type: legislation

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 19.10.2017
 COM(2017) 603 final
 2017/0263(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet i fråga om ett förslag till ändring av bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet
 MOTIVERING
 1.Fråga som behandlas i förslaget
 Detta är ett förslag till beslut om den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen, och gäller ändringar i bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet.
 2.Bakgrund till förslaget
 2.1.Barcelonakonventionen och tillhörande protokoll
 Konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet (Barcelonakonventionen) ska säkerställa en hållbar förvaltning av havs- och landresurser samt skydda den marina miljön och kustområden genom att förebygga, minska och undanröja föroreningar. Barcelonakonventionen trädde i kraft den 9 juli 2004.
 Konventionen kompletteras med sju protokoll som behandlar särskilda aspekter av miljöskydd i Medelhavsområdet, bl.a. protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet (vilket antogs 1995, och ersatte ett protokoll med angränsande innehåll från 1982), samt dess bilagor.
 Europeiska unionen är part i Barcelonakonventionen
 1
 och dess protokoll
 2
 . Dessutom är Italien, Grekland, Spanien, Frankrike, Slovenien, Malta, Cypern och Kroatien parter i konventionen och dess protokoll, tillsammans med 13 Medelhavsländer utanför EU.
 2.2.Det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen
 Det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen kommer att hållas den 17–20 december 2017 i Tirana i Albanien.
 Partsmötet kommer bland annat att uppmanas att fatta beslut om en akt med rättslig verkan, nämligen ett förslag om att ändra bilaga II (förteckning över hotade arter) till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet (nedan kallat protokollet).
 Förfarandet i artikel 23 i Barcelonakonventionen ska tillämpas vid ändringar av bilagorna till protokollet. Sådana ändringar ska antas med två tredjedels majoritet av parterna till protokollet. Enligt artikel 25 i Barcelonakonventionen ska Europeiska ekonomiska gemenskapen utöva sin rösträtt med ett antal röster som är lika med det antal av dess medlemsstater som är parter i konventionen eller till ett eller flera av dess protokoll. Enligt samma artikel ska Europeiska ekonomiska gemenskapen inte utöva sin rösträtt i de fall de berörda medlemsstaterna utövar sin rösträtt, och omvänt.
 2.3.Föreslagna ändringar i bilaga II till protokollet
 Under det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen, som ska hållas den 17–20 december 2017, väntas parterna anta vissa ändringar i bilaga II till ovan nämnda protokoll (genom en akt som nedan kallas den planerade akten).
 Syftena med den planerade akten är följande:
 - Att till förteckningen av arter i bilaga II till protokollet lägga fyra nya arter av koralldjur (Anthozoa – en klass av marina ryggradslösa djur), nämligen Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea och Desmophyllum dianthus.
 - Att uppdatera beteckningarna för ett antal havs- och kustfågelarter, på grund av de taxonomiska ändringar som skett sedan bilagorna till protokollet senast ändrades.
 Den planerade akten ska bli bindande för parterna i enlighet med artikel 29 i Barcelonakonventionen, där det anges att varje protokoll till konventionen ska bli bindande för parterna till protokollet i fråga, samt artikel 23, där det anges att bilagor till konventionen eller till något av dess protokoll ska utgöra en integrerad del av konventionen eller protokollet i fråga.
 3.Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar
 I protokollet finns en förteckning över hotade arter, samt en förteckning över arter vars utnyttjande är reglerat (artikel 12). Dessa båda förteckningar utgör bilaga II respektive III till protokollet. Parterna till konventionen är skyldiga att vidta samordnade åtgärder för att säkerställa skydd och bevarande av djur- och växtarter som tas upp i dessa bilagor.
 I den planerade akten föreslås det för det första att uppdatera beteckningarna för ett antal havs- och kustfågelarter, mot bakgrund av de taxonomiska ändringar som skett sedan bilagorna till protokollet senast ändrades. Detta syftar alltså till att föra in aktuella namn på arter som redan finns med på förteckningen, inte till att ändra bilagans innehåll i substans.
 Den planerade akten syftar också till att införa fyra nya arter av koralldjur på förteckningen i bilaga II till protokollet (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea och Desmophyllum dianthus).
 Det andra förslaget diskuterades inom det behöriga tekniska organet för konventionen vid dess trettonde möte mellan de instanser som utgör kontaktpunkter för det berörda protokollet, där EU var representerat.
 De fyra korallarterna förekommer i den livsmiljötyp av gemenskapsintresse som benämns ”rev”, och vars bevarande kräver att särskilda bevarandeområden
 3
 utses enligt bilaga I till habitatdirektivet
 4
 . I tolkningsmanualen för livsmiljöer i Europeiska unionen
 5
 nämns bland revbildande arter i Medelhavsområdet Dendrophyllia ramea-samhället, Dendrophyllia cornigera-samhället, facies av Isidella elongata och samhällen av vita koraller som Lophelia pertusa och Madrepora oculata (där Desmophyllum dianthus ingår som en associerad art). De fyra arterna bedöms som hotade i rödlistan över hotade arter i Medelhavsområdet
 6
 (Dendrophyllia ramea är för närvarande klassad som sårbar, Dendrophyllia cornigera och Desmophyllum dianthus är starkt hotade och Isidella elongata är akut hotad och anses vara nästan endemisk. Tre av de berörda arterna (D. ramea, D. cornigera och D. dianthus) tillhör en grupp av stenkoraller som ingår i tillägg II till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter, och således i bilaga B till rådets förordning (EG) nr 338/97
 7
 (förordningen om handel med vilda djur och växter). De fyra arterna av koralldjur är utsatta för flera former av antropogen påverkan i Medelhavsområdet, bland annat bottentrålning, bentiskt långrevsfiske, föroreningar, borrning, global uppvärmning och havsförsurning. Arternas kapacitet att återhämta sig kan vara mycket svag på grund av långsam tillväxt, dålig spridningsförmåga och relativt lång livslängd. Även om vetenskapliga fakta om de fyra arternas populationer är knapphändiga pekar de kvantitativa uppgifter och kvalitativa observationer som är tillgängliga på oroväckande habitatförlust och/eller populationsminskning.
 Unionens stöd för dessa förslag syftar till att slå vakt om konsekvensen mellan unionens inre och yttre åtgärder.
 Unionen har förbundit sig att samarbeta internationellt för skydd av biologisk mångfald i enlighet med artikel 191.1 i EUF-fördraget och artikel 5 i FN:s konvention om biologisk mångfald samt de beslut som fattades vid de tionde, tolfte och trettonde partskonferenserna för konventionen om biologisk mångfald, i Nagoya 2010
 8
 , Pyeongchang 2014
 9
 respektive Mexiko 2016. I detta avseende är de arter som nu föreslås för införande i bilagan särskilt berörda av det beslut XIII/11
 10
 som fattades av den trettonde partskonferensen, och som syftar till att främja införandet av ett frivilligt särskilt arbetsprogram om biologisk mångfald i kalla vatten, vilket bland annat har till syfte att bevara och förbättra ekosystemens motståndskraft i sådana områden.
 Vid utformningen av förslaget har hänsyn tagits till de farhågor som uttrycktes vid FN-konferensen om hållbar utveckling 2012 i fråga om korallrevs och mangroveskogars sårbarhet för påverkan från bland annat klimatförändring, havsförsurning, överfiske, destruktiva fiskemetoder och föroreningar, samt det åtagande att främja internationellt samarbete i syfte att bevara korallrevs- och mangroveekosystem och därmed tillvarata deras sociala, ekonomiska och miljömässiga fördelar samt underlätta tekniskt samarbete och frivilligt informationsutbyte som ingicks vid samma konferens.
 Förslaget bidrar också till mål 14.2 för hållbar utveckling, enligt vilket man föresatt sig att senast 2020 på ett hållbart sätt hantera och skydda ekosystem i havs- och kustekosystem för att undvika betydande negativ påverkan, bland annat genom att stärka deras motståndskraft och vidta åtgärder för skydd och återställande av dessa miljöer för att uppnå friska och produktiva hav.
 Mot bakgrund av ovanstående bör unionen stödja förslaget att ändra bilaga II till protokollet.
 4.Rättslig grund
 4.1.Förfarandemässig rättslig grund
 4.1.1.Principer
 I artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) föreskrivs att rådet ska anta beslut om ”vilka ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i ett organ som inrättas genom ett avtal, om detta organ ska anta akter med rättslig verkan, med undantag av sådana akter som kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram”.
 Begreppet ”akter med rättslig verkan” omfattar akter som har rättslig verkan med stöd av de internationella rättsliga regler som tillämpas på organet i fråga. Det omfattar även instrument som inte har bindande verkan enligt internationell rätt, men som är ”ägnade att på ett avgörande sätt påverka innehållet i de bestämmelser som antas av unionslagstiftaren”
 11
 .
 4.1.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Den akt som ska antas vid mötet mellan parterna till Barcelonakonventionen utgör en akt med rättslig verkan. Den planerade akten kommer att vara internationellt rättsligt bindande enligt artiklarna 23 och 29 i Barcelonakonventionen. Den förfarandemässiga rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är därför artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 4.2.Materiell rättslig grund
 4.2.1.Principer
 Den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget är främst beroende av syftet med och innehållet i den planerade akt avseende vilken en ståndpunkt intas på unionens vägnar.
 4.2.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 Den planerade aktens syfte och innehåll avser miljön. Den materiella rättsliga grunden för förslaget till beslut är därför artikel 192.1 i EUF-fördraget.
 4.3.Slutsats
 Den rättsliga grunden för förslaget till beslut bör vara artikel 192.1 jämförd med artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 2017/0263 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet i fråga om ett förslag till ändring av bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 192.1, jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Konventionen om skydd av Medelhavets marina miljö och kustregion (Barcelonakonventionen) ingicks av gemenskapen genom rådets beslut 1999/802/EG
 12
 och trädde i kraft den 9 juli 2004.
 (2)Unionen är också part i protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet (nedan kallat protokollet), som ingicks av gemenskapen genom rådets beslut 1999/800/EG
 13
 och trädde i kraft den 12 december 1999.
 (3)Enligt artikel 18 i Barcelonakonventionen är ett av syftena med parternas möten är att där så krävs anta, omarbeta och ändra i bilagorna till konventionen och till protokollen.
 (4)Det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen planeras äga rum den 17–20 december 2017. Till punkterna på dagordningen för mötet hör att anta ändringar i bilaga II till protokollet.
 (5)Syftet med dessa ändringsförslag är att lägga till fyra nya arter av koralldjur (Isidella elongata, Dendrophyllia cornigera, Dendrophyllia ramea och Desmophyllum dianthus) till förteckningen över de arter som anges i bilaga II till protokollet samt att uppdatera de vetenskapliga namnen för ett antal havs- och kustfågelarter i förteckningen till följd av taxonomiska ändringar som skett sedan den senaste ändringen av bilagorna till protokollet.
 (6)Inför det tjugonde ordinarie mötet mellan parterna i Barcelonakonventionen bör man fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i fråga om ändringar i bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet.
 (7)De fyra arter av koralldjur som enligt förslaget ska tas upp i bilaga II till protokollet förekommer i livsmiljötyper av gemenskapsintresse vilkas bevarande kräver att särskilda bevarandeområden utses enligt bilaga I till rådets direktiv 92/43/EEG
 14
 . Tre av dessa arter tas även upp i bilaga II till konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter, vilken genomförs i unionen genom bilaga B till rådets förordning (EG) nr 338/97
 15
 . Alla de arter som enligt förslaget ska tas upp i bilagan är hotade i Medelhavsområdet och är därför i behov av det förstärkta skydd från mänsklig aktivitet som regleras i protokollet.
 (8)Eftersom förslaget till beslut vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen gäller ändringar i bilaga II till protokollet bör beslutet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning så snart som det har antagits.
 (9)Vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i Barcelonakonventionen ska unionen företrädas av kommissionen i enlighet med artikel 17.1 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Medlemsstaterna ska stödja unionens ståndpunkt i enlighet med artikel 4.3 i EU-fördraget.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet (Barcelonakonventionen) ska vara att ge sitt stöd till förslaget om ändring av bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet (nedan kallat protokollet), med avseende på följande:
 (1)Tillägg av följande arter:
 –Dendrophyllia cornigera,
 –Dendrophyllia ramea,
 –Desmophyllum dianthus,
 –Isidella elongata.
 (2)Ändring av benämningarna av ett antal havs- och kustfågelarter till följd av taxonomiska ändringar som anges i bilagan.
 Artikel 2
 Det beslut som avses i artikel 1 ska efter antagandet offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
 Artikel 3
 Detta beslut riktar sig till kommissionen och medlemsstaterna.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 Rådets beslut 77/585/EEG av den 25 juli 1977 om slutande av konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening och protokollet om förebyggande av förorening av Medelhavet vid dumpning från fartyg och flygplan (EGT L 240, 19.9.1977, s. 1) och rådets beslut 1999/802/EG av den 22 oktober 1999 om att godta ändringar i konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening och i protokollet om förebyggande av förorening vid dumpning från fartyg och flygplan (Barcelonakonventionen) (EGT L 322, 14.12.1999, s. 32).
 (2)
 Rådets beslut 1999/800/EG av den 22 oktober 1999 om att ingå protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet samt om att godkänna bilagorna till det nämnda protokollet (Barcelonakonventionen) (EGT L 322, 14.12.1999, s. 1).
 (3)
 Ett särskilt bevarandeområde definieras i artikel 1.1 i habitatdirektivet som ett område av gemenskapsintresse som medlemsstaterna har utsett genom lagar och andra författningar eller genom avtal, och där nödvändiga åtgärder genomförs för att bibehålla eller återställa en gynnsam bevarandestatus hos livsmiljöerna eller populationerna av de arter för vilka området utsetts.
 (4)
 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
 (5)
 Tolkningsmanualen för livsmiljöer inom Europeiska unionen, antagen av kommittén för bevarande av livsmiljöer (EU-28) den 4 oktober 1999, med utgångspunkt i den version som antagits av EU-15, därefter senast ändrad i april 2013.
 http://ec.europa.eu/environment/nature/legislation/habitatsdirective/docs/Int_Manual_EU28.pdf.
 (6)
 http://www.iucnredlist.org/initiatives/mediterranean
 (7)
 Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EGT L 61, 3.3.1997, s. 1).
 (8)
 Beslut X/2, Strategisk plan för biologisk mångfald 2011–2020, inklusive ”Aichimål” nr 10, enligt vilket de många formerna av antropogen påverkan på korallrev och andra ekosystem som är känsliga för klimatförändring eller havsförsurning ska minimeras senast till år 2015, så att ekosystemen kan bibehålla sin integritet och funktion.
 (9)
 Beslut XII/23, bilaga – Prioriterade åtgärder för att uppnå Aichimål nr 10 för korallrev och nära förbundna ekosystem.
 (10)
 Beslut XIII/11 – Frivilligt särskilt arbetsprogram om biologisk mångfald i kalla vatten inom den jurisdiktion som konventionen omfattar.
 (11)
 Domstolens dom i mål C-399/12, Tyskland/rådet, ECLI:EU:C:2014:2258, punkterna 61–64.
 (12)
 Rådets beslut 1999/802/EG av den 22 oktober 1999 om att godta ändringar i konventionen om skydd av Medelhavet mot förorening och i protokollet om förebyggande av förorening vid dumpning från fartyg och flygplan (Barcelonakonventionen) (EGT L 322, 14.12.1999, s. 32).
 (13)
 Rådets beslut 1999/800/EG av den 22 oktober 1999 om att ingå protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet samt om att godkänna bilagorna till det nämnda protokollet (Barcelonakonventionen) (EGT L 322, 14.12.1999, s. 1).
 (14)
 Rådets direktiv 92/43/EEG av den 21 maj 1992 om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter (EGT L 206, 22.7.1992, s. 7).
 (15)
 Rådets förordning (EG) nr 338/97 av den 9 december 1996 om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem (EGT L 61, 3.3.1997, s. 1).
 ---documentbreak---
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 19.10.2017
 COM(2017) 603 final
 BILAGA
 till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet i fråga om ett förslag till ändring av bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet
 BILAGA
 till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar vid det tjugonde ordinarie mötet för parterna i konventionen för skydd av den marina miljön och kustregionen i Medelhavsområdet i fråga om ett förslag till ändring av bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet
 Bilaga
 Förteckning över taxonomiska ändringar avseende havs- och kustfågelarter i bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet
 Följande taxonomiska ändringar avseende vetenskapligt namn för eller klassificering av havs- och kustfågelarter bör införas i bilaga II till protokollet om särskilt skyddade områden och biologisk mångfald i Medelhavsområdet (protokollet):
 (1)Följande arter har överförts till en annan taxonomisk grupp:
 –”Fucus virsoides J. Agardh” har överförts från stammen Rhodophyta till stammen Heterokontophyta.
 –”Kallymenia spathulata (J. Agardh) P.G. Parkinson” har överförts från stammen Heterokontophyta till stammen Rhodophyta.
 (2)Följande artnamn har strukits under kategorin ”Aves”:
 –”Hydrobates pelagicus (Linnaeus, 1758)”
 –”Phalacrocorax aristotelis (Linnaeus, 1761)”
 –”Phalacrocorax pygmeus (Pallas, 1773)”
 –”Phoenicopterus ruber (Linnaeus, 1758)”
 –”Sterna albifrons (Pallas, 1764)”
 –”Sterna bengalensis (Lesson, 1831)”
 –”Sterna caspia (Pallas, 1770)”
 –”Sterna nilotica (Gmelin, JF, 1789)”
 –”Sterna sandvicensis (Latham, 1878)”
 Följande artnamn har lagts till under samma kategori:
 –”Hydrobates pelagicus ssp. melitensis (Schembri, 1843)”
 –”Phalacrocorax aristotelis ssp. desmarestii (Payraudeau, 1826)”
 –”Microcarbo pygmaeus (Pallas, 1773)”
 –”Phoenicopterus roseus (Pallas, 1811)”
 –”Sternula albifrons (Pallas, 1764)”
 –”Thalasseus bengalensis (Lesson, 1831)”
 –”Hydroprogne caspia (Pallas, 1770)”
 –”Gelochelidon nilotica (Gmelin, JF, 1789)”
 –”Thalasseus sandvicensis (Latham, 1878)”


type: other

text:
A börtönőr képmása - Júliusi Ab-mustra | hírek | Jogi Fórum
 2019.08. 5. Jogi Fórum / Sereg András
 Az Alkotmánybíróság a testület Ügyrendjének 12. §-a alapján július 22-étől augusztus 30-ig ítélkezési szünetet tart. Az ítélkezési szünet időtartama az Ügyrend 55. § (4) bekezdése alapján az Ügyrendben meghatározott határidőkbe nem számít bele. Nem érinti ugyanakkor az ítélkezési szünet az alkotmányjogi panasz benyújtására nyitva álló határidőket.
 Július 22-én lejárt Stumpf István kilencéves alkotmánybírói mandátuma, akit a parlament 2010. július 23-án választott meg kilenc évre az Ab tagjává. Így jelenleg a testület 14 tagú. A volt alkotmánybíróról portrénk ITT olvasható.
 Képmásvédelem kontra sajtószabadság – 23/2019. (VII. 18.) AB határozat
 Az Ab július 9-én meghozott határozatában megállapította, hogy a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.20.009/2018/4/II. számú, képmáshoz fűződő jog megsértése tárgyában hozott ítélete alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. Az alkotmányjogi panaszt előterjesztő tévécsatorna beszámolt egy, a Kúria előtt folyó tárgyalásról, és tudósításban a vádlott, Bene Krisztián arcát kitakarta, de az őt kísérő börtönőrét nem. A bv-alkalmazott keresetet terjesztett elő, és az ügyben eljárt bíróságok elmarasztalták a csatornát személyiségi jogok megsértése miatt, mert a börtönőr nem járult hozzá képmása nyilvánosságra hozatalához.
 A tévécsatorna alkotmányjogi panaszában a véleménynyilvánítás szabadságának, valamint a sajtószabadságnak a sérelmére hivatkozott. Az indítványozó szerint a képfelvétel a jelenkor eseményeiről szóló és a közhatalom gyakorlása szempontjából közérdeklődésre számot tartó tájékoztatás volt, így nem volt szükség az érintett beleegyezésére a felvétel elkészítéséhez és bemutatásához.
 Az Ab megalapozottnak találta az alkotmányjogi panaszt. Az alkotmánybírák szerint az ügyben felmerült kérdés az volt, hogy a sajtószabadságra hivatkozással hozzáférhetővé tehető-e olyan médiatartalom, amelyen egy bírósági tárgyaláson jelen lévő, közhatalmat gyakorló személy felismerhető. Az Ab értelmezésében, ha valamilyen médiatartalomban egy közhatalmat gyakorló személy e minőségében felismerhetővé válik, akkor önmagában a képmás védelme nem alapozza meg a sajtószabadság korlátozását. A „képmásvédelem” csak akkor lehet a sajtószabadság korlátja, ha a képmás közzététele valamilyen alapjog, vagy más alkotmányos érték sérelmét okozza. Főszabály szerint a közhatalmat gyakorló személyek e tevékenységük során tűrni kötelesek képmásuk közzétételét. Bár a tárgyalás rendje és az igazságszolgáltatás függetlensége olyan alkotmányos értékek, amelyek általánosságban alapot adnak a sajtószabadság korlátozására, ez nem jelenti azt, hogy a sajtó tevékenysége teljesen korlátozható lenne a bírósági tárgyaláson.
 A határozat indokolása szerint a tárgyalás rendje és az igazságszolgáltatás függetlensége olyan alkotmányos értékek, amelyek általánosságban alapot adnak a sajtószabadság korlátozására, azonban ez nem jelenti azt, hogy a sajtó tevékenysége teljesen korlátozható lenne a bírósági tárgyaláson. Ha azonban valamely per közvetlen érintettjei nem kifogásolják a média tudósítását, akkor más személyek az igazságszolgáltatás rendjére hivatkozással nem kifogásolhatják a sajtószabadság gyakorlását.
 A határozathoz Czine Ágnes és Juhász Imre párhuzamos indokolást csatolt. Dienes-Oehm Egon különvéleményében kifejtette, hogy nem tudja minden esetre szólóan irányadónak tekinteti azt a 7/2014. (III.7.) AB határozatból származó, a későbbi joggyakorlatban mintegy „alkotmánybírósági jogként” kezelt értelmezési követelményt, amely egy adott ügyben megalapozatlanul és egyoldalúan részesíti előnyben a sajtószabadság gyakorlását a magánszférának az Alaptörvényben lefektetett szabadságával, védelmével szemben. Pokol Béla különvéleményében leszögezte: aki teljes mértékben szabályozottan és utasítások keretei között jár el, mint utasítások végrehajtója az állami szolgálatban (kisrendőr, büntetés-végrehajtási dolgozó stb.), az nem tekinthető a közhatalom önálló gyakorlójának, és így nem lehet közszereplőnek tekinteni. Salamon László különvéleménye szerint az előállítást végző büntetés-végrehajtási őrről csak a hozzájárulásával készülhet olyan felvétel, amely alapján az személye felismerhető. Stumpf István különvéleményében úgy vélekedett, hogy a sajtó- és szólásszabadság privilegizálásával rengeteg lájkot lehet szerezni. Szimplán csak a többség oldalára állni azonban nem bírói döntés. „A jogállam védőbástyája nem fordulhat szembe credójával [11/1992. (III. 5.) AB határozat, ABH 1992, 77, 82.], és nem vallhatja azt, hogy a jogállamot akár a jogállam ellenében is meg szabad valósítani” – állította Stumpf István. (Előadó: Schanda Balázs)
 Szórakozóhelyen készült felvétel – 26/2019. (VII. 23.) AB határozat
 Az Ab július 15-én elutasította a Kúria képmáshoz fűződő jog megsértése tárgyában hozott ítélete ellen előterjesztett alkotmányjogi panaszt. Egy internetes honlap közzétett egy cikket, amelyben az indítványozó Habony Árpád külföldi nyaralásáról írt, és a cikkhez az indítványozóról több kép- és videófelvételt használt fel. Az indítványozó pert indított a sajtótermék kiadójával szemben, mivel szerinte sem a felvételek felhasználásához, sem azok közzétételéhez nem járult hozzá. A kiadó szerint az indítványozóról olyan szórakozóhelyen készült felvétel, ahova csak jeggyel lehetett bemenni, és amelynek ÁSZF-je szerint a jegy vásárlója hozzájárul ahhoz, hogy reklámcélra, személyére is kiterjedő felvétel készüljön. Az Ab kifejtette: ha valaki a magánéletének valamely elemét önként nyilvánosságra hozza, akkor ezen információ vonatkozásában már nem hivatkozhat magánszférájának védelmére. A határozathoz Dienes-Oehm Egon, Stumpf István és Varga Zs. András párhuzamos indokolást, Szívós Mária különvéleményt csatolt. (Előadó: Schanda Balázs)
 Tartós ápolást végzők időskori támogatása – 25/2019. (VII. 23.) AB határozat
 Az Ab július 15-én hozott határozatában megállapította, hogy a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 44/A. § (1) bekezdés a) és b) pontját összekötő „és” szövegrésze, valamint b) pontjának „ugyanazon gyermekre tekintettel” szövegrésze alaptörvény-ellenes, ezért azt megsemmisítette. Az Ab több bírói kezdeményezés és egy alkotmányjogi panasz alapján eljárva alkotmányos követelményként azt is kimondta, hogy a tartós ápolást végzők időskori támogatására vonatkozó kérelem nem utasítható el, ha megállapítható, hogy az igénylő a tartósan beteg, illetőleg súlyosan fogyatékos gyermekét összeszámítva legalább 20 éven át saját háztartásában gondozta. Az Ab szerint a szabályozás a homogén csoporton belüli megkülönböztetést valósít meg, mivel a támogatási jogosultságot csak a törvényben nevesített ellátások meghatározott ideig történő igénybevétele alapozza meg. A határozathoz Schanda Balázs párhuzamos indokolás, míg Balsai István, Dienes-Oehm Egon, Juhász Imre, Salamon László, Sulyok Tamás, Szívós Mária és Varga Zs. András különvéleményt csatolt. (Előadó: Szabó Marcel)
 A lakástakarék-támogatás megszüntetése – 24/2019. (VII. 23.) AB határozat
 Az Ab július 15-én elutasította 51 ellenzéki országgyűlési képviselőnek a lakástakarék-pénztárakról szóló törvény egyes rendelkezései megsemmisítésére irányuló utólagos normakontroll indítványát. A támadott rendelkezések a lakáspénztár-konstrukciók esetében megszüntették az állami támogatást. Az Ab a szerzett jogok védelmével összefüggésben megállapította, hogy azok védelme nem jelenti azt, hogy a jogalkotó megfelelő súlyú alkotmányos indokkal, különösen a jövőre nézve ne változtathatná meg a szabályozási környezetet. A támogatás ezenfelül alaptörvényi jogosultság, illetőleg az Alaptörvényben foglalt valamely államcéllal való közvetlen összefüggés hiányában úgynevezett ex gratia juttatásnak tekinthető. A határozathoz Czine Ágnes és Pokol Béla különvéleményt csatolt. (Előadó: Szabó Marcel)
 Értelmezhető a közbeszerzési törvény – 3191/2019. (VII. 16.) AB határozat
 Az Ab 1. öttagú tanácsa július 9-én elutasította a közbeszerzésekről szóló 2015. évi CXLIII. törvény 144. § (2) bekezdése, 145. § (3a) bekezdése, 165. § (2) bekezdés g) pontja, 165. § (7b) bekezdése és a 197. § (8) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására és alkalmazásának kizárására irányuló bírói kezdeményezést. A Közbeszerzési Döntőbizottság hivatalból eljárást folytatott egy állami szociális intézménnyel szemben a régi közbeszerzési törvény megsértése miatt, és megállapította a szociális intézmény és a vele szerződő gazdasági társaság közötti szerződés semmisségét. Az ügy eljutott az Ab-ig, amely kimondta, hogy a támadott szabályozás nem tartalmaz olyan rendelkezést, amely a jogalanyok számára értelmezhetetlen lenne, vagy ellentmondásos értelmezést eredményezne. (Előadó: Horváth Attila)
 A paksi bővítéssel kapcsolatos iratok – 3190/2019. (VII. 16.) AB határozat
 Az Ab július 9-én elutasította a Szekszárdi Törvényszék 13.Pf.20.706/2014/6. számú ítélete ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó Szél Bernadett országgyűlési képviselő közérdekű adat kiadása iránt fordult a MVM Paks II. Atomerőmű Fejlesztő Zrt.-hez az atomerőmű bővítésére vonatkozó hatástanulmányok kiadása érdekében. A kérelmezett az adatkiadást megtagadta, mivel szerinte a kért adatok későbbi, a magyar és az orosz fél között kötendő megállapodások előkészítő adatai. Az eljáró bíróságok szintén szükségesnek találták kiadás megtagadását. Az Ab elfogadta a törvényszék jogértelmezését, mivel egy olyan nemzetbiztonsági és nemzetstratégiai fontosságú beruházást érintő tárgyalássorozatban, mint a paksi atomerőmű bővítése, a magyar tárgyaló fél pozícióinak védelme szükségessé teheti a közérdekű adatok megismeréséhez való jog korlátozását. A határozathoz Hörcherné Marosi Ildikó és Salamon László párhuzamos indokolást, míg Stumpf István és Szabó Marcel különvéleményt csatolt. (Előadó: Sulyok Tamás)
 Szerződés érvényességének megállapítása – 3169/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab 3. öttagú tanácsa július 2-án elutasította a Kúria Gfv.VII.30.775/2017/12. számú ítélete ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó gazdasági társaság ingatlan tulajdonszerzésre vonatkozó szerződés érvényességének megállapítását kérte a bíróságoktól. Az eljárás tárgya szerint azt kellett eldönteni, hogy azok a vállalatok, gazdasági társaságok, amelyek az indítványozónak az ingatlan tulajdoni hányadát eladták, illetve azt az indítványozóba apportálták, ténylegesen tulajdonosai voltak-e az ingatlan adott tulajdoni hányadának. Az indítványozó keresetét elutasították, a Kúria pedig a jogerős ítéletet hatályában fenntartotta. Az Ab álláspontja szerint a rendes bíróságok hatáskörébe tartozik, hogy a konkrét ügyben mely jogszabályokat kellett alkalmazni, illetve azokat értelmezni. (Előadó: Salamon László)
 Visszaható hatályú jogalkalmazás tilalma – 3168/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab 3. öttagú tanácsa július 2-án alaptörvény-ellenesnek találta a Fővárosi Ítélőtábla 2.Beüf.10730/2018/3. számú végzését és a Fővárosi Törvényszék 28.Bpk.819/2018/6. számú ítéletét, ezért azokat megsemmisítette. Az összbüntetésbe foglalt ítéletek egy részének időbelisége miatt a bíróság az új Btk. szabályait alkalmazta annak átmeneti rendelkezései alapján. Az indítványozó fellebbezéssel élt, mivel szerinte – az időközben az Ab által megsemmisített átmeneti rendelkezések helyett – az új Btk. időbeli hatálya alapján kellett volna dönteni az alkalmazandó törvényről. A Fővárosi Ítélőtábla a támadott végzésével a törvényszék döntését helybenhagyta. Az alkotmányjogi panasz szerint a bíróságok az eljárásuk során a bűncselekmények elkövetésekor még nem létező szabályt alkalmaztak, ezért a támadott döntések sértik a visszaható hatályú jogalkalmazás tilalmát. A határozat indokolása szerint az alkotmányjogi panasz alapját képező ügyben kétséget kizáróan volt olyan ítélet, amely az új Btk. hatálybalépését megelőzően emelkedett jogerőre, erre tekintettel a bíróságok jogértelmezése megsértette a visszaható hatályú jogalkalmazás tilalmát. A határozathoz Dienes-Oehm Egon különvéleményt csatolt. (Előadó: Szabó Marcel)
 A magántitok védelméhez való jog – 3167/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab 2. öttagú tanácsa július 2-án elutasította Fővárosi Törvényszék 19.P.25.285/2016/20. számú ítélete és a Fővárosi Ítélőtábla 2.Pf.21.423/2017/5-II. számú részítélete ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. A bírósági eljárásban az illetékes jegyző közérdekű adatkéréssel fordult az indítványozóhoz, hogy milyen közpénzek kerültek részére kifizetésre perköltség, sérelemdíj, megbízási díj vagy egyéb jogcímen. Az adatigénylés során az indítványozó személyes adatait is tartalmazó levelet megküldték egy harmadik személy részére is. Az Ab arra az álláspontra jutott, hogy önmagában az a tény, hogy valakitől közpénzekkel kapcsolatos tájékoztatást kértek, nem minősül az adatigénylés címzettjének a magánéletébe tartozó magántitoknak. Szintén nem eredményezi a magántitok védelméhez való jog sérelmét az érintettre vonatkozó információ továbbítása, ha az ahhoz hozzáférő harmadik személy a továbbított adatot már ismerte. (Előadó: Stumpf István)
 A hátrányos megkülönböztetés tilalma – 3166/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab 2. öttagú tanácsa július 2-án a kötelező egészségbiztosítás ellátásairól szóló 1997. évi LXXXIII. törvény 39/A. § (1) bekezdése alaptörvény-ellenességének megállapítására irányuló indítványt. A támadott rendelkezés értelmében az egészségbiztosítás pénzbeli ellátásai összegének kiszámítása során az ellátásra való jogosultság első napján fennálló biztosítási jogviszonyban elért jövedelmet kell figyelembe venni. Az indítványozó kúriai tanács szerint a támadott rendelkezés a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben sérti a hátrányos megkülönböztetés tilalmát. A törvényalkotó ugyanis indokolatlanul hátrányos helyzetbe hozta azokat az ellátásra jogosult személyeket, akik a jogosultságot közvetlenül megelőző releváns időszakban tőlük független okokból kényszerülnek munkahelyváltásra. Az Ab az ügy összes körülményét figyelembe véve arra az álláspontra jutott, hogy a támadott szabályozás nem hozható érdemi összefüggésbe az Alaptörvény rendelkezéseivel. (Előadó: Varga Zs. András)
 A pártatlan bírói eljáráshoz fűződő jog – 3165/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab 1. öttagú tanácsa július 2-án elutasította a Fővárosi Ítélőtábla 4.Bf.400/2012/37. számú ítélete és a Kúria Bfv.I.1820/2014/8. számú végzése ellen irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozót több bűncselekmény miatt bűnösnek mondták ki az eljáró bíróságok és vele szemben halmazati büntetést szabtak ki. A támadott ítélet egy bűncselekmény minősítését, illetve a feltételes szabadságra bocsátás legkorábbi időpontját megváltoztatta. A döntéssel szemben az indítványozó felülvizsgálati kérelmet terjesztett elő, amelyet a Kúria elutasított. Az indítványozó alkotmányjogi panaszában arra hivatkozott, hogy a másodfokon eljáró bírói tanácsban olyan bíró vett részt, aki ügyében a vádemelést megelőzően is eljárt, illetve a Kúria végzésével összefüggésben azt sérelmezte, hogy abban olyan bíró vett részt, aki az előzetes letartóztatás meghosszabbítása ellen benyújtott fellebbezés elutasításáról rendelkező végzés meghozatala során is jelen volt. Az Ab kifejtette: a jogerős döntést olyan bírói tanács vizsgálta felül, amelyben egyetlen taggal szemben sem merült fel az adott kizárási ok, akkor azt úgy kell értékelni, hogy a felülvizsgálat következtében sor került a jogsérelem orvoslására. (Előadó: Sulyok Tamás)
 Személyes adatok kezelése – 3161/2019. (VII. 10.) AB határozat
 Az Ab július 2-án elutasította a Kúria személyes adatok kezelése tárgyában hozott ítéletének megsemmisítésére irányuló alkotmányjogi panaszt. Az indítványozó magyar állampolgárral szemben büntetőeljárás folyik az Amerikai Egyesült Államokban. Az amerikai hatóságok egy közleménye alapján az indítványozó azt feltételezte, hogy vele szemben titkos adatgyűjtést folytattak a magyar hatóságok, ezért kérte az Igazságügyi Minisztériumot, hogy ezzel kapcsolatos kérdéseit válaszolja meg. Az Ab a határozat indokolásában rámutatott, hogy az indítványozó kérésének megtagadása nemzetközi szerződésen, végső soron az Amerikai Egyesült Államok hatóságának döntésén alapult, amelynek felülvizsgálatára a magyar bíróságok nem jogosultak. A határozathoz Pokol Béla és Stumpf István különvéleményt csatolt. (Előadó: Szabó Marcel)
 A hónap alkotmánybírója: Szabó Marcel
 Szabó Marcel júliusban több jelentős, a közvélemény érdeklődését is felkeltő döntésnek volt az előadó bírója, így a lakástakarék-támogatást megszüntető, illetve a tartós ápolást végzők időskori támogatásával kapcsolatos határozatoknak.
 Alkotmánybíró-jelölti meghallgatás 2016 novemberében - Fotó: Soós Lajos / MTI
 Az 1970-es születésű, a Fidesz és az LMP által jelölt alkotmánybíró az alkotmányvédő testület legfiatalabb tagja. 2016. november 22-i megválasztása előtt négy évig az alapvető jogok biztosának jövő nemzedékek érdekeinek védelmét ellátó helyettese (zöldombudsman) volt.
 Az alkotmánybíró budapesti ELTE Állam- és Jogtudományi Karán végezte tanult 1989 és 1994 között. A Stanfordi Egyetemen, a párizsi Pangheon-Assas Egyetemen és a Cambridge-i Egyetemen is végzett tanulmányokat. 1993–1994 közt a Külügyminisztérium Nemzetközi Jogi Főosztályának munkatársa volt, később jogi tanácsadója, majd vezetője. 2008-tól több, környezetvédelmi jogi és fenntartható fejlődéssel kapcsolatos nemzetközi kutatásban, szakmai konzultáción vett részt. 1997-től a PPKE Jog- és Államtudományi Karának oktatója, 2004 és 2011 között az Európajogi és Nemzetközi Közjogi Tanszékének vezetője, 2013-tól az Európajogi Tanszék vezetője. 2000-ben jogi szakvizsgát tett, 2003-ban PhD fokozatott szerzett, 2012-ben habilitált. 2011 februárja és 2012 októbere között a magyar kormány képviselője volt az ENSZ hágai Nemzetközi Bírósága előtt.
 Szabó Marcel 2018 november és 2019 júniusa között 90 alkotmánybírósági döntésnek volt az előadó bírója, hat párhuzamos indokolást és három különvéleményt jegyzett.
 „A rendszerváltást követően az Alkotmánybíróság tevékenysége óriási elismerést váltott ki a világban, és a jelenlegi testület is jelentős mértékben táplálkozik abból a presztízsből, ami 1990 után felépült. Az Alkotmánybíróságnak azonban más helyzetben kell működnie a 2010-es években, mint közel harminc évvel ezelőtt: nem csupán az Alaptörvény új, de az Alkotmánybíróság hatáskörei is megváltoztak. Véleményem szerint az Alkotmánybíróság nem egy második kamara, döntéseit nem befolyásolhatják politikai szempontok, és a vizsgált jogszabályokat és bírói döntéseket is kizárólag az Alaptörvény alapján kell megítélnie, nem pedig az alapján, hogy milyen egyéb, egyaránt jogszerű, csak esetleg bizonyos szempontok alapján célszerűbb döntési alternatívák állhattak volna a jogalkotó rendelkezésére” – nyilatkozta az Arsboni jogi folyóiratnak.


text:
BOLETIN OFICIAL REPUBLICA ARGENTINA - MINISTERIO DE PRODUCCIÓN Y TRABAJO - SECRETARÍA DE TRABAJO - Resolución 505/2019
 Resolución 505/2019
 RESOL-2019-505-APN-SECT#MPYT
 VISTO el EX-2018-64959244-APN-DGDMT#MPYT del Registro del MINISTERIO DE PRODUCCION Y TRABAJO, la Ley N° 14.250 (t.o. 2004), la Ley N° 20.744 (t.o. 1976) y sus modificatorias, la Ley N° 23.546 (t.o. 2004), y
 Que en el IF-2019-05026648-APN-DNRYRT#MPYT de autos, obra el Acuerdo suscripto en fecha 19 de diciembre de 2018, celebrado entre el SINDICATO OBREROS DE RECOLECCIÓN Y BARRIDO, por el sector sindical, y la ASOCIACIÓN DE EMPRESAS DE LIMPIEZA Y AFINES, por el sector empleador, conforme lo dispuesto en la Ley de Negociación Colectiva N° 14.250 (t.o. 2004).
 Que los agentes negociadores pactan nuevas condiciones salariales en el marco del Convenio Colectivo de Trabajo N° 576/10, a partir del mes de febrero de 2019, conforme surge de los términos del texto pactado.
 Que respecto al aporte solidario a cargo de los trabajadores previsto en el segundo párrafo de la cláusula Decimoprimera del acuerdo de marras, corresponde hacer saber a las partes que el monto que deban abonar los trabajadores no afiliados a la asociación sindical signataria, en concepto de aporte de solidaridad, debe ser inferior al que corresponda abonar a los trabajadores afiliados en concepto de cuota sindical.
 Que respecto a la contribución convencional fijada en la cláusula Decimosegunda del acuerdo de marras, a cargo de las empresas comprendidas en el ámbito de aplicación del acuerdo bajo análisis y a favor de la Asociación empresaria celebrante, corresponde señalar que la misma no resulta comprendida dentro del alcance de la homologación que se dispone ya que su contenido se enmarca en la órbita del derecho privado y resulta ajeno a las previsiones del derecho colectivo de trabajo.
 Que el ámbito de aplicación del mentado instrumento se circunscribe a la estricta correspondencia entre el alcance de representación del sector empresario firmante, y los ámbitos personal y territorial de la entidad sindical de marras, emergentes de su personería gremial.
 Que los agentes negociales han ratificado el contenido y firmas allí insertas, acreditando sus personerías y facultades para negociar colectivamente con las constancias glosadas a los presentes actuados.
 Que las cláusulas pactadas no contienen aspectos que afecten o alteren el ordenamiento legal vigente.
 Que se encuentra constituida la respectiva Comisión Negociadora conforme a lo previsto en la Ley N° 23.546 (t.o. 2004).
 Que la Asesoría Técnico Legal de la Dirección Nacional de Relaciones y Regulaciones del Trabajo de este Ministerio, tomó la intervención que le compete.
 Que una vez dictado el presente acto administrativo homologatorio, se remitirán las presentes actuaciones a la Dirección de Relaciones y Regulaciones del Trabajo, a fin de evaluar la procedencia de fijar el promedio de las remuneraciones, del cual surge el tope indemnizatorio establecido en el artículo 245 de la Ley N° 20.744 (t.o 1976) y sus modificatorias.
 Que las facultades del suscripto para resolver en las presentes actuaciones, surgen de las atribuciones otorgadas por el DECTO-2019-35-APN-PTE.
 ARTICULO 1o.- Declárese homologado el acuerdo suscripto en fecha 19 de diciembre de 2018, obrante en el IF-2019-05026648-APN-DNRYRT#MPYT de autos, celebrado entre el SINDICATO OBREROS DE RECOLECCIÓN Y BARRIDO, por el sector sindical, y la ASOCIACIÓN DE EMPRESAS DE LIMPIEZA Y AFINES, por el sector empleador, conforme lo dispuesto en la Ley de Negociación Colectiva No 14.250 (t.o. 2004).
 ARTÍCULO 2o.- Gírese a la Dirección de Gestión Documental dependiente de la Dirección General de Informática, Innovación Tecnológica y Gestión Documental. Cumplido, pase a la Dirección Nacional de Relaciones y Regulaciones del Trabajo a los fines de que proceda al registro del acuerdo suscripto en fecha 19 de diciembre de 2018 obrante en el IF-2019-05026648-APN-DNRYRT#MPYT de autos.
 ARTÍCULO 3°.- Notifíquese a las partes signatarias. Posteriormente pase a la Dirección de Relaciones y Regulaciones del Trabajo a fin de evaluar la procedencia de fijar el promedio de las remuneraciones, del cual surge el tope indemnizatorio, de acuerdo a lo establecido en el artículo 245 de la Ley N° 20.744 (t.o 1976) y sus modificatorias. Finalmente, procédase a la guarda del presente junto al Convenio Colectivo de Trabajo N° 576/10.
 ARTÍCULO 4°.- Hágase saber que en el supuesto que este MINISTERIO DE PRODUCCIÓN Y TRABAJO no efectúe la publicación de carácter gratuita del acuerdo homologado y de esta Resolución, resultará aplicable lo establecido en el tercer párrafo del Artículo 5 de la Ley N° 14.250 (t.o. 2004).
 ARTÍCULO 5o.- Comuníquese, publíquese, dese a la Dirección Nacional del Registro Oficial y archívese. Lucas Fernandez Aparicio
 e. 06/08/2019 N° 50538/19 v. 06/08/2019
 Fecha de publicación 06/08/2019