis, rezervą,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimo dėl išstojimo 164 straipsnio 1 dalimi įsteigtame Jungtiniame komitete, grindžiama šio sprendimo I priede pateiktu Jungtinio komiteto sprendimo projektu.
 Kaip nustatyta II priede, pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi Jungtinio komiteto posėdyje, kuriame priimamas pirmesnėje pastraipoje nurodytas sprendimas, yra pritarti tam, kad prie to posėdžio protokolo būtų pridėtas pranešimas, kuriame išdėstomos būsimų pirmininkų įtraukimo į Susitarimo dėl išstojimo arbitražo kolegijos pirmininkų sąrašą procedūros.
 2 straipsnis
 Kaip nustatyta III priede, sudaromas asmenų, kuriuos Sąjunga ateityje gali pasiūlyti užimti laisvas 25 asmenų sąrašo vietas, rezervo sąrašas.
 3 straipsnis
 Jungtinio komiteto sprendimas paskelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkė
 (1)
 2020 m. sausio 30 d. Tarybos sprendimas (ES) 2020/135 dėl Susitarimo dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos sudarymo (Tekstas svarbus EEE) (OL L 29, 2020 1 31, p. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 01 27
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl sprendimo, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas, priėmimo ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 I PRIEDAS
 Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigto Jungtinio komiteto sprendimas Nr. .../2020
 XXX
 kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Susitarimą dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos
 1
 (toliau – Susitarimas dėl išstojimo), ypač į jo 171 straipsnio 1 dalį,
 kadangi:
 (1)pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 1 dalį, Jungtinis komitetas ne vėliau kaip iki tame Susitarime nustatyto pereinamojo laikotarpio pabaigos sudaro 25 asmenų, norinčių ir galinčių būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašą;
 (2)pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnio 2 dalį, į sąrašą įtraukiami tik tie asmenys, kurių nepriklausomumas nekelia abejonių, kurie tenkina atitinkamos jų šalies kvalifikacinius reikalavimus, keliamus aukščiausioms teisėjo pareigoms, arba yra pripažintos kompetencijos teisės specialistai ir kurie turi specialiųjų Sąjungos teisės ir viešosios tarptautinės teisės žinių ar patirties. Tie asmenys neturi būti Sąjungos institucijų, valstybės narės vyriausybės arba Jungtinės Karalystės vyriausybės nariai, pareigūnai ar kiti tarnautojai;
 (3)Sąjunga ir Jungtinė Karalystė kartu pasiūlė penkis asmenis į arbitražo kolegijos pirmininko pareigas, o kiekviena atskirai – po dešimt asmenų į arbitražo kolegijos narių pareigas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 I priede pateikiamas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą dėl išstojimo būti arbitrais, sąrašas.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2021 m. sausio 1 d.
 Priimta ...
 Jungtinio komiteto vardu
 Bendrapirmininkiai
 I PRIEDAS
 Jungtinio komiteto sprendimo Nr. .../2020 priedas
 Susitarimo dėl išstojimo arbitražo kolegijos pirmininkai
 Corinna Wissels
 Angelika Helene Anna Nussberger
 Jan Klucka
 Daniel Bethlehem
 Gabrielle Kaufmann-Kohler
 Susitarimo dėl išstojimo arbitražo kolegijos eiliniai nariai
 ES:
 Hubert Legal
 Helena Jaderblöm
 Ursula Kriebaum
 Jan Wouters
 Christoph Walter Hermann
 Javier Diez-Hochleitner
 Alice Guimaraes-Purokoski
 Barry Doherty
 Tamara Capeta
 Nico Schrijver
 JK:
 Gerald Barling
 Christopher Bellamy
 Zachary Douglas
 Patrick Elias
 Elizabeth Gloster
 Peter Gross
 Toby Landau QC
 Dan Sarooshi QC
 Jemima Stratford QC
 Michael Wood
 (1)
 OL L 29, 2020 1 31, p. 7.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 01 27
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl sprendimo, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas, priėmimo ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 II PRIEDAS
 Prie 2020 m. gruodžio xx d. SIJK posėdžio protokolo pridėtinas pranešimas, kuriame išdėstomos būsimų pirmininkų įtraukimo į Susitarimo dėl išstojimo arbitražo kolegijos pirmininkų sąrašą procedūros, projektas
 Šiandien Jungtinis komitetas patvirtino 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnį būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašą. Šalys primena, kad penktasis asmuo į pirmininkų sąrašą buvo atrinktas po 2020 m. gruodžio 9 d. surengtų burtų, dalyvaujant abiejų Šalių atstovams.
 Siekiant ilgainiui užtikrinti pusiausvyrą, turėtų būti taikoma rotacijos tvarka, pagal kurią, kai vienos Šalies, kurios kandidatai penkių vietų sąraše užima tris vietas, pasiūlyto pirmininko pareigos taps laisvos, kita Šalis pasiūlys tris kandidatus, iš kurių pirmoji Šalis per tris darbo dienas atrinks pirmininką šiai laisvai vietai užimti.
 Jei vienos Šalies, kurios kandidatai penkių vietų sąraše užima dvi vietas, pasiūlyto pirmininko pareigos taps laisvos, rotacijos tvarka nebus taikoma ir ta Šalis pasiūlys tris kandidatus, iš kurių kita Šalis per tris darbo dienas atrinks pirmininką šiai laisvai vietai užimti.
 Todėl pirmininkų sąraše niekada nebus mažiau nei po du kiekvienos Šalies pasiūlytus pirmininkus.
 Po kiekvieno pirmiau nurodyto pakeitimo Jungtinis komitetas turėtų iš dalies pakeisti 25 asmenų sąrašą pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnį priimtu sprendimu.
 Bet kuriuo atveju Jungtinis komitetas peržiūrės 25 asmenų sąrašą praėjus dvejiems metams nuo šiandien priimto Jungtinio komiteto sprendimo įsigaliojimo. Šalys dės visas pastangas, kad šios peržiūros metu kartu pasiūlytų penkių pirmininkų sąrašą, kaip nustatyta Susitarime dėl išstojimo. Šis sąrašas ankstesnį sąrašą turėtų pakeisti ne vėliau kaip per šešis mėnesius nuo peržiūros pradžios.
 Jei peržiūros proceso metu susitarti dėl penktojo pirmininko nepavyks, viena Šalis, kurios kandidatai tuo metu penkių vietų sąraše užima dvi vietas, pasiūlys tris kandidatus, iš kurių kita Šalis per tris dienas išrinks pirmininką, kad šis užimtų tą vietą sąraše. Po peržiūros proceso Jungtinis komitetas turėtų iš dalies pakeisti 25 asmenų sąrašą pagal Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnį priimtu sprendimu.
 Visi vienos Šalies pasiūlyti kandidatai, kuriuos kita Šalis atrenka pagal šiame pranešime nustatytą procedūrą, turi atitikti Susitarimo dėl išstojimo 171 straipsnyje nustatytus kriterijus, o jei Šalis pagrįstai mano, kad taip nėra, ji pasilieka teisę prieštarauti tokio kandidato įtraukimui ar paskyrimui.
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2021 01 27
 COM(2020) 841 final/2
 COM(2020) 841 final of 14.12.2020 downgraded on 27.1.2021
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi Susitarimu dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės išstojimo iš Europos Sąjungos ir Europos atominės energijos bendrijos įsteigtame Jungtiniame komitete, dėl sprendimo, kuriuo sudaromas 25 asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais, sąrašas, priėmimo ir dėl asmenų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašo
 III PRIEDAS
 Kandidatų, norinčių ir galinčių pagal Susitarimą būti arbitražo kolegijos nariais iš Sąjungos, rezervo sąrašas
 Myron Nicolatos
 Ezio Perillo
 Vilenas Vadapalas
 Andreas Müller
 Pierre d’Argent
 Radostin Georgiev Petrov
 Costas Clerides
 Antonin Mokry
 Carri Ginter
 Nikolaos Markopoulos
 Jukka Snell
 Janos Martonyi
 Alessandra Pietrobon
 Ignas Vegele
 Anita Kovalevska
 Kaj I. Hober
 Matej Avbelj


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 13.6.2022
 COM(2022) 293 final
 2022/0191(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid energistadgefördragets extraordinära konferensmöte den 24 juni 2022
 MOTIVERING
 1.Fråga som behandlas i förslaget
 Detta förslag avser ett beslut om fastställande av den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid energistadgefördragets extraordinära konferensmöte den 24 juni 2022 i Bryssel, där flera akter ska antas om i) ändring av energistadgekonferensens arbetsordning, ii) återkallande av Ryska federationens status som observatör vid konferensen och iii) uppskjutande av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och uppskjutande av Belarus observatörsstatus i energistadgefördraget.
 2.Bakgrund till förslaget
 2.1.Energistadgefördraget (ECT, Energy Charter Treaty)
 Energistadgefördraget är ett multilateralt handels- och investeringsavtal som är tillämpligt på energisektorn och som undertecknades av EU i december 1994 och trädde i kraft i april 1998. Fördraget består av bestämmelser om skydd av investeringar, handel med energimaterial och energiprodukter, transitering och tvistlösning. Genom energistadgefördraget inrättas också en ram för internationellt samarbete mellan 55 fördragsslutande parter (däribland EU och Euratom, 27 EU-medlemsstater
 1
 , Japan, Schweiz, Turkiet, de flesta länder i f.d. Sovjetunionen, med undantag av Ryska federationen
 2
 , och vissa länder på västra Balkan).
 Energistadgefördraget inrättades ursprungligen som en ram för internationellt samarbete mellan europeiska länder och andra industriländer, med syfte att utveckla energipotentialen i de central- och östeuropeiska länderna och att säkerställa en trygg energiförsörjning för EU.
 De viktigaste bestämmelserna i fördraget rör skydd av investeringar, handel med energimaterial och energiprodukter, transitering och tvistlösning.
 Alla stater eller regionala organisationer för ekonomisk integration som har undertecknat eller anslutit sig till fördraget är medlemmar i konferensen, som sammanträder regelbundet för att diskutera frågor som rör energisamarbetet mellan signatärerna av fördraget, se över genomförandet av energistadgefördragets bestämmelser och protokoll om energieffektivitet och därtill hörande miljöaspekter och överväga eventuella nya instrument och gemensamma verksamheter inom ramen för energistadgan.
 Energistadgekonferensen säkerställer att målen i energistadgefördraget uppnås. Den underlättar, i enlighet med detta fördrag och dess protokoll, samordningen av lämpliga allmänna åtgärder för att genomföra stadgans principer.
 Varje part har en röst och energistadgekonferensens beslut antas enligt olika röstningsregler beroende på sakfrågan.
 Detta förslag till beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget avser den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i fråga om de akter som planeras antas vid energistadgekonferensen.
 2.2.Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar
 2.1.1.2.2.1. Ändring av energistadgekonferensens arbetsordning
 Vid mötet den 7 april 2022 rekommenderade energistadgefördragets förvaltningskommitté konferensen att överväga att godkänna ändringen av arbetsordningen för att föreskriva ett eventuellt återkallande eller uppskjutande av observatörsstatusen för en stat eller en internationell organisation under vissa omständigheter. Artikel 36 (”Omröstning”) i energistadgefördraget är endast tillämplig på beslut som föreskrivs i fördraget, medan observatörsstatus för energistadgekonferensen delvis regleras i energistadgekonferensens arbetsordning. Det föreslås därför att följande lydelse läggs till i det föreslagna nya stycket e för att ge möjlighet till eventuellt återkallande eller uppskjutande av observatörsstatus och klargöra respektive omröstningsregler:
 ”III. OBSERVATÖRER
 Regel 7
 A. Allmänna regler
 ”[...] e) Konferensen får enhälligt skjuta upp eller återkalla ett lands eller en internationell organisations observatörsstatus i händelse av
 ihållande eller allvarligt åsidosättande av principerna i Europeiska energistadgan eller Internationella energistadgan, beroende på vilken som har undertecknats av det landet eller den internationella organisationen, eller
 ihållande underlåtenhet att uppfylla landets eller den internationella organisationens ekonomiska skyldigheter gentemot Internationella energistadgan.
 Om enhällighet inte kan uppnås ska konferensens beslut enligt detta stycke fattas med tre fjärdedels majoritet av de fördragsslutande parter som är närvarande och röstar vid konferensens möte, i den mån de utgör en enkel majoritet av de fördragsslutande parterna.”
 Arbetsgruppen för styrningsfrågor rekommenderade den 16 maj 2002 att den ovannämnda ändringen (CC 742) skulle läggas fram för konferensens godkännande genom skriftväxling senast den 5 juni, med beaktande av förvaltningskommitténs slutsatser (meddelande 1952).
 Detta beslut från energistadgekonferensen anpassar rekommendationerna från förvaltningskommittén och arbetsgruppen för styrningsfrågor av den 7 april 2022 respektive den 16 maj 2022 om ändring av regel 7 i arbetsordningen.
 Enligt avsnitt VIII i slutakten från Europeiska energistadgekonferensen ansvarar energistadgekonferensen för att fatta beslut om begäranden om undertecknande av den politiska förklaringen från 1991. Beslut i denna fråga har hittills fattats med enhällighet.
 Mot bakgrund av ovanstående bör den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid energistadgekonferensen vara att bekräfta ändringen.
 2.1.2.2.2.2. Återkallande av Ryska federationens status som observatör vid konferensen
 EU bör, på grundval av godkännandet av den ändrade regel 7 i arbetsordningen, stödja återkallandet av Ryska federationens observatörsstatus, med regelns båda grunder (åsidosättande av principer och underlåtenhet att uppfylla eventuella ekonomiska skyldigheter) som motivering.
 2.1.3.2.2.3. Uppskjutande av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus
 Förvaltningskommittén fortsatte under sina möten den 28 april och den 2 juni 2022 diskussionen om uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget, i enlighet med Ukrainas begäran.
 Belarus åtgärder som gör det möjligt för Ryssland att använda landets territorium för att underlätta aggressionen mot Ukrainas kärnkraftverk tillsammans med dess anläggningar för lagring av radioaktivt avfall, gastransportsystem, kolgruvor, vattenkraftverk och oljeraffinaderier och oljefyndigheter kan betraktas som en väsentlig överträdelse (”brott mot en bestämmelse som är väsentlig för förverkligandet av traktatens ändamål och syfte” [artikel 60.3 b i Wienkonventionen om traktaträtten]) av artiklarna 3, 7, 18 och 19 i energistadgefördraget.
 De fördragsslutande parter som är företrädda vid energistadgekonferensen kommer att uppmanas att besluta i) att skjuta upp den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus, ii) att begära att energistadgesekretariatet formellt informerar depositarien och Belarus och iii) att skjuta upp Belarus observatörsstatus.
 EU bör stödja ett uppskjutande av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och begära att energistadgesekretariatet formellt informerar depositarien och Belarus. EU bör också stödja ett uppskjutande av Belarus observatörsstatus.
 3.Rättslig grund
 3.1.Förfarandemässig rättslig grund
 3.1.1.Principer
 I artikel 218.9 i EUF-fördraget föreskrivs att beslut ska antas ”om fastställande av vilka ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i ett organ som inrättas genom ett avtal, om detta organ ska anta akter med rättslig verkan, med undantag av sådana akter som kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram”.
 Begreppet akter med rättslig verkan omfattar akter som har rättslig verkan med stöd av de regler i internationell rätt som tillämpas på organet i fråga. Det omfattar även instrument som inte har bindande verkan enligt internationell rätt, men som är ”ägnade att på ett avgörande sätt påverka innehållet i de bestämmelser som antas av unionslagstiftaren”
 3
 .
 3.1.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Energistadgekonferensen är ett organ som inrättats genom ett avtal, nämligen energistadgefördraget.
 De planerade akter som energistadgekonferensen inom ramen för energistadgefördraget ska anta utgör akter med rättslig verkan. Ändringen i fråga om omröstningsförfarandet vid energistadgekonferensen är bindande åtminstone för energistadgefördragets institutioner.
 Även återkallandet av Ryska federationens observatörsstatus och uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus har rättsligt bindande verkan och omfattas därför av artikel 218.9 i EUF-fördraget, eftersom de påverkar energistadgefördragets konkreta sammansättning.
 De planerade akterna varken kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram.
 Den förfarandemässiga rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är därför artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 3.2.Materiell rättslig grund
 3.2.1.Principer
 Den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget är främst beroende av syftet med och innehållet i den planerade akt avseende vilken en ståndpunkt intas på unionens vägnar. Om den planerade akten har två syften eller två beståndsdelar av vilka det ena syftet eller den ena beståndsdelen kan identifieras som det eller den huvudsakliga, medan det eller den andra endast är av underordnad betydelse, måste det beslut som antas enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget ha en enda materiell rättslig grund, nämligen den som krävs med hänsyn till det huvudsakliga eller avgörande syftet eller den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen.
 3.2.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Det huvudsakliga syftet med och innehållet i de planerade akterna rör energi.
 Den materiella rättsliga grunden för det förslagna beslutet är därför artikel 194 i EUF-fördraget.
 3.3.Slutsats
 Den rättsliga grunden för det föreslagna beslutet bör vara artikel 194 jämförd med artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 2022/ ()
 2022/0191 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid energistadgefördragets extraordinära konferensmöte den 24 juni 2022
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 194 jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Energistadgefördraget (avtalet) ingicks av unionen genom beslut 98/181/EG, EKSG, Euratom och trädde i kraft 1998.
 (2)Enligt artikel 34 i avtalet säkerställer energistadgekonferensen att målen i energistadgefördraget uppnås. Den underlättar, i enlighet med detta fördrag och dess protokoll, samordningen av lämpliga allmänna åtgärder för att genomföra stadgans principer.
 (3)Energistadgekonferensen ska vid sitt extraordinära möte den 24 juni 2022 anta i) en ändring av energistadgekonferensens arbetsordning, ii) ett återkallande av Ryska federationens status som observatör vid konferensen och iii) ett uppskjutande av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och dess status som observatör i energistadgefördraget.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i energistadgekonferensens extraordinära möte om energistadgefördraget den 24 juni 2022 i Bryssel ska vara följande:
 Att bekräfta den föreslagna ändringen av regel 7.
 Att, på grundval av godkännandet av den ändrade regel 7 i arbetsordningen, godkänna återkallandet av Ryska federationens observatörsstatus, med regelns båda grunder (åsidosättande av principer och underlåtenhet att uppfylla eventuella ekonomiska skyldigheter) som motivering.
 Att godkänna uppskjutandet av den provisoriska tillämpningen av energistadgefördraget med avseende på Belarus och Belarus observatörsstatus.
 Artikel 2
 Detta beslut riktar sig till kommissionen.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 Italien var fördragsslutande part men drog sig ur 2015. Officiellt förklarade den italienska regeringen sitt beslut genom att hänvisa till minskade kostnader för medlemskap i internationella organisationer på grund av budgetrestriktioner.
 (2)
 Ryska federationen undertecknade energistadgefördraget, men fattade det formella beslutet att inte ratificera det.
 (3)
 Domstolens dom av den 7 oktober 2014, Tyskland/rådet, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkterna 61–64.


type: other

text:
ΕΚΠΤΩΣΕΙΣ ΣΕ ΑΝΕΡΓΟΥΣ ΠΡΟΧΩΡΟΥΝ ΟΚΤΩ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΜΕ ΠΡΟΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΟΑΕΔ - Τ
 Home » Ενημέρωση » Κοινωνία » ΕΚΠΤΩΣΕΙΣ ΣΕ ΑΝΕΡΓΟΥΣ ΠΡΟΧΩΡΟΥΝ ΟΚΤΩ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΜΕ ΠΡΟΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΟΑΕΔ
 ΕΚΠΤΩΣΕΙΣ ΣΕ ΑΝΕΡΓΟΥΣ ΠΡΟΧΩΡΟΥΝ ΟΚΤΩ ΕΠΙΧΕΙΡΗΣΕΙΣ ΜΕ ΠΡΟΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΟΑΕΔ
 Στην προσφορά των προϊόντων τους σε ειδικές τιμές προς τους ανέργους που διαθέτουν κάρτα ανεργίας σε ισχύ, προχωρούν οκτώ επιχειρήσεις ύστερα από προτροπή του ΟΑΕΔ. Παράλληλα, ο διοικητής του ΟΑΕΔ Ηλίας Κικίλιας παρουσίασε την πορεία...
 των προγραμμάτων του ΟΑΕΔ τα οποία βρίσκονται σε εξέλιξη ή πρόκειται να εφαρμοστούν, σημειώνοντας ότι κατά το τρέχον έτος πάνω από 1.700.000 άτομα βρίσκονται ή θα βρεθούν υπό την κάλυψη των προγραμμάτων, των δράσεων και των παροχών του ΟΑΕΔ, με συνολικό προϋπολογισμό........................
 πάνω από 3,5 δισ. ευρώ.
 Οπως ανακοίνωσε χτες σε συνέντευξη Τύπου η διοίκηση του ΟΑΕΔ, έκπτωση 20% στους εγγεγραμμένους ανέργους παρέχουν ο όμιλος Ακμή, η PepsiCo - Ivi & Tasty Foods, τα Flocafeκαιτα εστιατόριαLa Pasteria. Μειωμένες τιμές κατά 10% θα παρέχουν τα Everest, τα Olympus Plaza Food Parks και τα Goody’s στα καταστήματα με την ειδική σήμανση και με επίδειξη της κάρτας ανεργίας. Ειδικές τιμές μειωμένες κατά 10% θα παρέχουν οι εταιρείες Κωτσόβολος - Dixons, ξεκινώντας από το διήμερο 3-4 Ιουνίου. Η Νίκας ΑΒΕΕ θα προσφέρει έκπτωση 21% στις γαλοπούλες και 33% στην πάριζα, με τη μορφή κουπονιών, από τις αλυσίδες σούπερ μάρκετ Σκλαβενίτης και Βερόπουλος. Η εταιρεία κινητής τηλεφωνίας Wind, θα ανακοινώσει εντός των ημερών την προσφορά της, ενώ ειδικές τιμές για ανέργους (που θα εξειδικευθούν σύντομα) θα παρέχει η Ε.Ι. Παπαδόπουλος Α.Ε.
 Οπως ανέφερε ο κ. Κικίλιας, ο ΟΑΕΔ αναλαμβάνει την πρωτοβουλία για την παρότρυνση επιχειρήσεων, ώστε να προσφέρουν μειωμένες τιμές στα προϊόντα ή τις υπηρεσίες τους για τους εγγεγραμμένους ανέργους στο πλαίσιο των προσπαθειών του για την κοινωνική υποστήριξη των ανέργων και σημείωσε ότι η έξαρση της ανεργίας αποτελεί την επαχθέστερη συνέπεια της οικονομικής κρίσης.
 ΤΑ ΠΡΟΓΡΑΜΜΑΤΑ ΤΟΥ ΟΑΕΔ. Οπως ανακοινώθηκε από τον κ. Κικίλια, σήμεραπάνω από 350.000
 άτομα, είτε ως εργαζόμενοι είτε ως αυτοαπασχολούμενοι, είναι ενταγμένα σε προγράμματα διατήρησης και προώθησης της απασχόλησης του ΟΑΕΔ, ενώ εκτιμάται ότι περίπου 200.000 εργαζόμενοιθα συμμετάσχουν σε προγράμματα επαγγελματικής εκπαίδευσης και περίπου 14.000 νέοι ήδη φοιτούν στις σχολές επαγγελματικής εκπαίδευσης του οργανισμού.
 Εντός του 2011σταδιακά πρόκειται να ενεργοποιηθούν τα εξής προγράμματα:
 1. «Επιταγή Επανένταξης», με μετατροπή του επιδόματος ανεργίας σε επίδομα απασχόλησης για 10.000
 2. Απασχόλησης 5.000 ανέργων ηλικίας 55-64 ετών σε επιχειρήσεις των Οργανισμών Τοπικής Αυτοδιοίκησης. 3. Διεύρυνσης της τουριστικής περιόδου με επιχορήγηση των ασφαλιστικών εισφορών για την επαναπρόσληψη 70.000 ανέργων σε τουριστικές επιχειρήσεις εποχικής και συνεχούς λειτουργίας, έτους 2011 και διατήρησης 10.000 θέσεων εργασίας σε τουριστικές επιχειρήσεις συνεχούς λειτουργίας με επιχορήγηση μέρους των εργοδοτικών εισφορών. 4. Επιχορήγησης επιχειρήσεων για την πρόσληψη 5.000 πτυχιούχων τριτοβάθμιας εκπαίδευσης.
 5. Απασχόλησης απόφοιτων δευτεροβάθμιας επαγγελματικής εκπαίδευσης, που το πρόγραμμα σπουδών τους εμπεριέχει θεωρητική εκπαίδευση στο σχολείο και θεσμοθετημένη πρακτική άσκηση σε εργοδότες, σε πραγματικές συνθήκες εργασίας.
 Αναρτήθηκε από Sport-Ermionida στις 1:30 μ.μ.


text:
Sklep VIII Ips 527/2008
 ECLI:SI:VSRS:2010:VIII.IPS.527.2008
 VS3004390
 VDSS Pdp 838/2007
 disciplinski postopek - disciplinski ukrep odpoved pogodbe o zaposlitvi - zloraba osebnih podatkov - znaki kaznivega dejanja - vročanje odvetniku - prenehanje delovnega razmerja tekom disciplinskega postopka - začasna odstranitev z dela - zavrženje revizije
 Spor o začasni odstranitvi delavca z dela ne spada med spore iz 1. in 2. točke 31. člena ZDSS-1, sodišče druge stopnje pa glede tega dela odločitve revizije tudi ni dopustilo.
 Ker je imel tožnik v disciplinskem postopku pooblaščenca odvetnika, tožena stranka ni kršila pravil o vročanju, ker je vabilo na zagovor vročila le tožnikovemu pooblaščencu.
 Za odločitev o zakonitosti obravnavane disciplinske odločbe ne zadošča že zgolj ugotovitev sodišča o tem, da je tožniku dokazan neupravičen vpogled v osebne podatke, temveč bi moralo le-to ugotoviti tudi, ali je tožnik neupravičeno vpogledane podatke uporabil v nasprotju z zakonom, kar je eden od zahtevanih znakov za kaznivo dejanje po prvem odstavku 154. člena KZ. Ker nobeno od nižjih sodišč ni ugotavljalo dejanskega stanja glede tega, ali je tožnik neupravičeno vpogledane podatke tudi uporabil, je ostalo dejansko stanje glede obstoja enega od znakov očitanega kaznivega dejanja neraziskano, sprejeta odločitev pa je posledično materialnopravno zmotna.
 Revizija se zavrže v delu, ki se nanaša na odločitev o začasni odstranitvi tožnika z dela (sklepi tožene stranke z dne 18. 3. 2005, 21. 3. 2005 in 29. 3. 2005) in plačilo premalo izplačane plače zaradi začasne odstranitve z dela.
 Sicer se reviziji ugodi, sodbi sodišč druge in prve stopnje se razveljavita in se zadeva vrne sodišču prve stopnje v novo sojenje.
 1. Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožbeni zahtevek, da se razveljavijo in odpravijo sklepi tožene stranke o začasni odstranitvi tožnika z dela in o izreku disciplinskega ukrepa prenehanja delovnega razmerja. Posledično je zavrnilo tudi tožbeni zahtevek, da je tožena stranka dolžna tožnika pozvati in sprejeti nazaj na delo, mu priznati delovno dobo za čas od 10. 8. 2005 do 16. 8. 2005 in od 18. 6. 2006 do 13. 8. 2006, mu za obdobje od marca 2005 do novembra 2006 plačati razliko v plači v mesečnih neto zneskih, ki so razvidni iz izreka sodbe, za vse nadaljnje mesece do sprejema nazaj na delo oziroma dokler bodo za to obstajali zakoniti pogoji pa mu plačati plače v mesečnem neto znesku 652,30 EUR, vse po predhodnem odvodu davkov in prispevkov od bruto zneskov in s pripadajočimi zakonskimi zamudnimi obrestmi. Na podlagi izvedenega dokaznega postopka je ugotovilo, da je bil sklep o začasni odstranitvi z dela izdan v skladu z določili 129., 131. in 132. člena Zakona o javnih uslužbencih (ZJU, Ur. l. RS, št. 56/2002 in nadaljnji). Tudi disciplinski ukrep prenehanja delovnega razmerja mu je bil izrečen zakonito. Tožniku zagovor ni bil onemogočen, vročanje pa je bilo pravilno opravljeno njegovemu pooblaščencu odvetniku. Sodišče je štelo za dokazano, da je tožnik storil kršitev iz 6. alineje prvega odstavka 99. člena Zakona o policiji (ZPol, Ur. l. RS, št. 49/1998 in nadaljnji), saj je z neupravičenim vpogledom v službene evidence naklepno izvršil dejanje, ki ima znake kaznivega dejanja iz 154. člena Kazenskega zakonika RS (KZ, Ur. l. RS, št. 63/1994 in nadaljnji).
 2. Sodišče druge stopnje se je strinjalo z dejanskimi razlogi in pravno presojo prvostopenjskega sodišča, zato je pritožbo tožnika zavrnilo in potrdilo izpodbijano sodbo.
 3. Zoper sodbo sodišča druge stopnje je tožnik vložil revizijo zaradi bistvenih kršitev določb pravdnega postopka po drugem odstavku 339. člena Zakona o pravdnem postopku (ZPP – Ur. l. RS, št. 26/1999 in nadaljnji) v zvezi z 14. točko citiranega določila in zaradi zmotne uporabe materialnega prava. Navaja, da je tožena stranka o naroku za dne 25. 5. 2005 obvestila le zagovornika, ne pa tudi tožnika samega. Tožnika ni seznanila z vsemi listinami in dokazi, na katerih je utemeljila njegovo disciplinsko odgovornost. V sklepu o uvedbi disciplinskega postopka ni konkretno opredelila dejanj, ki naj bi jih storil (za katero osebo oziroma stvar je bil opravljen neupravičen vpogled v evidenco, na kakšen način, kje), zato mu ni bila omogočena obramba. Tudi v odločbi o disciplinski odgovornosti niso konkretizirane navedbe o dejanjih, zaradi katerih je sledil ukrep. Nepravilen je zaključek nižjih sodišč, da so podani vsi znaki kaznivega dejanja iz 154. člena KZ. Tudi iz pisnih aktov tožene stranke ni razviden obstoj vseh teh znakov. Tožnik je zanikal zlorabo osebnih podatkov. Organi, predvsem pa sodišči, bi morali izvesti konkretne dokaze o tem, ali je protipravno vpogledal v osebne podatke, ter to natančno zapisati v sklep ter sodbo. Izpodbijana disciplinska odločba ni zakonita tudi zato, ker tožnik v času vodenja disciplinskega postopka in izdaje odločbe ni bil v delovnem razmerju pri toženi stranki. Predlaga, da naj Vrhovno sodišče reviziji ugodi, sodbi nižjih sodišč razveljavi (pravilno: spremeni) in tožbenemu zahtevku v celoti ugodi.
 4. Revizija je bila v skladu z 375. členom ZPP vročena toženi stranki, ki je nanjo odgovorila in predlagala, da naj Vrhovno sodišče revizijo kot neutemeljeno zavrne.
 5. V delu, ki se nanaša na odločitev o zakonitosti sklepov o začasni odstranitvi tožnika z dela in na odločitev o plačilu dela plače, ki ga je tožena stranka zadržala zaradi začasne odstranitve tožnika z dela, revizija ni dovoljena. Tožnik glede tega dela odločitve revizije sicer ni utemeljil, vendar pa je izredno pravno sredstvo formalnopravno vložil zoper pravnomočno sodbo v celoti. V delovnih sporih je revizija dovoljena v premoženjskih individualnih delovnih sporih, v katerih je revizija dovoljena po določbah ZPP (1. točka 31. člena Zakona o delovnih in socialnih sodiščih, ZDSS-1, Ur. l. RS, št. 2/2004) in v individualnih delovnih sporih glede obstoja ali prenehanja delovnega razmerja (2. točka 31. člena ZDSS-1). Spor o začasni odstranitvi delavca z dela ne spada med spore iz 1. in 2. točke citiranega določila, sodišče druge stopnje pa glede tega dela odločitve revizije tudi ni dopustilo (5. točka 31. člena ZDSS-1). Tožnik v zvezi z začasno odstranitvijo z dela uveljavlja tudi plačilo dela plače, ki mu ga je tožena stranka zadržala, torej premoženjskopravni zahtevek, vendar ta ne dosega minimalnega zneska, ki je v drugem odstavku 367. člena ZPP predpisan za vložitev revizije v premoženjskih sporih. Vrhovno sodišče je zato revizijo glede odločitve o začasni odstranitvi tožnika z dela in o plačilu zadržanega dela plače zaradi začasne odstranitve z dela na podlagi drugega odstavka 374. člena v zvezi z 377. členom ZPP kot nedovoljeno zavrglo.
 6. Glede preostalega dela odločitve je revizija utemeljena.
 8. Absolutno bistveno kršitev določb pravdnega postopka iz 14. točke drugega odstavka 339. člena ZPP revizija uveljavlja le pavšalno, saj v ničemer ne obrazloži vsebine te kršitve. V tem obsegu Vrhovno sodišče drugostopenjske sodbe zato ni moglo in ni smelo preizkusiti.
 9. Neutemeljen je revizijski očitek, da bi tožena stranka morala na zagovor v disciplinskem postopku za dne 25. 5. 2005 vabiti tožnika osebno, ne pa le obvestiti njegovega zagovornika. Na podlagi drugega odstavka 130. člena ZJU se v disciplinskem postopku za vabljenje, vročanje, izvedbo obravnave in zapisnik smiselno uporabljajo določbe ZPP (enako določa 3. člen Uredbe o disciplinskem postopku v organih državne uprave, pravosodnih organih in upravah lokalnih skupnosti, Ur. l. RS, št. 58/2003; v nadaljevanju: Uredba). V skladu s prvim odstavkom 137. člena ZPP se v primeru, kadar ima stranka pooblaščenca, vročajo pisanja njemu, če ni v tem zakonu drugače določeno. Določila o vabilu na obravnavo v disciplinskem postopku vsebuje tudi Uredba. Ta v drugem odstavku 13. člena določa, da se vabilo na obravnavo vroči javnemu uslužbencu, če se zagovarja sam, v tretjem odstavku citiranega člena pa, da se v primeru, če se javni uslužbenec ne zagovarja sam, vabilo na obravnavo vroči njegovemu odvetniku. Glede na vsa citirana pravna določila in dejstvo, da je imel tožnik v disciplinskem postopku pooblaščenca odvetnika, tožena stranka ni kršila pravil o vročanju, ker je vabilo na zagovor za dne 25. 5. 2005 vročila le tožnikovemu pooblaščencu.
 10. Revizija zmotno navaja, da tožena stranka v disciplinskem postopku tožnika ni seznanila z vsemi dokazi, na katerih je utemeljila njegovo disciplinsko odgovornost (posebej izpostavlja kazensko ovadbo). Iz izpodbijane sodbe izhaja, da je bil tožniku vročen sklep o uvedbi disciplinskega postopka, ki se sklicuje na vrsto dokazov, s katerimi naj bi tožena stranka utemeljila njegovo disciplinsko odgovornost: uradni zaznamek pomočnika komandirja, izpis opravljenih dostopov do evidenc, odredbo preiskovalnega sodnika, itd.. V vabilu na disciplinsko obravnavo z dne 21. 3. 2005, ki je bilo tožniku pravilno vročeno, ga je tudi opozorila na možnost vpogleda v disciplinski spis. Tožniku je bila torej možnost seznanitve z dokazi tožene stranke v disciplinskem postopku omogočena. Glede revizijskega očitka, ki je podan v zvezi s kazensko ovadbo, Vrhovno sodišče ugotavlja, da iz disciplinske odločbe (pa tudi iz razlogov izpodbijane sodbe) ne izhaja, da ugotovitev odgovornosti in izrek ukrepa temeljita na kazenski ovadbi. Tožena stranka je v disciplinski odločbi sicer navedla, da je zoper tožnika zaradi suma storitve kaznivega dejanja po 154. členu KZ podala kazensko ovadbo, vendar iz obrazložitve odločbe jasno izhaja, da ta temelji na izvedenih listinskih dokazih (med njimi kazenska ovadba ni našteta) in zaslišanju priče.
 11. Zmoten je revizijski očitek, da niti v sklepu o uvedbi disciplinskega postopka niti v sklepu o disciplinski odgovornosti tožena stranka ni konkretno opredelila dejanj, ki naj bi jih storil tožnik. Vrhovno sodišče soglaša z ugotovitvijo izpodbijane sodbe o tem, da je tožniku očitano disciplinsko kršitev tožena stranka jasno opredelila in konkretizirala, ter da je neutemeljen očitek tožnika, da se zaradi presplošnih očitkov ni mogel uspešno zagovarjati. Kot je bilo pojasnjeno že v prejšnji točki te odločbe, je imel tudi možnost vpogleda v disciplinski spis in s tem možnost za temeljito pripravo obrambe.
 12. Neutemeljena je revizijska navedba, da je disciplinska odločba nezakonita, ker tožnik v času vodenja disciplinskega postopka in izdaje disciplinske odločbe ni bil v delovnem razmerju pri toženi stranki. Tožena stranka je tožnika zaradi uvedbe disciplinskega postopka začasno odstranila z dela in mu izrekla ukrep prepovedi opravljanja dela (131. člen ZJU). Za dokončanje disciplinskega postopka je imela pravno podlago v določilu 5. točke 20. člena Uredbe, iz katere med drugim izhaja, da se disciplinski postopek ustavi, če je javnemu uslužbencu v času trajanja disciplinskega postopka prenehalo delovno razmerje, razen če je bil javni uslužbenec začasno odstranjen z dela. Interes za dokončanje začetega disciplinskega postopka pa je bil tudi na strani tožnika. Če bi bilo z dokončnim sklepom v disciplinskem postopku ugotovljeno, da tožnik ni storil očitane disciplinske kršitve, zaradi katere mu je bil izrečen ukrep začasne odstranitve, bi mu namreč tožena stranka morala vrniti v posledici začasne odstranitve zadržani del plače z zakonitimi zamudnimi obrestmi (2. točka 134. člena ZJU).
 13. Revizija utemeljeno uveljavlja zmotno uporabo materialnega prava glede presoje obstoja disciplinske kršitve. Tožniku je bil na podlagi drugega odstavka 99. člena ZPol v zvezi z določilom 124. in 127. člena ZJU izrečen disciplinski ukrep prenehanje delovnega razmerja (oziroma odpoved pogodbe o zaposlitvi). Očitana mu je bila hujša kršitev delovnih obveznosti in dolžnosti delavca policije po 6. alineji prvega odstavka 99. člena ZPol, t. j. storitev dejanja, ki ima znake naklepnega kaznivega dejanja, ki se preganja po uradni dolžnosti. Tožena stranka je tožniku očitala, da je s svojim ravnanjem uresničil znake kaznivega dejanja zlorabe osebnih podatkov po 154. členu KZ. To kaznivo dejanje stori, kdor v nasprotju z zakonom uporabi osebne podatke, ki se smejo voditi samo na podlagi zakona ali na podlagi osebne privolitve posameznika, na katerega se osebni podatki nanašajo (prvi odstavek 154. člena KZ), ali kdor vdre v računalniško vodeno zbirko podatkov z namenom, da bi sebi ali komu drugemu pridobil kakšen osebni podatek (drugi odstavek 154. člena KZ). V slednjem primeru gre za t. i. hekerstvo, katerega tožena stranka v odločbi o disciplinski odgovornosti tožniku niti ni očitala.
 14. Iz dejanskih ugotovitev izpodbijane sodbe, na katere je sodišče druge stopnje oprlo svojo presojo o obstoju vseh znakov kaznivega dejanja po 154. členu KZ, izhaja, da je bil tožnik (policist) v obravnavanem času v bolniškem staležu, vendar se je v kritičnih dneh mudil na policijski postaji. Iz izpiska vpogledov v računalniški evidenci je razvidno, da je bil prijavljen v računalniški aplikaciji dne 28. 11. 2004, ko je opravil štiri vpoglede (od tega se trije nanašajo na registracijo MB 92-99D), dne 29. 11. 2004 pa je opravil večje število vpogledov za posamezne fizične osebe in registracije (A. S., ...), skupaj 35 preverjanj. Ta preverjanja se niso mogla nanašati na tožnikovo delo, saj je bil v bolniškem staležu, zato je šlo za neupravičena preverjanja oziroma za neupravičen vpogled v osebne podatke, ki se vodijo samo na podlagi zakona. Na navedene dejanske ugotovitve je Vrhovno sodišče vezano (tretji odstavek 370. člena ZPP).
 15. Iz Komentarja Kazenskega zakonika(1) k prvemu odstavku 154. člena KZ izhaja, da „kdorkoli, ..., pride do teh podatkov, bodisi v službi bodisi kot udeleženec v postopku in podobno, ter takšne podatke potem na kakršenkoli način uporabi (jih preda drugi osebi, jih objavi, ipd.), stori to kaznivo dejanje.“ Za odločitev o zakonitosti obravnavane disciplinske odločbe tako ne zadošča že zgolj ugotovitev sodišča o tem, da je tožniku dokazan neupravičen vpogled v osebne podatke, temveč bi moralo le-to ugotoviti tudi, ali je tožnik neupravičeno vpogledane podatke uporabil v nasprotju z zakonom, kar je eden od zahtevanih znakov za kaznivo dejanje po prvem odstavku 154. člena KZ. Ker nobeno od nižjih sodišč ni ugotavljalo dejanskega stanja glede tega, ali je tožnik neupravičeno vpogledane podatke tudi uporabil, je ostalo dejansko stanje glede obstoja enega od znakov očitanega kaznivega dejanja neraziskano, sprejeta odločitev pa je posledično materialnopravno zmotna. Vrhovno sodišče je zato na podlagi drugega odstavka 380. člena ZPP ugodilo reviziji v delu, ki se nanaša na odločitev o disciplinski odgovornosti, restitucijskih zahtevkih ter stroških postopka, sodbi nižjih sodišč razveljavilo in vrnilo zadevo sodišču prve stopnje v novo sojenje. To bo moralo dopolniti dokazni postopek v nakazani smeri in ponovno odločiti o zakonitosti tožniku izrečenega disciplinskega ukrepa.
 Op. št. (1): Kazenski zakonik s komentarjem, posebni del, mag. M. Deisinger, GV Založba, (2002), str. 148.
 Zakon o javnih uslužbencih (2002) - ZJU - člen 124, 127, 130, 131, 134
 Zakon o pravdnem postopku (1999) - ZPP - člen 137
 Kazenski zakonik (1994) - KZ - člen 154
 Uredba o disciplinskem postopku v organih državne uprave, pravosodnih organih in upravah lokalnih skupnosti (2003) - člen 3, 13, 20
 P2RvYy0yMDEwMDQwODE1MjQ2MDcw


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 17.10.2016
 COM(2016) 678 final
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020
 1
 (dále jen „nařízení o víceletém finančním rámci“), umožňuje, aby byly z rozpětí pro nepředvídané události, které je krajním nástrojem umožňujícím reagovat na nepředvídané události, uvolněny prostředky do výše 0,03 % hrubého národního důchodu zemí EU-28. V rámci technické úpravy víceletého finančního rámce na rok 2017
 2
 podle článku 6 nařízení o víceletém finančním rámci byla absolutní výše uvedeného rozpětí na rok 2017 stanovena na 4 496,8 milionu EUR.
 V souladu s článkem 13 nařízení o víceletém finančním rámci a po přezkoumání všech možností, jak financovat dodatečné a nepředvídané potřeby prostředků na závazky, navrhuje Komise uvolnit z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017 prostředky ve výši 2 150,6 milionu EUR. Tímto způsobem by byly nad rámec příslušných stropů závazků, které činí 2 578 milionů EUR a 9 432 milionů EUR v běžných cenách, doplněny prostředky na závazky určené na výdaje z okruhu 3 Bezpečnost a občanství a z okruhu 4 Globální Evropa souhrnného rozpočtu Evropské unie v rozpočtovém roce 2017.
 V souladu s bodem 14 Interinstitucionální dohody ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a o řádném finančním řízení
 3
 provedla Komise rozbor možnosti, jak ve stávajícím rozpočtu přerozdělit prostředky ve významném rozsahu. Toto navýšení výdajových stropů okruhu 3 a 4 navrhuje Komise v souladu s čl. 13 odst. 3 nařízení o víceletém finančním rámci vyrovnat následovně:
 2017: 850 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 2 Udržitelný růst: Přírodní zdroje, a 514,4 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.
 2018: 570 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.
 2019: 216,2 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci okruhu 5 Administrativa.
 Tento návrh zahrnuje částku 1 164,4 milionu EUR, v jejíž výši již Komise navrhla uvolnit prostředky z rozpětí na nepředvídané události pro okruh 3 zároveň s původním návrhem rozpočtu na rok 2017
 4
 , který je nyní zrušen a nahrazen tímto návrhem.
 Tomuto návrhu předcházel návrh Komise, aby byly také ve prospěch okruhu 3 uvolněny prostředky i z nástroje pružnosti
 5
 , a to v plné výši, která je na rok 2017 k dispozici (530 milionů EUR).
 2.ODŮVODNĚNÍ UVOLNĚNÍ PROSTŘEDKŮ
 2.1.ÚVOD
 2.1.1
 Okruh 3 – Bezpečnost a občanství
 Vnitřní rozměr migrační, uprchlické a bezpečnostní krize je financován z okruhu 3 prostřednictvím Azylového, migračního a integračního fondu (AMIF), Fondu pro vnitřní bezpečnost (ISF) a specializovaných agentur, např. Frontexu, úřadu EASO, agentury eu-LISA a Europolu. V roce 2016 schválila Rada nový nástroj, z něhož bude v reakci na současný příliv uprchlíků a migrantů do Unie financována podpora při mimořádných událostech humanitární povahy i v roce 2017.
 Výdajový strop okruhu 3 je na rok 2017 stanoven na 2 578 milionů EUR v běžných cenách. V rozpočtu na rok 2016 byly prostředky na závazky, jež spadají do okruhu 3, schváleny v objemu 4 052 milionů EUR. Za tímto účelem bylo nutno postupem dle čl. 11 odst. 2 nařízení o víceletém finančním rámci uvolnit nad rámec stropu okruhu 3 veškeré disponibilní prostředky z nástroje pružnosti v objemu 1 506 milionů EUR.
 Za účelem navýšení výdajů nad rámec výdajového stropu okruhu 3 Komise navrhuje uvolnit prostředky z nástroje pružnosti, a to v plné výši jeho ročního stropu 530 milionů EUR, který je na rok 2017 k dispozici.
 Rozpočtové nároky zvládání dopadů migrační, uprchlické a bezpečnostní krize jsou však v roce 2017 přinejmenším stejně vysoké jako v roce 2016. Komise v rámci politické odpovědi navrhla širokou škálu strukturálních opatření na poli bezpečnosti a správy vnějších hranic, reformy společného evropského azylového systému, integrace a navracení osob.
 Na výdaje z okruhu 3 spojené s migrací, uprchlíky a bezpečností připadá v rámci stropu přes 70 % celkových výdajů. Komise poté, co pečlivě přezkoumala všechny možnosti přerozdělení prostředků, navrhuje snížit (oproti finančnímu plánu) objem prostředků na mechanismus pro potraviny a krmiva a mechanismus civilní ochrany. Manévrovací prostor je však omezen nevelkým objemem programů a novými požadavky, např. novými mimořádnými opatřeními v oblasti zdraví rostlin, které jsou stanoveny v nařízení o potravinách a krmivech na rok 2017. Z tohoto důvodu lze přerozdělením prostředků v okruhu 3 pokrýt pouze malé procento z dodatečných nároků, jež s migrací a uprchlíky souvisejí.
 Jediným možným způsobem, jak splnit rozpočtové potřeby, je tedy uvolnit prostředky z rozpětí pro nepředvídané události. Díky dostupnosti prostředků v rozpětích jiných okruhů lze toto uvolnění prostředků plně vyrovnat již v roce 2017.
 Příslušné prostředky na platby budou pokryty v rámci stropu pro platby na rok 2017, a není tedy nutno je uvolňovat z rozpětí pro nepředvídané události.
 2.1.2
 Okruh 4 Globální Evropa
 Dne 7. června 2016 Komise předložila sdělení o zřízení nového rámce pro partnerství se třetími zeměmi v Evropském programu o migraci
 6
 , které rozvíjí Vallettský akční plán
 7
 a výsledky dialogů na vysoké úrovni a dohod
 8
 s řadou prioritních partnerů, z čehož vyplyne potřeba dalších finančních prostředků. Krátkodobým cílem těchto dohod, které jsou konkrétně uzpůsobeny pro každou přijímající zemi, je nabídnout lepší vyhlídky uprchlíkům a potenciálním migrantům, aby mohli zůstat blízko svého domova a nevydávali se na nebezpečnou cestu. To je obzvláště naléhavé vzhledem k velkému počtu migrantů, kteří přišli o život ve snaze dosáhnout břehů Evropy ze severní Afriky.
 K dosažení tohoto cíle v časovém horizontu odpovídajícím potřebě opatření urychleně realizovat, zejména ve spolupráci s prioritními partnery, Komise navrhuje posílit nástroj pro rozvojovou spolupráci a evropský nástroj sousedství o 750 milionů EUR v prostředcích na závazky. Cílem je konkrétně podpořit středomořské země, jako je např. Libanon, Jordánsko, Tunisko a Libye, prostřednictvím evropského nástroje sousedství, ale také řešit prvotní příčiny migrace pomocí zemím v subsaharské Africe a v Asii prostřednictvím nástroje pro rozvojovou spolupráci.
 Za účelem odstranění těchto příčin migrace Komise rovněž založila Evropský fond pro udržitelný rozvoj (EFSD) zřízením záruky EFSD a záručního fondu EFSD. Komise navrhuje vyčlenit na období 2017–2020 pro záruční fond EFSD 750 milionů EUR, z nichž 400 milionů EUR pochází z Evropského rozvojového fondu (ERF) (po dobu čtyř let), 100 milionů EUR z evropského nástroje sousedství v období 2017–2020 (z toho 25 milionů EUR v roce 2017) a 250 milionů EUR (závazky a platby) z prostředků v roce 2017.
 Převodem 13,8 milionu EUR výdajů na tři zvláštní zástupce Evropské unie, kteří zároveň vykonávají dvě funkce, z okruhu 4 do rozpočtu Evropské služby pro vnější činnost (okruh 5) vzniká odpovídající rozpětí v rámci výdajového stropu okruhu 4. Toto rozpětí lze použít k pokrytí části dodatečných a neplánovaných potřeb ve výši 1 miliardy EUR v rámci této položky, jak je uvedeno v návrhu na změnu č. 1 návrhu rozpočtu na rok 2017
 9
 , před tím, než bude k úhradě splatné částky (986,2 milionu EUR) k dispozici rozpětí pro nepředvídané události. Komise navrhuje, aby se vyrovnala část (200 milionů EUR) neuhrazené částky z rozpětí dostupného v rámci okruhu 2 – Udržitelný růst: Přírodní zdroje v roce 2017, čímž zůstane zbytkové rozpětí ve výši 439,3 milionu EUR; zbývající část (786,2 milionu EUR) má být vyrovnána z rozpětí pro okruh 5 Administrativa v roce 2018 (570 milionů EUR) a 2019 (216,2 milionu EUR). Tímto způsobem vyrovnání zachovává co možná nejvíce manévrovacího prostoru pro řešení budoucích nepředvídaných událostí.
 2.2.ROZPĚTÍ PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI JAKO KRAJNÍ NÁSTROJ
 V čl. 13 odst. 1 nařízení o víceletém finančním rámci je rozpětí pro nepředvídané události definováno jako krajní nástroj umožňující reagovat na nepředvídané události. V návrhu rozpočtu na rok 2017 Komise poté, co přezkoumala všechny možnosti k přerozdělení prostředků v okruhu 3 a 4, navrhuje využít v uvedených okruzích nepřidělené rozpětí stropu pro závazky, a to v maximálním rozsahu.
 Jelikož návrh rozpočtu na rok 2017 počítá s tím, že budou z nástroje pružnosti uvolněny prostředky v maximálním objemu (530 milionů EUR), je uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017 v objemu 2 150,6 milionu EUR jediným možným způsobem, jak řešit schodek, který vzniká mezi výdajovým stropem okruhu 3 a 4 na rok 2017 a dodatečnými nepředvídanými potřebami, které jsou na rok 2017 odhadovány.
 2.3.ROZPOČTOVÝ DOPAD NEPŘEDVÍDANÝCH UDÁLOSTÍ V ROCE 2017
 Ačkoli migrační, uprchlická a bezpečnostní krize vypukla v roce 2015, její dopady a důsledky se nadále každodenně projevují. V důsledku politických rozhodnutí třetích zemí o přijímání uprchlíků na vlastním území a otevírání a uzavírání hranic je velmi obtížné předpovídat v této oblasti dlouhodobější vývoj. Vzhledem k měnícímu se charakteru a nepředvídatelnosti krize jsou dány důvody k využití rozpětí pro nepředvídané události jakožto krajního nástroje umožňujícího reagovat na nepředvídané důsledky, jež migrační, uprchlická a bezpečnostní krize na výdaje v okruhu 3 a 4 přináší.
 3.VYROVNÁNÍ ROZPĚTÍ PRO NEPŘEDVÍDANÉ UDÁLOSTI SNÍŽENÍM STROPŮ VÍCELETÉHO FINANČNÍHO RÁMCE
 Ustanovení čl. 13 odst. 3 nařízení o víceletém finančním rámci vyžaduje, aby částky, které jsou prostřednictvím uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události k dispozici, byly plně vyrovnány snížením rozpětí pro běžný rozpočtový rok nebo budoucí rozpočtové roky.
 Podle čl. 13 odst. 4 nařízení o víceletém finančním rámci takto vyrovnané částky nesmějí být dále uvolněny v kontextu víceletého finančního rámce, takže nesmí dojít k překročení celkových stropů prostředků na závazky a prostředků na platby, které jsou ve víceletém finančním rámci stanoveny na běžný rozpočtový rok a budoucí rozpočtové roky. V důsledku toho je jak při uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události ve prospěch prostředků na závazky v okruhu 3 a 4 v roce 2017, tak při souvisejícím vyrovnání nutno dodržet celkový strop závazků na léta 2017 až 2020.
 Navýšení výdajových stropů okruhu 3 a 4 navrhuje Komise vyrovnat ve čtyřech splátkách rozvržených v období 2017 až 2019 takto:
 2017:
 850 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 2, a
 514,4 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.
 2018: 570 milionů EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.
 2019: 216,2 milionu EUR z nepřiděleného rozpětí, jež je k dispozici v rámci výdajového stropu okruhu 5.
 Po vyrovnání by i nadále zůstalo v rámci stropu výdajů v okruhu 2 rozpětí ve výši 439,3 milionu EUR a v rámci výdajového stropu okruhu 5 by v roce 2017 nezůstalo žádné rozpětí. Pro roky 2018 a 2019 by po navrhovaném vyrovnání podle odhadů orientačního finančního plánu v rámci okruhu 5 zůstalo rozpětí alespoň ve výši 100 milionů EUR.
 Celkový strop závazků za celý víceletý finanční rámec zůstane nezměněn.
 4.DALŠÍ ÚDAJE
 Evropskému parlament a Radě se tímto připomíná skutečnost, že v souladu s čl. 13 odst. 1 poslední větou nařízení o víceletém finančním rámci nesmí k vyhlášení tohoto rozhodnutí v Úředním věstníku Evropské unie dojít později než ke zveřejnění rozpočtu Evropské unie na rok 2017.
 Návrh
 ROZHODNUTÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY
 o uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie,
 s ohledem na Interinstitucionální dohodu ze dne 2. prosince 2013 mezi Evropským parlamentem, Radou a Komisí o rozpočtové kázni, spolupráci v rozpočtových záležitostech a řádném finančním řízení
 10
 , a zejména na bod 14 druhý pododstavec této dohody,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Článkem 13 nařízení Rady č. 1311/2013
 11
 bylo vytvořeno rozpětí pro nepředvídané události ve výši až 0,03 % hrubého národního důchodu Unie.
 (2) V souladu s článkem 6 uvedeného nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013 Komise vypočetla absolutní výši rozpětí pro nepředvídané události na rok 2017
 12
 .
 (3) Poté, co byly přezkoumány všechny další finanční možnosti, jak v rámci výdajových stropů okruhu 3 Bezpečnost a občanství a 4 Globální Evropa na rok 2017 stanovených ve víceletém finančním rámci reagovat na nepředvídané události, a poté, co bylo navrženo uvolnit ve prospěch okruhu 3 víceletého finančního rámce prostředky z nástroje pružnosti v maximální výši 530 000 000 EUR, která je na rok 2017 k dispozici, je k tomu, aby byly splněny potřeby vyvstalé v důsledku migrační, uprchlické a bezpečnostní krize, nutno uvolnit prostředky z rozpětí pro nepředvídané události a v souhrnném rozpočtu Evropské unie na rozpočtový rok 2017 nutno navýšit prostředky na závazky spadající do okruhu 3 a 4 víceletého finančního rámce nad rámec stropů, které jsou pro tyto okruhy stanoveny.
 (4) S ohledem na tuto velmi specifickou situaci je splněna podmínka krajnosti podle čl. 13 odst. 1 nařízení (EU, Euratom) č. 1311/2013.
 (5) Za účelem maximálního zkrácení doby, která je k uvolnění prostředků z rozpětí pro nepředvídané události nutná, by se toto rozhodnutí mělo použít od začátku rozpočtového roku 2017,
 PŘIJALI TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Ve prospěch souhrnného rozpočtu Unie na rozpočtový rok 2017 se za účelem krytí prostředků na závazky nad rámec stropu závazků uvolňují prostředky z rozpětí pro nepředvídané události v okruhu 3 víceletého finančního rámce Bezpečnost a občanství ve výši 1 164 380 960 EUR a v okruhu 4 víceletého finančního rámce Globální Evropa ve výši 986 230 000 EUR.
 Článek 2
 Částka ve výši 2 150 610 960 EUR určená ke krytí prostředků na závazky a uvolněná z rozpětí pro nepředvídané události na rozpočtový rok 2017 se vyrovná snížením rozpětí okruhů na léta 2017 až 2019 takto:
 a)2017:
 i) okruh 2 (Udržitelný růst: Přírodní zdroje): 850 000 000 EUR;
 ii) okruh 5 (Administrativa): 514 380 960 EUR;
 b)2018: okruh 5 (Administrativa): 570 000 000 milionů EUR;
 c)2019: okruh 5 (Administrativa): 216 230 000 milionů EUR.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 Použije se ode dne 1. ledna 2017.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament
 Za Radu
 předseda
 předseda / předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884.
 (2)
 COM(2016) 311, 30.6.2016.
 (3)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (4)
 COM(2016) 314, 30.6.2016.
 (5)
 COM(2016) 313, 30.6.2016.
 (6)
 COM(2016) 385, 7.6.2016.
 (7)
 http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/international-summit/2015/11/11-12
 (8)
 Balíčky k provádění nových partnerství, uzpůsobené konkrétní situaci jednotlivých zemí. Krátkodobým cílem je zajistit, aby uprchlíci mohli zůstat blíže svému domovu, a uchránit je tak před nebezpečnou cestou.
 (9)
 COM(2016) 679 final, 17.10.2016.
 (10)
 Úř. věst. C 373, 20.12.2013, s. 1.
 (11)
 Nařízení Rady (EU, Euratom) č. 1311/2013 ze dne 2. prosince 2013, kterým se stanoví víceletý finanční rámec na období 2014–2020 (Úř. věst. L 347, 20.12.2013, s. 884).
 (12)
 Sdělení Komise Radě a Evropskému parlamentu ze dne 30. června 2016 o technických úpravách finančního rámce pro rok 2017 podle vývoje HND (COM(2016) 311 ze dne 30. června 2016).


type: caselaw

text:
 23.2.2008
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 51/4
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Grande Secção) de 18 de Dezembro de 2007 — Reino da Suécia/IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, anteriormente Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH, Reino da Dinamarca, Reino dos Países Baixos, Reino Unido de Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte, Comissão das Comunidades Europeias
 (Processo C-64/05 P) (1)
 («Recurso de decisão do Tribunal de Primeira Instância - Regulamento (CE) n.o 1049/2001 - Acesso do público aos documentos das instituições - Documentos emanados de um Estado-Membro - Oposição desse Estado-Membro à divulgação desses documentos - Alcance do artigo 4.o, n.o 5, do referido regulamento»)
 (2008/C 51/07)
 Língua do processo: inglês
 Partes
 Recorrente: Reino da Suécia (representante: K. Wistrand, agente)
 Outras partes no processo: IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH, anteriormente Internationaler Tierschutz-Fonds (IFAW) GmbH (representantes: S. Crosby, solicitor, e R. Lang, avocat), Reino da Dinamarca (representante: B. Weis Fogh, agente), Reino dos Países Baixos (representantes: H. G. Sevenster, C. Wissels e M. de Grave, agentes), Reino Unido de Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte (representantes: S. Nwaokolo e V. Jackson, agentes, e J. Stratford, barrister), Comissão das Comunidades Europeias (representantes: C. Docksey e P. Aalto, agentes)
 Interveniente em apoio do recorrente: República da Finlândia (representantes: E. Bygglin e A. Guimaraes-Purokoski, agentes)
 Interveniente em apoio da recorrida: Reino de Espanha (representantes: I. del Cuvillo Contreras e A. Sampol Pucurull, agentes)
 Objecto
 Recurso interposto em 30 de Novembro de 2004 do acórdão proferido pelo Tribunal de Primeira Instância, Quinta Secção Alargada, no processo T-168/02, IFAW Tierschutz-Fonds gGmbH/Comissão CE, que julga improcedente um pedido de anulação da decisão da Comissão que indefere um pedido apresentado pela IFAW, em conformidade com o Regulamento (CE) n.o 1049/2001 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 30 de Maio de 2001, relativo ao acesso do público aos documentos do Parlamento Europeu, do Conselho e da Comissão (JO L 145, p.43), no sentido de ter acesso a determinados documentos das autoridades alemãs evocando razões imperativas de interesse público eminente para proceder à desclassificação de um local protegido nos termos da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens (JO L 206, p. 7)
 Parte decisória
 1)
 O acórdão do Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias de 30 de Novembro de 2004, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds/Comissão (T-168/02), é anulado.
 2)
 A decisão da Comissão das Comunidades Europeias, de 26 de Março de 2002, que recusou à IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH o acesso a determinados documentos recebidos pela Comissão no âmbito de um processo no termo do qual esta instituição emitiu um parecer favorável à realização de um projecto industrial num sítio protegido nos termos da Directiva 92/43/CEE do Conselho, de 21 de Maio de 1992, relativa à preservação dos habitats naturais e da fauna e da flora selvagens, é anulada.
 3)
 A Comissão das Comunidades Europeias é condenada a suportar as despesas efectuadas pelo Reino da Suécia no âmbito do presente recurso e as efectuadas pela IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds gGmbH tanto no referido recurso como no de primeira instância, em que foi proferido o acórdão do Tribunal de Primeira Instância das Comunidades Europeias de 30 de Novembro de 2004, IFAW Internationaler Tierschutz-Fonds/Comissão.
 4)
 O Reino da Dinamarca, o Reino de Espanha, o Reino dos Países Baixos, a República da Finlândia, o Reino Unido da Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte assim como a Comissão das Comunidades Europeias suportam as suas próprias despesas relativas ao presente recurso.
 5)
 O Reino da Dinamarca, o Reino dos Países Baixos, o Reino da Suécia, o Reino Unido da Grã-Bretanha e da Irlanda do Norte assim como a Comissão das Comunidades Europeias suportam as suas próprias despesas relativas ao processo em primeira instância.
 (1) JO C 115 de 14.5.2005.


type: wikipedia

text:
Materiálová tvrdosť dokáže urobiť ryhu aj v iných telesách ako napríklad diamant sklo ku pružnosťi patrí: pružina,plast, guma preto,lebo su pružné. Dokažu skákať su dlhšie natahovacie ku tvarnosťi : cesto plastelina hlina lebo sa naťahuju dokáže sa spraviť nejaký tvar .Alebo aj tvrdosť je schopnosť pevného materiálu klásť odpor proti vnikaniu cudzieho telesa.
 Tvrdosť nie je fyzikálna veličina, pretože závisí od mnohých vlastností materiálu. Fyzikálne je hodnota tvrdosti bezrozmerné číslo, alebo pomer sily a plochy odtlačku (N.mm-2) - čo zodpovedá tlaku či napätiu. Aby nedošlo k zámene tvrdosti za pevnosť materiálu, udáva sa v bezrozmerných jednotkách závislých od meracej metódy.
 Pre relatívne porovnanie tvrdosti minerálov sa používa Mohsova stupnica tvrdosti.
 Tvrdosť za zisťuje niektorou z 3 skupín skúšok:
 skúšky vtláčaním,
 skúšky hrabaním,
 skúšky odrazom.
 Meranie tvrdosti vtláčaním
 Tvrdosť sa pri technických materiáloch určuje najmä nasledovnými metódami:
 podľa Brinella - označovaná HB
 podľa Vickersa - označovaná HV
 mikrotvrdosť podľa Vickersa - označovaná HVm
 podľa Rockwella - označovaná HR
 Všetky metódy spočívajú v zatláčaní veľmi tuhého skúšobného telieska za definovaných podmienok do povrchu materiálu. Tvrdosť sa vyhodnotí z rozmerov odtlačku.
 Príklad označovania tvrdosti: HB = 400 (tvrdosť 400 jednotiek Brinella)
 Podľa Brinella Kornaleho
 Pri tejto metóde sa zatlačuje oceľová kalená gulička do testovaného povrchu predpísanou silou a potom sa meria priemer vytlačenej jamky.
 HB je určená vzťahom:
 kde
 Touto metódou sa meria len tvrdosť do 450 HB. 451 a viac neexistujú.
 Väčšie tvrdosti sa merajú podla Vickersa
 Podľa Vickersa
 Pri tejto metóde sa vtláča diamantový ihlan s vrcholovým uhlom medzi protiľahlými stenami 136 ° kolmo do obrobku pod silou F. Potom sa zmeria uhlopriečka otlačenej jamky.
 HV je určená vzťahom:
 kde
 Meraný povrch musí byť rovný a hladký, alebo treba korekčné tabuľky.
 Mikrotvrdosť podľa Vickersa krina
 Pri tejto metóde sa tiež vtlačuje diamantový ihlan, ale s veľmi malým zaťažením 0,002 až 1 N. Vyhodnocovanie odtlačku sa robí špeciálnym optickým prístrojom - mikrotvrdomerom. Používa sa na meranie tvrdosti malých predmetov, napr. jednotlivých kryštálov kovu.
 Podľa Rockwella Rudda
 Pri tejto metóde sa vtlačuje diamantový kužeľ s rozponom 120 ° a zaoblením hrotu 0,2 mm (môže byť aj zakalená guľôčka). Potom sa meria hĺbka otlačku.
 Vzorec HR:
 kde
 Meranie tvrdosti vrypom
 Tieto skúšky zisťujú vrypovú tvrdosť, používajú sa na zisťovanie tvrdosti spekaných karbidov, skla, porcelánu, kalených vrstviev alebo v mineralógii.
 podľa Martensa Renora
 Skúška spočíva v pritláčaní kužeľovitého diamntového hrotu meniteľným tlakom na leštený povrch predmetu, ktorý sa pohybuje určitou rýchlosťou. Tvrdosť určuje zaťaženie hrotu (sila) potrebná na vytvorenie vrypu so šírkou 0,01 mm.
 podľa Stocka Pokenora
 Je obdoba Martensovej skúšky, pričom zaťaženie je stále a mierou tvrdosti je šírka vrypu.
 podľa Mohsa Pokašana
 Metóda sa používa na zisťovanie tvrdosti nerastov. Hodnota takto zistenej tvrdosti sa označuje symbolom HMo. Mohsova stupnica tvrdosti má 10 stupňov, každému zodpovedá jeden materíál.
 Skúška spočíva vo vzájomnom poškrabávaní skúmanej látky materiálom z Mohsovej stupnice. Ak sa látky navzájom nepoškriabu, majú podľa tejto metódy rovnakú tvrdosť. Nevýhodou metódy je nízka presnosť, pretože výsledok nezávisí iba od vlastností materiálu, ale aj od rýchlosti a tvaru hrán.
 Meranie tvrdosti odrazom
 Táto metóda udáva odskokom závažia od skúšaného kovu spusteného zo stanovenej výšky. Na meranie sa používa špeciálny prístroj - Shoreho skleroskop. Hodnota takto zistenej tvrdosti sa označuje symbolom HSh a nazýva sa tvrdosť podľa Shoreho.


text:
 25.9.2004
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 C 239/23
 ΔΙΆΤΑΞΗ ΤΟΥ ΠΡΩΤΟΔΙΚΕΊΟΥ
 της 27ης Μαΐου 2004
 στην υπόθεση Τ-379/03, Antonio Di Andolfi κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (1)
 (Προσφυγή ακυρώσεως - Προθεσμίες - Αγωγή αποζημιώσεως - Εισαγωγικό της δίκης δικόγραφο - Τυπική προϋπόθεση - Εντολή προς τη διοίκηση - Προδήλως απαράδεκτο)
 (2004/C 239/50)
 Γλώσσα διαδικασίας: η ιταλική
 Στην υπόθεση Τ-379/02, Antonio Di Andolfi, κάτοικος Ρώμης (Ιταλία), εκπροσωπούμενος από τον S. Amato, avocat, κατά Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων (εκπρόσωπος: Ε. Montaguti, επικουρούμενη από τον A. Dal Ferro, avocat, με τόπο επιδόσεων στο Λουξεμβούργο), που έχει ως αντικείμενο, αφενός, την ακύρωση της αποφάσεως της Επιτροπής της 30ής Οκτωβρίου 2001 περί αρνήσεως χορηγήσεως της συμπληρωματικής μη επιστρεπτέας χρηματοδοτικής συνδρομής που προβλέπεται στο πλαίσιο του «Joint Venture Programme», προκειμένου για ένα σχέδιο συστάσεως κοινής ιταλορουμανικής επιχειρήσεως (JOP Facility 2 — Project in Romania with Phoenix European SRL — J2BROSEVEN) και, αφετέρου, αίτημα αποκαταστάσεως της φερόμενης ζημίας που προκλήθηκε στον προσφεύγοντα-ενάγοντα, το Πρωτοδικείο (τέταρτο τμήμα), συγκείμενο από τον Η. Légal, την V. Tiili και τον Μ. Βηλαρά, δικαστές, γραμματέας: H. Jung, εξέδωσε στις 27 Μαΐου 2004 διάταξη με το ακόλουθο διατακτικό:
 1.
 Η προσφυγή-αγωγή απορρίπτεται.
 2.
 Ο προσφεύγων-ενάγων καταδικάζεται στα δικαστικά έξοδα.
 (1) ΕΕ C 44 της 22.2.2003.


text:
 5.4.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 88/24
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/525
 z dne 30. marca 2016
 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Ternera de los Pirineos Catalanes/Vedella dels Pirineus Catalans/Vedell des Pyrénées Catalanes (ZGO))
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 je bil zahtevek Španije in Francije za registracijo imena „Ternera de los Pirineos Catalanes“/„Vedella dels Pirineus Catalans“/„Vedell des Pyrénées Catalanes“ objavljen v Uradnem listu Evropske unije
 (2).
 (2)
 Ker v skladu s členom 51 Uredbe (EU) št. 1151/2012 Komisija ni prejela nobenega ugovora, bi bilo treba ime „Ternera de los Pirineos Catalanes“/„Vedella dels Pirineus Catalans“/„Vedell des Pyrénées Catalanes“ registrirati –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Ime „Ternera de los Pirineos Catalanes“/„Vedella dels Pirineus Catalans“/„Vedell des Pyrénées Catalanes“ (ZGO) se registrira.
 Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod skupine 1.1 Sveže meso (in klavnični izdelki) iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 30. marca 2016
 Za Komisijo
 V imenu predsednika
 Phil HOGAN
 Član Komisije
 (1) UL L 343, 14.12.2012, str. 1.
 (2) UL C 344, 17.10.2015, str. 4.
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21986D0225(06)
 Απόφαση αριθ. 2/85 της Μικτής Επιτροπής ΕΟΚ-Ελβετίας της 3ης Δεκεμβρίου 1985 για τη συμπλήρωση των παραρτημάτων ΙΙ και ΙΙΙ του πρωτοκόλλου αριθ. 3 περί του ορισμού της εννοίας «καταγόμενα προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» και περί των μεθόδων διοικητικής συνεργασίας με την προσθήκη εναλλακτικών κανόνων ποσοστού για τα προϊόντα των κεφαλαίων 84 μέχρι 92 της Ονοματολογίας του Συμβουλίου Τελωνειακής Συνεργασίας
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 047 της 25/02/1986 σ. 0047 - 0047
 ΑΠΟΦΑΣΗ αριθ. 2/85 ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΗΣ ΕΠΙΤΡΟΠΗΣ ΕΟΚ-ΕΛΒΕΤΙΑΣ της 3ης Δεκεμβρίου 1985 για τη συμπλήρωση των παραρτημάτων ΙΙ και ΙΙΙ του πρωτοκόλλου αριθ. 3 περί του ορισμού της εννοίας «καταγόμενα προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» και περί των μεθόδων διοικητικής συνεργασίας με την προσθήκη εναλλακτικών κανόνων ποσοστού για τα προϊόντα των κεφαλαίων 84 μέχρι 92 της Ονοματολογίας του Συμβουλίου Τελωνειακής ΣυνεργασίαςΗ ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ, Έχοντας υπόψη: τη συμφωνία μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ελβετικής Συνομοσπονδίας που υπογράφηκε στις Βρυξέλλες στις 22 Ιουλίου 1972, το πρωτόκολλο αριθ. 3 περί του ορισμού της εννοίας «καταγόμενα προϊόντα» ή «προϊόντα καταγωγής» και περί των μεθόδων διοικητικής συνεργασίας, που στο εξής αναφέρεται ως «πρωτόκολλο αριθ. 3», και ιδίως το άρθρο 28, Εκτιμώντας: ότι η πείρα έχει αποδείξει ότι οι κανόνες καταγωγής που περιέχονται στο πρωτόκολλο αριθ. 3 δημιούργησαν στην πράξη δυσχέρειες όσον αφορά τα προϊόντα που υπάγονται στα κεφάλαια 84 έως 92 της Ονοματολογίας του Συμβουλίου Τελωνειακής Συνεργασίας (που στο εξής θα αναφέρεται με τη σύντμηση ΟΣΤΣ) 7 ότι, λόγω της αλληλοεξάρτησης των βιομηχανικών τομέων της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ελβετίας και λόγω του αμοιβαίου χαρακτήρα και της αμοιβαίας σημασίας των ελευθέρων συναλλαγών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Ελβετίας, είναι αναγκαίο να απλοποιηθούν αυτοί οι κανόνες 7 ότι είναι επιθυμητό να προβλεφθούν απλουστευμένοι κανόνες, οι οποίοι να έχουν συνολικά το ίδιο αποτέλεσμα με τους ήδη ισχύοντες 7 ότι, επειδή αυτοί οι απλουστευμένοι κανόνες θα μπορούσαν μολαταύτα να έχουν περιοριστικότερο αποτέλεσμα όσον αφορά ορισμένα προϊόντα, πρέπει να προβλεφθεί ότι θα εφαρμόζονται, ως εναλλακτική ρύθμιση, αντί των ισχυόντων κανόνων 7 ότι οι απλούστεροι εναλλακτικοί κανόνες αποτελούνται από όμοιους κανόνες ποσοστού για τους πίνακες Α και Β 7 ότι τα επιλεγόμενα ποσοστά πρέπει να διαφέρουν από προϊόν σε προϊόν για να αποφευχθεί κάθε συνολική μεταβολή του οικονομικού αποτελέσματος 7 ότι, για λόγους σαφήνειας, είναι προτιμότερο να συνενωθούν αυτοί οι εναλλακτικοί κανόνες ποσοστού για τους πίνακες Α και Β σε δύο πίνακες προϊόντων, ανάλογα με τον εφαρμοστέο κανόνα ποσοστού 7 ότι είναι αναγκαία μία ρήτρα διασφάλισης ώστε από τους εναλλακτικούς κανόνες να μην προκύπτει ή επαπειλείται σοβαρή ζημία των παραγωγών ενός από τα συμβαλλόμενα μέρη, ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:Άρθρο 11. Οι πίνακες Α και Β, που περιέχονται στα παραρτήματα ΙΙ και ΙΙΙ του πρωτοκόλλου αριθ. 3, τροποποιούνται με την προσθήκη των ακόλουθων κανόνων:α) προσδίδεται η ιδιότητα καταγωγής στα προϊόντα του προσαρτημένου πίνακα Ι, με κατεργασία, μεταποίηση ή συναρμολόγηση, στα οποία ενσωματώνονται μη καταγόμενα προϊόντα, αξίας όχι μεγαλύτερης από το 40 % της αξίας του τελικού προϊόντος 7β)προσδίδεται η ιδιότητα καταγωγής στα προϊόντα του προσαρτημένου πίνακα ΙΙ, με κατεργασία, μεταποίηση ή συναρμολόγηση, στα οποία ενσωματώνονται μη καταγόμενα προϊόντα, αξίας όχι μεγαλύτερης από το 30 % της αξίας του τελικού προϊόντος 7ωστόσο, για ορισμένα προϊόντα εφαρμόζεται χαμηλότερο ποσοστό ή/και ιδιαίτεροι όροι. 2. Οι κανόνες της παραγράφου 1 προστίθενται στους κανόνες που περιέχονται στους πίνακες Α και Β αλλά δεν τους αντικαθιστούν. 3. Ο εξαγωγέας μπορεί να αποφασίζει αν θα προσφύγει στους κανόνες της προηγούμενης παραγράφου 1 ή αν, σαν εναλλακτική ρύθμιση, θα εφαρμόσει του άλλους κανόνες που περιέχονται στους πίνακες Α και Β. Ωστόσο, οι κανόνες της παραγράφου 1 μπορούν να εφαρμοστούν για κάποιο συγκεκριμένο προϊόν μόνο σαν εναλλακτική ρύθμιση και όχι μαζί με τους κανόνες που περιέχονται στους πίνακες αυτούς. Άρθρο 2Αν διαπιστωθεί ότι, ως αποτέλεσμα των εναλλακτικών κανόνων, κάποιο προϊόν εισάγεται στο έδαφος ενός από τα συμβαλλόμενα μέρη σε τόσο αυξημένες ποσότητες και υπό συνθήκες τέτοιες ώστε να προκαλείται ή να επαπειλείται σοβαρή ζημία των παραγωγών ομοειδών ή άμεσα ανταγωνιστικών προϊόντων στο συγκεκριμένο συμβαλλόμενο μέρος, τότε το συμβαλλόμενο μέρος μπορεί να αναστείλει την εφαρμογή αυτών των εναλλακτικών κανόνων για το προϊόν αυτό. Αυτές οι αποφάσεις κοινοποιούνται χωρίς καθυστέρηση στη Μεικτή Επιτροπή, μαζί με όλα τα χρήσιμα στοιχεία. Με την επιφύλαξη των συντηρητικών μέτρων που έχουν ληφθεί, η Μεικτή Επιτροπή εξετάζει χωρίς καθυστέρηση την κατάσταση για να βρει λύση αποδεκτή από τα συμβαλλόμενα μέρη. Άρθρο 3Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει την 1η Μαρτίου 1986. Βρυξέλλες, 3 Δεκεμβρίου 1985. Για τη Μεικτή Επιτροπή Ο Πρόεδρος Γ. ΓΙΟΛΑ ΠΑΡΑΡΤΗΜΑ ΙΠΙΝΑΚΑΣ Ι Τελικά προϊόντα στα οποία εφαρμόζεται ο κανόνας του 40 % που ορίζεται στο άρθρο 1 στοιχείο α) >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ> (1) Υπό τον όρο ότι το 50 % τουλάχιστον κατ' αξία των προϊόντων, μερών και τεμαχίων που εχρησιμοποιήθησαν για τη συναρμολόγηση της κεφαλής (χωρίς τον κινητήρα) είναι «καταγόμενα προϊόντα», και ο μηχανισμός τανύσεως του νήματος, ο μηχανισμός αγκιστροβελόνης και ο μηχανισμός ζικ-ζακ είναι «καταγόμενα προϊόντα». >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ> PARARTHMA IIΠΙΝΑΚΑΣ ΙΙ Τελικά προϊόντα στα οποία εφαρμόζεται ο κανόνας του 30 % που ορίζεται στο άρθρο 1 στοιχείο β) >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ> (1) Εφαρμόζεται ο κανόνας του 25 %. (2) Για τις περιστροφικές αντλίες εκτοπίσματος εφαρμόζεται ο κανόνας του 25 %. (3) Για τους ανεμιστήρες και τα παρόμοια εφαρμόζεται ο κανόνας του 25 %. >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ> (4) Εφαρμόζεται ο κανόνας του 25 %. (5) Για τις κλάσεις 85.14 και 85.15 ο κανόνας ποσοστού που θα εφαμοσθεί θα είναι 25 % και η αξία των μη καταγόμενων τρανζίστορ που χρησιμοποιούνται δεν πρέπει να υπερβαίνει το 3 % της αξίας του τελικού προϊόντος. (6)Για τους ημιαγωγούς και τις ηλεκτρονικές μικροκατασκευές της κλάσης ex 85.21, ο κανόνας ποσοστού που θα εφαρμοστεί είναι 25 %. >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ>


text:
 Avis juridique important
 |
 22003X0830(06)
 Celebração do Memorando de Entendimento com Malta sobre a sua participação no programa de acção comunitária no domínio da saúde pública (2003-2008)
 Jornal Oficial no C 205 de 30/08/2003 p. 0006 - 0006
 Celebração do Memorando de Entendimento com Malta sobre a sua participação no programa de acção comunitária no domínio da saúde pública (2003-2008)(2003/C 205/10)Em 13 de Dezembro de 2002, foi assinado o Memorando de Entendimento entre a Comissão Europeia, em nome da Comunidade Europeia, e o Governo de Malta sobre a participação desta última no programa de acção comunitária no domínio da saúde pública (2003-2008).O texto integral em inglês do Memorando de Entendimento pode ser consultado no seguinte endereço web:http://europa.eu.int/comm/ enlargement/pas/ocp/ocp_index.htm


text:
Is é an Ciorcal Artach an réigiún is faide ó thuaidh ar domhan. Suíomh bithéagsúil is ea an talamh sa chiorcal; aimsítear béir bána, rosuailt, rónta, éisc, agus níos mó ann. Is réigiún reoite é an talamh atá suite sa Chiorcal Artach atá déanta go hiomlán d'oighear; níl aon fhíorthalamh ann le salachar nó aon rud mar sin (sa chuid atá is mó i bhfad ó thuaidh). Is suíomh an-fhuar agus an-sneachtúil é an Ciorcal Artach ar ndóigh, inarbh fhéidir a bheith níos lú ná -34°C (-30°F) sa Gheimhreadh. Tríd an Gheimhreadh iomlán, ní fheictear ach dorchadas sa Chiorcal Artach (sa lá fiú), agus sa Samhradh, ní fheictear ach solas (san oíche fiú). Tá an réigiún Artach scaipthe trí thíortha éagsúla san Áise, san Eoraip, agus i Meiriceá Thuaidh. Seo iad na tíortha ina bhfuil cuid den chiorcal suite iontu: Ceanada, Na Stáit Aontaithe (Alasca), An Rúis, An tSualainn, An Iorua, An Fhionlainn, An Íoslainn, agus an Ghraonlainn. Nótaí breise: Tá an Ciorcal Artach ag leá faoi láthair mar gheall ar an t-athrú aeráide, tá gnáthóga na hainmhithe a bhfuil cónaí orthu sa chiorcal á chailleadh acu. Gach bhliain, téann an t-aeráide níos mó is níos mó, rud a leánn an oighear (ar ndóigh). Teastaíonn oighear ó na hainmhithe a luaigh mé thuas chun maireachtáil, go háirithe na béir bána. Más féidir leat, PLEASE déan do pháirt agus tabhair do charthannachtaí atá ag obair go crua chun ár gcomhshaol agus na speicis seo a chaomhnú.
 Bogann an Ciorcal Artach. Faoi láthair tá sé ag bogadh ó thuaidh 14m (48ft) gach bliain.