text:
Gerechtshof oordeelt over verdeling echtelijke woning - SamSam Scheiden
 Home » Nieuws » Gerechtshof oordeelt over verdeling echtelijke woning
 Gerechtshof oordeelt over verdeling echtelijke woning
 Uit onderstaande casus blijkt maar weer hoe belangrijk duidelijkheid en juiste vastlegging in het convenant is.
 Het Gerechtshof in ’s-Hertogenbosch heeft een arrest gewezen, waarin de uitleg van een echtscheidingsconvenant ter discussie stond. Het ging in deze zaak onder andere over de verdeling van de echtelijke woning.
 Een man en vrouw zijn sinds 2003 gehuwd. Begin 2016 besluiten ze uit elkaar te gaan en op 31 maart 2016 wordt de echtscheiding uitgesproken. De gevolgen van de scheiding zijn vastgelegd in een echtscheidingsconvenant. Met betrekking tot de echtelijke woning is afgesproken dat de man in de woning blijft wonen maar dat de woning binnen 2 jaar, gerekend vanaf 1 januari 2016 en dus vóór 1 januari 2018, wordt verkocht. Ook heeft de man op grond van het echtscheidingsconvenant de mogelijkheid om zelf in de woning te blijven wonen. Hij moet de vrouw dan wel uitkopen.
 Nu het einde van de tweejaarstermijn in zicht komt en de woning niet is verkocht, besluit de vrouw om naar de rechter te stappen.
 De vrouw vordert primair bij de rechtbank dat de man de woning aan haar toedeelt. Daarbij wordt de man ontslagen uit de hoofdelijke aansprakelijkheid. Subsidiair vordert de vrouw dat de man wordt gedwongen de woning te verkopen.
 De rechtbank stelt de vrouw in het gelijk. De woning moet aan haar worden toegedeeld, onder de verplichting dat de vrouw de hypothecaire geldlening voor haar rekening neemt en de man wordt ontslagen uit de hoofdelijke aansprakelijkheid. Nadat de man aanvankelijk niet meewerkt aan de uitvoering van het vonnis, wordt de woning na een kort geding alsnog aan de vrouw geleverd.
 De man gaat in hoger beroep bij het gerechtshof. Hier voert hij aan dat hij de woning al voorafgaand aan het huwelijk heeft gekocht en dat hij verschillende kwaliteitsverbeteringen heeft doorgevoerd. De man heeft zowel tijd als geld in de woning geïnvesteerd. Omdat de man aanvankelijk niet de financiële middelen had om de vrouw te kunnen ontslaan uit de hoofdelijke aansprakelijkheid, zouden de man en vrouw hebben afgesproken dat de man in de woning kon blijven wonen als hij de bijbehorende lasten zou betalen. In januari 2018 (dus na het verstrijken van de tweejaarstermijn) zouden de man en vrouw overleggen wat er met de woning gaat gebeuren.
 De vrouw weerspreekt dat er in januari 2018 overlegd zou worden over de woning. De man geeft hierop aan dat ook het convenant in die strekking moet worden gelezen. Er moet dus een oordeel worden geveld over de uitleg van het convenant.
 Het gerechtshof geeft aan dat het de strekking van het convenant is om geschillen te beëindigen. Hieruit volgt dat zowel de verkoop van de woning als de uitkoop van de vrouw binnen de tweejaarsperiode had moeten gebeuren. Het is de man niet gelukt om één van beide handelingen binnen de gestelde termijn te realiseren. Nu het convenant niet heeft geleid tot een oplossing, stond het de vrouw vrij om verdeling van de woning te vorderen. De man wordt dan ook in het ongelijk gesteld en de vrouw hoeft de woning niet terug te leveren aan de man.
 Bron: Gerechtshof ‘s-Hertogenbosch, datum uitspraak 11-03-2020
 Huwelijksvermogensrecht, Haviltex, toedeling echtelijke woning


type: other

text:
(5)5 E törvény hatálya – a 23. § (1)–(3) bekezdésében, a 25. §-ban és a 26. § a) és d) pontjában foglaltak kivételével, a (7) és (8) bekezdésben foglalt eltéréssel – nem terjed ki
 l) az igazságügyi szolgálatok jogakadémiája működtetéséért felelős szerv által az igazságügyi szolgálatok, valamint az igazságszolgáltatásban közreműködő, illetve ahhoz szakmai tevékenységükkel közvetlenül kapcsolódó más személyek részére szervezett jogi tárgyú és az igazságszolgáltatási tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó nem jogi tárgyú szakmai képzésekre.
 (6)6 E törvény hatálya – a 13. § (1)–(2) bekezdésében, a 13. § (3) bekezdés b), c), e)–g) és j) pontjában, a 16. § a) és f) pontjában, a 21. § (4) bekezdésében, valamint a 23. § (1) bekezdésében foglaltak kivételével – nem terjed ki a 2. § 2. pontjában meghatározott belső képzésekre azzal, hogy e képzési tevékenységet végzők képzéseiket kötelesek a 12. § b), d)–g) és i) pontjában foglalt tartalmú képzési program alapján végezni.
 (7)7 Az (5) bekezdés a) és d)–l) pontjában foglalt képzésekről a képzés szabályozásáért felelős miniszter adatot szolgáltat a hatóság részére. Az adatszolgáltatás a képzés megnevezését, valamint a képzés szervezésére jogosult intézmény nevének és székhelyének megjelölését tartalmazza.
 (8)8 A 21. § (4) bekezdését az (5) bekezdés a)–b) és d)–l) pontjában, valamint a (6) bekezdésben foglalt képzési tevékenységet végzőkre is alkalmazni kell.
 2.9 belső képzés: a munkáltató által a saját munkavállalói részére saját munkaszervezetén belül, nem üzletszerűen szervezett, a 23. § (1) bekezdésében foglalt forrás terhére megvalósuló képzés, amely nem lehet az 1. § (2) bekezdés a) pontjában, valamint a 2. § 1. pontjában meghatározott képzés. A belső képzés szempontjából munkavállaló a foglalkoztatás elősegítéséről és a munkanélküliek ellátásáról szóló 1991. évi IV. törvény 58. § (5) bekezdés b) pontjában munkavállalóként meghatározott személy;
 22.10 modul: a képzési program olyan képzési tananyagegysége, amely egy logikailag összetartozó ismeretanyagnak önállóan kezelhető, meghatározott személyi és tárgyi feltételekkel rendelkező, mérhető kimenetű, önállóan is tanítható része, amely további tananyagegységekre bontható, és a modul ismeretanyagának elsajátítását követően a képzésben részt vevő személy képes lesz az ismereteket, készségeket, képességeket, tulajdonságokat meghatározott szinten alkalmazni, illetve további tanulmányai során felhasználni;
 (1a)11 Az engedéllyel rendelkező felnőttképzést folytató intézmény a felnőttképzési tevékenységét kizárólag saját szervezeti rendszerének keretén belül végezheti, a felnőttképzési tevékenység végzésére – az oktatókkal kötött megbízási, valamint a képzés gyakorlati részének megvalósítására kötött szerződések kivételével – más jogalannyal nem állapodhat meg.
 (6)12 Az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalanyok közül – a Polgári Törvénykönyvről szóló törvény (a továbbiakban: Ptk.) szerinti gazdasági társaság, egyesülés és szövetkezet, valamint a nemzeti felsőoktatásról szóló törvény hatálya alá tartozó jogalanyok kivételével – nem kaphat engedélyt az az intézmény, amelynek képviselője olyan más felnőttképzést folytató intézmény képviselője vagy volt képviselője, amely intézmény engedélyét a hatóság– a képviselet időtartama alatt elkövetett jogsértés miatt – teljesen visszavonta. Az engedély megszerzésének tilalma a visszavonás időtartamára vonatkozik.
 (7)13 Nem kaphat engedélyt az a Ptk. szerinti gazdasági társaság, egyesülés és szövetkezet, amelynek vezető tisztségviselője olyan Ptk. szerinti gazdasági társaság, egyesülés és szövetkezet vezető tisztségviselője vagy volt vezető tisztségviselője, amelynek engedélyét a hatóság – a vezető tisztség viselésének időtartama alatt elkövetett jogsértés miatt – teljesen visszavonta. Az engedély megszerzésének tilalma a visszavonás időtartamára vonatkozik.
 (3)14 A hatóság az engedélyezési eljárást szakértői bizottság bevonása nélkül folytatja le, ha a nemzeti köznevelésről szóló törvény végrehajtásáról szóló kormányrendelet szerinti OM-azonosítóval rendelkező köznevelési intézmény kérelme olyan, az 1. § (2) bekezdés a) és b) pontja szerinti képzés folytatására irányul, amely szakképesítés szakmacsoportjának vagy egyéb szakmai képzés szakmacsoportjának valamely szakképesítése szerepel az intézmény hatályos működési engedélyében. Az e törvény felhatalmazása alapján kiadott kormányrendelet állapítja meg azon további esetek körét, ahol a hatóság szakértői bizottság bevonása nélkül folytatja le az engedélyezési eljárást.
 ab)15 székhelyét, a felnőttképzési tevékenység végzésének telephelyét, levelezési címét, telefon és faxszámát, elektronikus levelezési címét, képviselőjének, vagy a Ptk. szerinti jogi személyek esetén vezető tisztségviselőjének nevét, anyja nevét, születési helyét és idejét, állampolgárságát, képviselői, vezető tisztségviselői jogviszonya kezdetének időpontját,
 b)16 az engedéllyel rendelkező képző intézmény nyilvántartásba-vételi számából képzett, a képzésekhez tartozó nyilvántartásba vételi számot és az engedély képzések szerinti megszerzésének időpontját,
 (4)17 Az FSZB elnökét és tagjait a miniszter nevezi ki és menti fel. A kinevezés visszavonásig, de legfeljebb négyéves időtartamra érvényes. A miniszter az FSZB elnökét a felnőttképzési szakértők közül nevezi ki.
 c)18 a képzésbe való bekapcsolódás és részvétel feltételeit, a képzés célját és célcsoportját,
 e)19 az 1. § (2) bekezdés a), b) és d) pontja szerinti képzés esetén a képzés egyéni felkészítés, csoportos képzés, távoktatás szerinti formájának, az 1. § (2) bekezdés c) pontja szerinti nyelvi képzés esetén a nyelvi képzés típusának, valamint formájának megjelölését,
 f)20 a tananyag egységeit, azok célját, tartalmát, terjedelmét és a tananyagegységekhez rendelt elméleti és – ha a tananyagegység tartalmaz gyakorlati képzést – a gyakorlati óraszámot,
 a)21 a képzésnek az engedéllyel rendelkező képző intézmények nyilvántartásában szereplő megnevezését, nyilvántartásba-vételi számát, OKJ szerinti szakképesítés megszerzésére irányuló képzés esetén a szakképesítés OKJ számát,
 17/A. §22 A felnőttképzést folytató intézménynek úgy kell kialakítania a képzési tevékenységére vonatkozó hirdetéseinek és tájékoztatóinak tartalmát és formáját, hogy a hirdetésekben és tájékoztatókban az engedély alapján folytatott képzései – a képzésekhez tartozó nyilvántartási szám feltüntetésével – elkülönüljenek azoktól a képzésektől, amelyeket nem e törvény hatálya alá tartozó képzésként valósít meg.
 17/B. §23 Ha az 1. § (1) bekezdés j) pontja szerinti képzést folytató intézmény az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott bármely vagy az általa meghirdetett OKJ szerinti képzésre vonatkozó engedéllyel nem rendelkezik,
 (4)24 Felnőttképzési szakmai programkövetelmények nyilvántartásba vételére vonatkozó javaslatot bármely jogi személy, egyéni cég, egyéni vállalkozó benyújthat – kizárólag elektronikus formában – a nyilvántartást vezető szervhez. A javaslatnak tartalmaznia kell
 (5)25 A felnőttképzési szakmai programkövetelmények nyilvántartásba vételére vonatkozó javaslat elutasítása esetén a javaslatot benyújtó az elutasításról szóló értesítés kézhezvételétől számított öt munkanapon belül az indok megjelölésével írásbeli kifogást nyújthat be a miniszterhez. A miniszter az elutasításról szóló döntés ellen benyújtott kifogás vizsgálatára irányuló eljárás során szakmai állásfoglalást kér a felnőttképzési szakmai programkövetelményre vonatkozó javaslattal érintett szakképesítésért felelős minisztertől a javaslat nyilvántartásba vételéről. A miniszter a kifogásról – a szakmai állásfoglalás kiadására jogosult miniszter válaszát követő – húsz munkanapon belül dönt, döntése ellen további kifogásnak helye nincs. A miniszter kifogásnak helyt adó döntése esetén a kamara – a miniszter erről szóló értesítése alapján – a felnőttképzési szakmai programkövetelményt nyilvántartásba veszi.
 (3)26 Felnőttképzési nyelvi programkövetelmények nyilvántartásba vételére vonatkozó javaslatot bármely jogi személy, egyéni cég, egyéni vállalkozó benyújthat – kizárólag elektronikus formában – a nyilvántartást vezető szervhez. A javaslatnak tartalmaznia kell
 ELLENŐRZÉS, JOGKÖVETKEZMÉNYEK27
 20. § (1)28 A hatóság ellenőrzi, hogy az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany
 (5)29 Ha az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany
 (6a)30 Ha az 1. § (1) bekezdés j) pontja szerinti képzést folytató intézmény a 17/B. §-ban meghatározott rendelkezéseket megsérti, a hatóság vele szemben a kötelező legkisebb munkabér havi összege hússzorosának megfelelő összegű bírságot szab ki.
 (8)31 Ha az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany a képzését engedély nélkül jogellenesen, az (5) bekezdésben foglaltak alapján kiszabott bírság ellenére tovább folytatja, a hatóság két évre megtiltja a felnőttképzési tevékenység folytatását, amelynek időtartama alatt az intézmény nem kaphat engedélyt, ezzel egyidejűleg vele szemben a kötelező legkisebb munkabér havi összegének nyolcszorosától tízszereséig terjedő összegű bírságot szab ki. Ha az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany felnőttképzési tevékenységét a megtiltást elrendelő határozat ellenére tovább folytatja, a hatóság öt évre megtiltja a felnőttképzési tevékenység folytatását, amelynek időtartama alatt az intézmény nem kaphat engedélyt, ezzel egyidejűleg vele szemben a kötelező legkisebb munkabér havi összege tízszeresének megfelelő összegű bírságot szab ki.
 (9)32 Ha az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany a tevékenységét engedély nélkül folytatja, a hatóság bírságot megállapító vagy tevékenységet megtiltó határozata jogerőre emelkedését követő harminc napon belül az intézmény köteles a jogellenes tevékenység időszaka alatt beszedett képzési díj, valamint a képzés kapcsán felmerült igazolt költség mindenkori jegybanki alapkamat szerinti kamat másfélszeresével növelt összegének a díjat és költséget megfizető részére történő visszafizetésére.
 (13)33 A hatóság az 1. § (2) bekezdés a) pontjában meghatározott képzések gyakorlati képzési részére vonatkozó ellenőrzési tevékenységét – amennyiben a gyakorlati képzés nem a felnőttképzést folytató intézményben valósul meg – a gyakorlati képzés helye szerint illetékes területi kamara, szakmai kamara működése esetén a szakmai kamara, az agrárpolitikáért felelős miniszter felelősségébe tartozó szakképesítés megszerzésére felkészítő képzés esetén a területi agrárkamara bevonásával látja el.
 (4)34 Az iskolarendszeren kívüli képzési tevékenységet folytató, az 1. § (1) bekezdés c) pontjában meghatározott jogalany tevékenységéről – az (5) bekezdésben foglalt kivétellel – az OSAP szerint statisztikai célú adatszolgáltatásra kötelezett.
 a)36 a 3. § (4) bekezdése szerinti igazgatási szolgáltatási díjak mértékét, beszedésének, kezelésének, nyilvántartásának és felhasználásának szabályait, valamint az engedéllyel rendelkező intézmények ellenőrzése során kiszabott bírság befizetésének rendjét,37
 b) a felnőttképzési szakértői és felnőttképzési programszakértői tevékenység folytatásának részletes feltételeit, a felnőttképzési szakterületeket, a szakértői tevékenységre irányuló kérelem adattartalmát, a kérelemre és a nyilvántartás vezetésére vonatkozó részletes eljárási szabályokat, a szakértői tevékenységre jogszabályban vagy hatósági határozatban előírt kötelezettségek be nem tartása esetén alkalmazandó jogkövetkezményeket, a felnőttképzési szakértők és a felnőttképzési programszakértők díjazására vonatkozó rendelkezéseket, valamint a Felnőttképzési Szakértői Bizottság feladataira és működésére, tagjainak megbízására, felmentésére és díjazására vonatkozó részletes szabályokat,38
 d) a felnőttképzési minőségbiztosítási keretrendszert,39
 e) a felnőttképzési szakmai programkövetelmények, valamint a felnőttképzési nyelvi programkövetelmények nyilvántartásba vételéhez szükséges szakmai végzettségek és nyelvi képzettségek azonosítóval ellátott besorolási szempontjait, a nyilvántartásba vétel követelményeit és eljárási rendjét, valamint a szakmai végzettség megszerzését igazoló dokumentum tartalmát és formáját,40
 28/A. §41 Felhatalmazást kap a Kormány, hogy az igazságügyi szolgálatok jogakadémiája működtetéséért felelős szervet rendeletben jelölje ki.
 (3)42 A felnőttképzést folytató intézmények a központi költségvetés, valamint az európai uniós források terhére a 2013. szeptember 1-je előtt létrejött támogatási szerződés alapján végzett képzéseket a képzés megvalósítására a támogatási szerződésben megállapított időtartam végéig az Fktv. 2013. augusztus 31-én hatályos rendelkezései szerint folytathatják le. A támogatási szerződés létrejöttének időpontjában intézményakkreditációval és a vonatkozó képzésekre programakkreditációval rendelkező intézmények akkreditációja – az akkreditációs tanúsítványban szereplő hatálytól függetlenül – a képzések befejezéséig tart. Az e képzéseket végző intézmények felnőttképzési tevékenységével, valamint intézmény-, és programakkreditációjának ellenőrzésével kapcsolatos ügyekben a hatóság jár el a 2013. augusztus 31. napján hatályos jogszabályi rendelkezések alapján.
 33/A. §43 E törvénynek a szakképzésről szóló 2011. évi CLXXXVII. törvény, a felnőttképzésről szóló 2013. évi LXXVII. törvény és az azokkal összefüggő tárgyú törvények módosításáról szóló 2015. évi LXVI. törvénnyel (a továbbiakban: Mód. tv.) megállapított rendelkezéseit – e törvénynek a Mód. tv.-vel megállapított 2. § 2. pontja és 17/B. §-a kivételével – a Mód. tv. hatálybalépésének44 napján folyamatban lévő képzésekben nem kell alkalmazni.
 35–37. §45
 (3)–(7)48
 (9)–(10)49
 39. §50
 5 Az 1. § (5) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 73. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 6 Az 1. § (6) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 7 Az 1. § (7) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 8 Az 1. § (8) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés c) pontja szerint módosított szöveg.
 9 A 2. § 2. pontja a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 10 A 2. § 22. pontja a 2015: LXVI. törvény 74. § (6) bekezdésével megállapított szöveg.
 11 A 3. § (1a) bekezdését a 2015: LXVI. törvény 75. §-a iktatta be.
 12 A 3. § (6) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés e) pontja szerint módosított szöveg.
 13 A 3. § (7) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés f) pontja szerint módosított szöveg.
 14 A 4. § (3) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés g) pontja szerint módosított szöveg.
 15 Az 5. § (1) bekezdés a) pont ab) alpontja a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés h) pontja szerint módosított szöveg.
 16 Az 5. § (1) bekezdés b) pontja a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés i) pontja szerint módosított szöveg.
 17 A 9. § (4) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés j) pontja szerint módosított szöveg.
 18 A 12. § (1) bekezdés c) pontja a 2015: LXVI. törvény 78. § (1) bekezdésével megállapított szöveg.
 19 A 12. § (1) bekezdés e) pontja a 2015: LXVI. törvény 78. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 20 A 12. § (1) bekezdés f) pontja a 2015: LXVI. törvény 78. § (2) bekezdésével megállapított szöveg.
 21 A 13. § (3) bekezdés a) pontja a 2015: LXVI. törvény 79. §-ával megállapított szöveg.
 22 A 17/A. §-t a 2015: LXVI. törvény 81. §-a iktatta be.
 23 A 17/B. §-t a 2015: LXVI. törvény 81. §-a iktatta be.
 24 A 18. § (4) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: LXVI. törvény 88. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 25 A 18. § (5) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés k) pontja szerint módosított szöveg.
 26 A 19. § (3) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: LXVI. törvény 88. § (1) bekezdés b) pontja szerint módosított szöveg.
 27 Az V. fejezet címe a 2015: LXVI. törvény 82. §-ával megállapított szöveg.
 28 A 20. § (1) bekezdés nyitó szövegrésze a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
 29 A 20. § (5) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 83. § (3) bekezdésével megállapított szöveg.
 30 A 20. § (6a) bekezdését a 2015: LXVI. törvény 83. § (4) bekezdése iktatta be.
 31 A 20. § (8) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés m) pontja szerint módosított szöveg.
 32 A 20. § (9) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés l) pontja szerint módosított szöveg.
 33 A 20. § (13) bekezdése a 2014: XXXV. törvény 103. §-a szerint módosított szöveg.
 34 A 21. § (4) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (2) bekezdése szerint módosított szöveg.
 35 A 23. § (1) bekezdés b) pontját a 2015: LXVI. törvény 88. § (1) bekezdés c) pontja hatályon kívül helyezte.
 36 A 28. § (2) bekezdés a) pontja a 2015: LXVI. törvény 88. § (1) bekezdés d) pontja szerint módosított szöveg.
 37 Lásd az 56/2013. (XII. 4.) NGM rendeletet, a 14/2014. (III. 31.) NGM rendeletet.
 38 Lásd az 58/2013. (XII. 13.) NGM rendeletet, a 14/2014. (III. 31.) NGM rendeletet.
 39 Lásd az 58/2013. (XII. 13.) NGM rendeletet, a 14/2014. (III. 31.) NGM rendeletet.
 40 Lásd az 59/2013. (XII. 13.) NGM rendeletet, a 16/2014. (IV. 4.) NGM rendeletet.
 41 A 28/A. §-t a 2015: LXVI. törvény 85. §-a iktatta be.
 42 A 31. § (3) bekezdése a 2015: LXVI. törvény 87. § (1) bekezdés n) pontja szerint módosított szöveg.
 43 A 33/A. §-t a 2015: LXVI. törvény 86. §-a iktatta be.
 44 A hatálybalépés időpontja 2015. június 12.
 45 A 35–37. § a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 46 A 38. § (1) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 47 A 38. § (2) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 48 A 38. § (3)–(7) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 49 A 38. § (9)–(10) bekezdése a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 50 A 39. § nyitó szövegrésze a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 51 A 39. § a)–b) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.
 52 A 39. § c) pontja a 2010: CXXX. törvény 12. § (2) bekezdése alapján hatályát vesztette.


type: wikipedia

text:
Kansainvälinen (Internationaali, ) on maailman kuuluisin työväenlaulu ja yksi maailman tunnetuimmista lauluista. Laulussa on tiivistetty vanhan työväenliikkeen keskeiset ajatukset. Sitä ovat käyttäneet eri maissa sosialistit, kommunistit ja anarkistit tunnuslaulunaan.
 Historia
 Kansainvälisen alkuperäiset ranskankieliset sanat kirjoitti ranskalainen runoilija Eugène Pottier vuonna 1871 Pariisin kommuunin kukistumisen aikoihin, ja sävelmän laati belgialaissyntyinen ranskalainen mallipuuseppä Pierre Degeyter vuonna 1888. Kappale esitettiin ensimmäisen kerran vuonna 1888 eräässä työläiskuorojen kilpailussa ja se julistettiin työväestön kansainväliseksi marssiksi vuonna 1900.
 Kansainvälinen käännettiin useille kielille, saksaksi ensi kerran vuonna 1901 ja venäjäksi 1902. Venäjänkielinen versio oli Neuvostoliiton kansallislauluna vuosina 1922–1944, minkä jälkeen sen korvasi Neuvostoliiton hymni.
 Suomessa
 Laulun käänsivät suomeksi myöhemmin kuuluisuuteen nousseet sosiaalidemokraatit Otto Wille Kuusinen, Yrjö Sirola ja Sulo Wuolijoki sekä heidän opiskelutoverinsa Pertti Uotila. Kääntäjistä Uotilaa ei usein edes mainita, mikä johtunee hänen myöhemmästä oikeistolaisesta taustastaan muun muassa sisällissodan valkoisena upseerina. Suomennos julkaistiin ensimmäisen kerran Työmies-lehdessä 28. toukokuuta 1905. Siitä tuli Suomen työväenliikkeen keskuudessa tunnettu hyvin nopeasti.
 Alkuperäinen suomennos käsitti vain viisi kappaleen kuudesta säkeistöstä. Eila Kostamo suomensi myös kuudennen säkeistön vuonna 1968 erästä radio-ohjelmaa varten.
 Sisäministeriö kielsi vuonna 1934 Kansainvälisen esittämisen ulkoilmassa ja pian Mikkelin raastuvanoikeus määräsi painetuista laulukirjoista siitä poistettavaksi pari säkeistöä, jotka siihen asti olivat olleet sallittuja. Suomeksi kappaleen on levyttänyt esimerkiksi 1970-luvun poliittisessa laululiikkeessä mukana ollut KOM-teatteri ja myös teatterin albumi Kansainvälinen on nimetty kappaleen mukaan.
 Suomennettu runo
 "Kansainvälisen" sanat on julkaistu suomeksi muun muassa teoksissa:
 Työväen laulukirja, Helsinki: F-Kustannus 2007. ISBN 978-952-461-124-4 (sis. nuotit ym.)
 Yhdeksän sarjaa lyriikkaa, toim. Aarne Salminen, Viljo Tervonen, Helsinki: Weilin + Göös 1969 (6. p. 1974)
 Lähteet
 Gronow, Pekka: Laulukirja: Työväenlauluja kahdeksalta vuosikymmeneltä. Tammi, Helsinki 1973.
 Kari, Virpi (toim.): Työväen laulukirja. F-kustannus, Helsinki 2007.
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 (vuoden 1905 suomennos)
 Kansainvälinen mp3-tiedostoina .
 Kansallislaulut
 Työväenlaulut
 Instituutioiden tunnuskappaleet
 Kommunistiset symbolit
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Важна правна забележка
 |
 21999D0175
 Официален вестник n° L 074 , 15/03/2001 стр. 0001 - 0002 специално чешко издание глава 11 том 06 стр. 12 - 13 специално испанско издание глава 11 том 06 стр. 12 - 13 специално унгарско издание глава 11 том 06 стр. 12 - 13 специално литвийско издание глава 11 том 06 стр. 12 - 13 LV.ES глава 11 том 06 стр. 12 - 13 MT.ES глава 11 том 06 стр. 12 - 13 PL.ES глава 11 том 06 стр. 12 - 13 SK.ES глава 11 том 06 стр. 12 - 13 специално словенско издание глава 11 том 06 стр. 12 - 13
 Решение на Съвместния комитет на ЕИПNo 175/1999от 17 декември 1999 годиназа изменение на приложения XI (Телекомуникационни услуги) и XIV (Конкуренция) към Споразумението за ЕИПСЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,като взе предвид Споразумението за Европейско икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейско икономическо пространство, по-нататък наричано "Споразумението", и по-специално член 98 от него,като има предвид, че:(1) Приложения XI и XIV към Споразумението бяха изменени с Решение No 106/97 на Съвместния комитет на ЕИП от 17 декември 1997 г. [1].(2) Директива 1999/64/ЕО на Комисията от 23 юни 1999 г. за изменение на Директива 90/388/ЕИО, за да гарантира, че телекомуникационните мрежи и кабелните телевизионни мрежи, притежавани от един оператор, са отделни юридически лица [2], трябва да се включи в Споразумението,РЕШИ:Член 1Следното тире се добавя към точка 3 (Директива 90/388/ЕИО на Комисията) от приложение XI към Споразумението:- "— 399 L 0064: Директива 1999/64/ЕО на Комисията от 23 юни 1999 г. (ОВ L 175, 10.7.1999 г., стр. 39)."Член 2Следното тире се добавя към точка 13 (Директива 90/388/ЕИО на Комисията) от приложение XIV към Споразумението преди адаптациите:- "— 399 L 0064: Директива 1999/64/ЕО на Комисията от 23 юни 1999 г. (ОВ L 175, 10.7.1999 г., стр. 39)."Член 3Текстовете на Директива 1999/64/ЕО на исландски и норвежки език, приложени към версиите на настоящото решение на съответните езици, са автентични.Член 4Настоящото решение влиза в сила на 18 декември 1999 г., при условие че всички нотификации до Съвместния комитет на ЕИП съгласно член 103, параграф 1 от Споразумението са направени.Член 5Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейските общности.Съставено в Брюксел на 17 декември 1999 година.За Съвместния комитет на ЕИППредседателN. v. Liechtenstein[1] ОВ L 193, 9.7.1998 г., стр. 69.[2] ОВ L 175, 10.7.1999 г., стр. 39.--------------------------------------------------