text:
 21.9.2010
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 247/76
 ÜHELT POOLT CARIFORUMI RIIKIDE NING TEISELT POOLT EUROOPA ÜHENDUSE JA SELLE LIIKMESRIIKIDE VAHELISE MAJANDUSPARTNERLUSLEPINGU ALUSEL LOODUD CARIFORUMi-ELI ÜHISNÕUKOGU OTSUS nr 2/2010,
 17. mai 2010,
 vaidluste lahendamise töökorra ning vahekohtute liikmete ja vahendajate tegevusjuhendi vastuvõtmise kohta
 (2010/563/EL)
 CARIFORUMi-ELi ÜHISNÕUKOGU,
 võttes arvesse ühelt poolt CARIFORUMi riikide ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahelist majanduspartnerluslepingut (edaspidi „leping”), mis allkirjastati 15. oktoobril 2008 Bridgetownis Barbadosel, eelkõige selle artiklit 216 ja artikli 221 lõiget 2,
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Kõnealuse lepinguga ettenähtud vaidluste lahendamise kord ning vahekohtute liikmete ja vahendajate tegevusjuhend on esitatud I ja II lisas.
 Artikkel 2
 Euroopa Liit kannab konsultatsioonide, vahendamise ja vahekohtu korralduslike küsimustega seotud kulud, välja arvatud vahendajatele ja vahekohtunikele makstav tasu ja hüvitatavad kulud, mis jagatakse (1).
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 17. mail 2010.
 Madrid, 17. mai 2010
 CARIFORUMi riikide nimel
 M. McCLEAN
 Euroopa Liidu nimel
 K. DE GUCHT
 (1) On kokku lepitud, et istungite korralduses osaleva lepinguosalise ametnikele, esindajatele või nõunikele makstav tasu ei kuulu korralduslike küsimustega seotud kulude hulka.
 I LISA
 VAIDLUSTE LAHENDAMISE TÖÖKORD
 Artikkel 1
 Üldsätted
 1. Lepingu III osas (vaidluste vältimine ja lahendamine) ja käesoleva töökorra puhul kasutatakse järgmisi mõisteid:
 — „nõustaja”– isik, kelle lepinguosaline on palganud nõustamiseks või abistamiseks seoses vahekohtumenetlusega;
 — „assistent”– isik, kes vahekohtu liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab seda liiget;
 — „kaebuse esitanud lepinguosaline”– lepinguosaline, kes taotleb vahekohtu moodustamist lepingu artikli 207 alusel;
 — „lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati”– lepinguosaline, kes väidetavalt rikub lepingu artiklis 203 osutatud sätteid;
 — „vahekohus”– lepingu artikli 207 kohaselt moodustatud kohus;
 — „poole esindaja”– töötaja või isik, kelle on ametisse nimetanud lepinguosalise ministeerium või valitsusasutus või mis tahes muu avalik-õiguslik üksus;
 — „päev”– kalendripäev, kui ei ole ette nähtud teisiti.
 2. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastutab vaidluse lahendamise menetluse logistilise korralduse eest, eriti istungite korraldamise eest, kui ei ole kokku lepitud teisiti.
 3. Detsembri esimesel esmaspäeval vahetavad lepinguosalised omavahel järgmise aasta ametlike pühade ja puhkepäevade nimekirjad. Kui käesolevas töökorras osutatud tähtaja viimane päev langeb kummagi lepinguosalise ametlikule pühale või puhkepäevale, loetakse tähtaeg lõppenuks järgmisel tööpäeval. Ühtki dokumenti, teatist ega taotlust ei loeta kättesaaduks ametlikul pühal ega puhkepäeval.
 Artikkel 2
 Teatised
 1. Lepinguosalised ja vahekohus edastavad kõik taotlused, teatised, kirjalikud esildised ja muud dokumendid e-posti teel, kusjuures koopia esitatakse samal päeval faksi või tähtsaadetise teel, kulleriga, kättesaamistõendi vastu või muu telekommunikatsioonivahendi abil, mis tagab kõnealuse saatmise registreerimise. Kui ei ole tõendatud teisiti, loetakse e-kiri kättesaaduks selle saatmise päeval.
 2. Lepinguosaline esitab elektroonilise koopia igast oma kirjalikust esildisest teisele lepinguosalisele ja igale vahekohtunikule. Lepinguosaline esitab dokumendist ka paberkoopia.
 3. Teatiste vahetamine toimub kontaktpunktide kaudu, milleks on CARIFORUMi riikide puhul lepingu artikli 234 lõikes 1 osutatud CARIFORUMi koordinaator ning Euroopa Liidu puhul Euroopa Komisjoni kaubanduse peadirektoraat. Lepinguosalised teavitavad teineteist viivitamata mis tahes muudatustest seoses määratud kontaktpunktiga.
 4. Taotlustes, teatistes, kirjalikes esildistes või muudes vahekohtumenetlusega seotud dokumentides esinevate kirjavigade parandamiseks võib saata uue dokumendi, milles muudatused on selgelt välja toodud.
 5. Olenevalt vaidlusaluste sätete sisust edastatakse koopia kõikidest CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomiteele esitatud taotlustest ja teatistest ka muudele kõnealuse lepingu alusel moodustatud asjaomastele allkomiteedele.
 Artikkel 3
 Vahekohtumenetluse alustamine
 1. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, kohtuvad nad vahekohtuga kümne päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et määrata kindlaks küsimused, mida lepinguosalised või vahekohus peavad asjakohaseks, sealhulgas vahekohtunikele makstav tasu ja kulude hüvitamine, mis vastab WTO normidele. Vahekohtunikud või lepinguosaliste esindajad võivad osaleda sellisel kohtumisel telefonitsi või videokonverentsi kaudu.
 2.
 a)
 Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, määratakse seitsme tööpäeva jooksul vahekohtunike valimisest vahekohtu pädevuseks:
 „vaadata vahekohtu moodustamise taotluses nimetatud asi läbi, pidades silmas lepingu asjaomaseid sätteid, otsustada kõnealuse meetme kooskõla üle lepingu sätetega, millele on osutatud vahekohtu moodustamise taotluses, ja teha lepingu artikli 209 kohane otsus”.
 b)
 Lepinguosalised teatavad vahekohtule selle kokkulepitud volitustest viie tööpäeva jooksul alates kokkuleppimisest.
 Artikkel 4
 Esmased esildised
 Kaebuse esitanud lepinguosaline esitab oma esmase kirjaliku esildise hiljemalt 20 päeva pärast vahekohtu moodustamist. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitatakse, esitab oma kirjaliku vastuse hiljemalt 20 päeva pärast esmase kirjaliku esildise kättetoimetamist.
 Artikkel 5
 Vahekohtute töö
 1. Vahekohtu eesistuja juhatab kõiki istungeid. Vahekohus võib delegeerida eesistujale volitused teha haldus- ja menetlusotsuseid.
 2. Kui käesolevas otsuses ei ole sätestatud teisiti, võib vahekohus kasutada mis tahes vahendeid, sealhulgas telefoni, faksi või arvutisidet.
 3. Vahekohtu nõupidamistel võivad osaleda üksnes vahekohtunikud, kuid vahekohus võib lubada nende assistentidel arutelu juures viibida.
 4. Kõikide otsuste koostamise eest vastutab üksnes vahekohus ja seda ülesannet ei delegeerita.
 5. Kui tekib menetlusküsimus, mis ei ole lepingu või käesoleva töökorraga hõlmatud, võib vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist võtta kasutusele sobiva menetluse, mis ei ole vastuolus lepingu ega töökorraga ning tagab lepinguosaliste võrdse kohtlemise.
 6. Kui vahekohus peab vajalikuks muuta mis tahes menetluses rakendatavat tähtaega või teha muid menetluslikke või haldusmuudatusi, teavitab ta lepinguosalisi kirjalikult täienduste või muudatuste põhjustest, märkides ära vajaliku ajavahemiku või muudatuse. Vahekohus võib sellise muudatuse vastu võtta pärast lepinguosalistega konsulteerimist. Lepingu artiklis 209 sätestatud tähtaegu ei muudeta.
 Artikkel 6
 Asendamine
 1. Kui vahekohtunikul ei ole võimalik osaleda menetluses, kui ta end taandab või välja vahetatakse, valitakse talle asendaja kooskõlas artikli 207 lõikega 3.
 2. Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik ei vasta II lisas esitatud vahekohtute liikmete ja vahendajate tegevusjuhendis (edaspidi „tegevusjuhend”) sätestatud nõuetele ja tuleks seetõttu asendada, teatab ta sellest teisele lepinguosalisele 15 päeva jooksul alates sellest, kui ta sai teada asjaoludest seoses vahekohtunikupoolse tõsise tegevusjuhendi rikkumisega.
 Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtunik (välja arvatud vahekohtu eesistuja) ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtuniku välja ja leiavad talle asendaja lepingu artikli 207 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
 Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtuniku väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et sellest teavitataks vahekohtu eesistujat, kes teeb lõpliku otsuse.
 Juhul kui vahekohtu eesistuja on arvamusel, et vahekohtunik ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, valib ta loosi teel uue vahekohtuniku isikute seast, kes on kantud lepingu artiklis 221 nimetatud nimekirja, kuhu kuulus ka algne vahekohtunik. Juhul kui lepinguosalised valisid algse vahekohtuniku vastavalt lepingu artikli 207 lõikele 2, valitakse tema asendaja loosi teel isikute seast, keda soovitasid kaebuse esitanud lepinguosaline ja lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, vastavalt lepingu artiklile 221. Uus vahekohtunik valitakse viie päeva jooksul kuupäevast, millal vahekohtu eesistujale kõnealune taotlus esitati.
 3. Juhul kui lepinguosaline on arvamusel, et vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, konsulteerivad lepinguosalised omavahel ja juhul, kui nad jõuavad kokkuleppele, vahetavad nad vahekohtu eesistuja välja ja leiavad talle asendaja lepingu artikli 207 lõikes 3 sätestatud menetluse kohaselt.
 Kui lepinguosalised ei jõua vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses kokkuleppele, võib ükskõik kumb lepinguosaline taotleda, et sellest teavitataks ühte ülejäänud isikutest, kes võivad tegutseda vahekohtu eesistujana vastavalt lepingu artikli 221 lõikele 1. Kõnealuse isiku valivad loosi teel CARIFORUMi-ELi kaubandus- ja arengukomitee eesistuja või tema poolt määratud isik. Kõnealuse isiku otsus vahekohtu eesistuja väljavahetamise küsimuses on lõplik.
 Juhul kui kõnealune isik on arvamusel, et algne vahekohtu eesistuja ei vasta tegevusjuhendis sätestatud nõuetele, valib ta loosi teel uue vahekohtu eesistuja ülejäänud vahekohtu eesistujana tegutseda võivate isikute seast, kes on kantud lepingu artikli 221 lõikes 1 nimetatud nimekirja. Uus vahekohtu eesistuja valitakse viie päeva jooksul kuupäevast, millal käesolevas lõikes osutatud taotlus esitati.
 4. Vahekohtu töö peatatakse käesolevas artiklis sätestatud menetluste teostamise ajaks.
 Artikkel 7
 Istungid
 1. Eesistuja määrab kokkuleppel lepinguosaliste ja teiste vahekohtu liikmetega istungi kuupäeva ja kellaaja ning saadab selle kohta lepinguosalistele kirjaliku kinnituse. Selle teabe teeb avalikkusele kättesaadavaks menetluse logistilise korraldamise eest vastutav lepinguosaline, kui istung on üldsusele avatud. Vahekohus võib jätta istungi kokku kutsumata, välja arvatud juhul, kui üks lepinguosaline ei ole sellega nõus.
 2. Kui lepinguosalised ei lepi kokku teisiti, toimub istung Brüsselis juhul, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on CARIFORUMi riik, ja CARIFORUMi riikide territooriumil, kui kaebuse esitanud lepinguosaline on liit. Kui menetlus käsitleb lepingule alla kirjutanud CARIFORUMi riigi kohaldatavat meedet, toimub istung selle riigi territooriumil, välja arvatud juhul, kui riik teatab vahekohtule kirjalikult kümne päeva jooksul pärast selle moodustamist, et istungi toimumise kohta tuleb muuta.
 3. Vahekohus võib täiendava istungi kokku kutsuda ainult erandlikel asjaoludel. Täiendavat istungit ei kutsuta kokku lepingu artikli 211 lõikes 2, artikli 212 lõikes 2 ja artikli 214 lõikes 2 sätestatud menetluste korral.
 4. Kõik vahekohtunikud peavad kogu istungi ajal kohal olema.
 5. Järgmised isikud võivad istungil osaleda olenemata sellest, kas istungid on üldsusele avatud või mitte:
 a)
 lepinguosaliste esindajad;
 b)
 lepinguosaliste nõustajad;
 c)
 halduspersonal, tõlgid, tõlkijad ja protokollijad ning
 d)
 vahekohtunike assistendid.
 Vahekohtu poole võib pöörduda vaid lepinguosalise esindaja või nõustaja.
 6. Iga lepinguosaline esitab hiljemalt seitse päeva enne istungi kuupäeva vahekohtule nimekirja isikutest, kes esitavad suulisi väiteid või selgitusi lepinguosalise nimel, ja teistest esindajatest ja nõustajatest, kes osalevad istungil.
 7. Kooskõlas lepingu artikliga 216 on vahekohtu istungid üldsusele avatud, kui vahekohtunikud ei otsusta teisiti. Kuid vahekohus peab kinnise istungi, kui lepinguosalise esildised ja väited sisaldavad konfidentsiaalset äriteavet. Vahekohus otsustab lepinguosalistega konsulteerides, millist logistilist korraldust ja menetlust tuleks kasutada, et avalikud istungid oleksid korraldatud tõhusalt. See korraldus võib hõlmata reaalajas veebiedastuse või sisetelevisiooni kasutamist.
 8. Vahekohus korraldab istungi järgmisel viisil.
 Väited
 a)
 Kaebuse esitanud lepinguosalise väited;
 b)
 selle lepinguosalise väited, kelle vastu kaebus esitati.
 Vastuväited
 a)
 Kaebuse esitanud lepinguosalise väited;
 b)
 selle lepinguosalise vasturepliik, kelle vastu kaebus esitati.
 9. Vahekohus võib esitada mõlemale lepingupoolele küsimusi igal ajal istungi jooksul.
 10. Vahekohus korraldab iga istungi protokolli koostamise ja selle edastamise lepinguosalistele nii kiiresti kui võimalik.
 11. Neljateistkümne tööpäeva jooksul pärast istungi kuupäeva võib iga lepinguosaline esitada täiendavaid kirjalikke esildisi vastuseks istungi ajal tekkinud küsimustele.
 Artikkel 8
 Kirjalikud küsimused
 1. Vahekohus võib igal ajal menetluse käigus esitada ühele või mõlemale lepinguosalisele kirjalikke küsimusi. Kummalegi lepinguosalisele saadetakse koopia vahekohtu esitatud küsimustest.
 2. Lepinguosaline saadab teisele lepinguosalisele ka koopia oma kirjalikust vastusest vahekohtu küsimustele. Iga lepinguosaline võib esitada kirjalikke märkusi teise lepinguosalise vastuse kohta seitsme päeva jooksul pärast selle kättetoimetamist.
 Artikkel 9
 Konfidentsiaalsus
 Lepinguosalised säilitavad vahekohtuistungite konfidentsiaalsuse juhul, kui istungit peetakse kinnise istungina vastavalt artikli 7 lõikele 7. Iga lepinguosaline kohtleb teise lepinguosalise poolt vahekohtule esitatud ja konfidentsiaalsena märgitud teavet konfidentsiaalsena. Kui lepinguosaline esitab vahekohtule oma kirjalike esildiste konfidentsiaalse versiooni, esitab ta teise lepinguosalise taotluse korral hiljemalt 15 päeva pärast taotluse või esildise kuupäeva – sõltuvalt sellest, kumb on hilisem – väidetes sisalduva teabe mittekonfidentsiaalse ülevaate, mille võib üldsusele avaldada. Käesolev töökord ei keela lepinguosalisel avaldada üldsusele oma seisukohti.
 Artikkel 10
 Ühepoolsed kontaktid
 1. Vahekohus ei kohtu ega võta ühendust lepinguosalisega ilma teise lepinguosalise juuresolekuta.
 2. Vahekohtu liige ei või arutada menetlusobjekti mis tahes aspekti lepinguosalisega või mõlema lepinguosalisega teiste vahekohtunike juuresolekuta.
 Artikkel 11
 Amicus curiae esildised
 1. Lepingu artikli 217 kohaselt võib vahekohus võtta vastu omal algatusel esitatud kirjalikke esildisi, tingimusel et need esitatakse 15 päeva jooksul pärast vahekohtu moodustamist, et need on lühikesed ja mitte mingil juhul pikemad kui 15 trükilehekülge, sealhulgas lisad, ja et need on otseselt asjakohased vahekohtu käsitletava faktilise küsimuse arutamisel.
 2. Esildis sisaldab selle koostanud füüsilise või juriidilise isiku kirjeldust, nimetades muu hulgas selle isiku tegevuse laadi ja rahastamisallikad, ning täpsustab selle isiku huvid vahekohtumenetluses. See koostatakse lepingu artikli 218 ja käesoleva töökorra artikli 14 alusel lepinguosaliste valitud keeltes.
 3. Vahekohus loetleb oma otsuses kõik esildised, mis ta on saanud ja mis vastavad lõigete 1 ja 2 nõuetele. Vahekohus ei ole kohustatud oma otsuses käsitlema kõnealustes esildistes esitatud väiteid. Kõik selle punkti kohaselt vahekohtule esitatud esildised esitatakse ka lepinguosalistele märkuste tegemiseks.
 Artikkel 12
 Teavitamine ja tehniline nõustamine
 Juhul kui vahekohus peab kooskõlas lepingu artikliga 217 vajalikuks hankida teavet või tehnilist nõustamist isikutelt või üksustelt, kes ei ole lepinguosalised, teavitab ta lepinguosalisi oma kavatsusest küsida sellist teavet või tehnilist nõustamist ja laseb neil esitada oma märkused. Kui vahekohus võtab otsuse tegemisel arvesse saadud teavet või tehnilist nõuannet, võetakse arvesse ka lepinguosaliste märkusi nimetatud teabe või tehnilise nõuande kohta.
 Artikkel 13
 Kiireloomulised juhtumid
 Lepingu III osa 2. peatükis osutatud kiireloomuliste juhtumite korral kohandab vahekohus pärast lepinguosalistega konsulteerimist töökorras nimetatud tähtaegu vastavalt vajadusele ja teatab lepinguosalistele kõnealustest kohandustest.
 Artikkel 14
 Kirjalik ja suuline tõlge
 1. Lepingu artiklis 204 osutatud konsultatsioonide jooksul ja mitte hiljem kui käesoleva töökorra artikli 3 lõikes 1 osutatud kohtumisel püüavad lepinguosalised leppida kokku vahekohtu menetluse ühises töökeeles.
 2. Kui lepinguosalised ei suuda selleks kuupäevaks ühises töökeeles kokku leppida, kohaldatakse lepingu artikli 218 lõikes 2 sätestatud eeskirju.
 3. Lepinguosaline, kelle vastu kaebus esitati, korraldab ütluste suulise tõlke lepinguosaliste valitud keeltesse.
 4. Vahekohtu otsused edastatakse lepinguosaliste valitud keeles või keeltes.
 5. Kõnealuse töökorra kohaselt koostatud dokumentide tõlgete kohta võivad kõik lepinguosalised märkusi esitada.
 Artikkel 15
 Tähtaegade arvutamine
 Kui käesoleva töökorra artikli 1 lõikes 3 osutatud asjaolude tõttu saab lepinguosaline dokumendi kätte muul kuupäeval kui see kuupäev, mil teine lepinguosaline sama dokumendi kätte saab, arvestatakse sellisest kättesaamisest sõltuvas ajaarvestuses päevi selle dokumendi viimasest kättesaamise kuupäevast.
 Artikkel 16
 Muud menetlused
 1. Käesolevat töökorda kohaldatakse ka lepingu artikli 211 lõikes 2, artikli 212 lõikes 2 ja artikli 214 lõikes 2 sätestatud menetluste suhtes. Käesolevas töökorras sätestatud tähtaegu kohandatakse konkreetsete tähtaegadega, mis on sätestatud kõnealustes menetlustes vahekohtu otsuse vastuvõtmiseks.
 2. Juhul kui vahekohtu algne koosseis või mõni selle liikmetest ei saa lepingu artikli 211 lõikes 2, artikli 212 lõikes 2 ja artikli 214 lõikes 2 sätestatud menetluste korral taas kokku kutsutud vahekohtu töös osaleda, kohaldatakse lepingu artiklis 207 sätestatud menetlust. Otsusest teatamise tähtaega pikendatakse 15 päeva võrra.
 II LISA
 VAHEKOHTUTE LIIKMETE JA VAHENDAJATE TEGEVUSJUHEND
 Artikkel 1
 Mõisted
 Käesolevas tegevusjuhendis kasutatakse järgmisi mõisteid:
 a) „liige” või „vahekohtunik”– lepingu artikli 207 alusel nõuetekohaselt moodustatud vahekohtu liige;
 b) „vahendaja”– isik, kes teostab vahendamismenetlust lepingu artikli 205 alusel;
 c) „kandidaat”– üksikisik, kelle nimi on lepingu artiklis 221 nimetatud vahekohtunike nimekirjas ja kelle valimist vahekohtu liikmeks kaalutakse lepingu artikli 207 alusel;
 d) „assistent”– isik, kes vahekohtu liikme ametisse nimetamise tingimuste kohaselt teostab uurimisi või abistab liiget;
 e) „menetlus”– vahekohtumenetlus käesoleva lepingu alusel, kui ei ole ette nähtud teisiti;
 f) „töötajad”– liikme puhul tema juhendamise ja kontrolli all olevad isikud, välja arvatud assistendid.
 Artikkel 2
 Menetlusega seotud kohustused
 Iga kandidaat ja liige väldib ebasobivat või ebasobivana tunduvat käitumist, on sõltumatu ja erapooletu, väldib otseseid ja kaudseid huvide konflikte ning järgib kõrgeid käitumisnorme, et tagada vaidluste lahendamise korra usaldusväärsus ja erapooletus. Endised liikmed järgivad käesoleva tegevusjuhendi artiklites 6 ja 7 sätestatud kohustusi.
 Artikkel 3
 Avalikustamiskohustus
 1. Enne enda valimise kinnitamist vahekohtu liikmeks kõnealuse lepingu alusel avalikustab kandidaat kõik huvid, suhted või küsimused, mis võivad mõjutada tema sõltumatust ja erapooletust või võivad põhjendatult tekitada ebasobiva käitumise või erapooletuse mulje menetluses. Sel eesmärgil teeb kandidaat mõistlikes piirides kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik sellised huvid, suhted ja küsimused. Avalikustamiskohustusest jäävad välja teemad, mis ei ole asjakohased menetluses käsitletavate küsimuste seisukohast. See nõue peab arvestama nende isikute privaatsusega, kelle suhtes tegevusjuhendit kohaldatakse, ega tohi olla halduslikult sedavõrd koormav, et see muudaks võimatuks muidu sobiva kvalifikatsiooniga isikute tegutsemise vahekohtunikena.
 2. Kandidaat või liige avaldab käesoleva tegevusjuhendi tegelike või võimalike rikkumistega seotud teabe ainult CARIFORUMi ja ELi kaubandus- ja arengukomiteele, et lepinguosalised saaksid kõnealust teavet kaaluda.
 3. Kui kandidaat on valitud, teeb ta jätkuvalt mõistlikes piires kõik endast sõltuva, et selgitada välja kõik lõikes 1 nimetatud huvid, suhted või küsimused, ja avalikustab need. Avalikustamiskohustus on pidev ülesanne, mis nõuab liikmelt kõikide selliste huvide, suhete ja küsimuste avalikustamist, mis võivad tekkida menetluse mis tahes etapis. Liige avalikustab sellised huvid, suhted ja küsimused, teavitades nendest kirjalikult CARIFORUMi ja ELi kaubandus- ja arengukomiteed, et lepinguosalised saaksid neid kaaluda.
 Artikkel 4
 Liikmete ülesanded
 1. Valituks osutunud liige täidab oma ülesandeid põhjalikult, kiiresti, ausalt ja hoolikalt kogu menetluse jooksul.
 2. Liige käsitleb üksnes neid küsimusi, mis menetluses tõstatatakse ja mis on otsuse tegemisel vajalikud, ega delegeeri seda ülesannet mis tahes muule isikule.
 3. Liige võtab kõik vajalikud meetmed tagamaks, et tema assistent ja töötajad on teadlikud käesoleva tegevusjuhendi artiklitest 2, 3 ja 7 ning täidavad neid.
 4. Liige ei astu menetlusega seoses ühepoolsetesse kontaktidesse.
 Artikkel 5
 Liikmete sõltumatus ja erapooletus
 1. Liige on sõltumatu ja erapooletu, väldib ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje teket ega tohi lasta ennast mõjutada isiklikest huvidest, välisest survest, poliitilistest tõekspidamistest, avalikust kuulsusest, lojaalsusest lepinguosalisele ega kriitikakartusest.
 2. Liige ei võta kaudselt ega otseselt ühtegi kohustust ega võta vastu ühtegi hüve, mis võiks takistada või tunduda takistavat liikme ülesannete nõuetekohast täitmist.
 3. Liige ei kasuta oma ametiseisundit vahekohtus oma isiklike või erahuvide edendamiseks ning väldib tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et teised on liikme suhtes eriseisundis, mis võimaldab teda mõjutada.
 4. Liige ei lase rahalistel, ärilistel, erialastel, perekondlikel ega sotsiaalsetel suhetel või kohustustel mõjutada oma käitumist ega otsuseid.
 5. Liige väldib selliste suhete tekkimist või rahaliste huvide omandamist, mis võivad mõjutada tema erapooletust või mis võivad põhjendatult tekitada ebasobiva käitumise või erapoolikuse mulje.
 Artikkel 6
 Endiste liikmete kohustused
 Kõik endised liikmed väldivad tegevusi, mis võivad tekitada mulje, et nad olid oma ülesannete täitmisel erapoolikud või said kasu vahekohtu otsusest.
 Artikkel 7
 Konfidentsiaalsus
 1. Liige või endine liige ei avalda ega kasuta menetlusega seotud või menetluse käigus saadud mitteavalikku teavet, välja arvatud menetluse huvides, ning ta ei avalda ega kasuta mitte mingil juhul seda teavet isikliku kasu saamiseks või kasu hankimiseks teistele või teiste huvide kahjustamiseks.
 2. Liige ei avalikusta vahekohtu otsust ega selle osa enne selle avalikustamist vastavalt lepingus ettenähtule.
 3. Liige või endine liige ei avalda kunagi teavet vahekohtu nõupidamiste ega ühegi liikme seisukohtade kohta.
 Artikkel 8
 Kulud
 Iga liige peab arvestust menetlusele kulunud aja ja oma kulude kohta ning esitab nende kohta lõpparuande.
 Artikkel 9
 Vahendajad
 Käesolevas tegevusjuhendis kirjeldatud norme, mida kohaldatakse liikmete ja endiste liikmete suhtes, kohaldatakse mutatis mutandis ka vahendajate suhtes.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52008PC0041(01)
 Ehdotus: neuvoston päätös Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta /* KOM/2008/0041 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 31.1.2008KOM(2008) 41 lopullinen2008/0017 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEhdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestä(komission esittämät)PERUSTELUTEHDOTUKSEN TAUSTA |110 | Ehdotuksen perusteet ja tavoitteet Euroopan yhteisöjen tuomioistuimen niin sanotuissa open skies -asioissa antamien tuomioiden jälkeen neuvosto antoi 5. kesäkuuta 2003 komissiolle valtuudet aloittaa neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla[1] (”horisontaaliset valtuudet”). Tällaisten sopimusten tarkoituksena on antaa kaikille EU:n lentoliikenteen harjoittajille syrjimätön pääsy yhteisön ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille sekä saattaa jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |120 | Yleinen tausta Jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisiä kansainvälisiä lentoliikennesuhteita on yleensä säännelty jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisillä lentoliikennesopimuksilla, tällaisten sopimusten liitteillä ja muilla kahdenvälisillä ja monenvälisillä järjestelyillä. Jäsenvaltioiden tekemiin kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin sisältyvät perinteiset nimeämislausekkeet ovat yhteisön oikeuden vastaisia. Ne antavat kolmannelle maalle mahdollisuuden evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti liikennöintiluvat tai muut luvat sellaiselta lentoliikenteen harjoittajalta, jonka jokin jäsenvaltio on nimennyt, mutta joka ei ole kyseisen jäsenvaltion tai sen kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa. Tämän on katsottu syrjivän sellaisia yhteisön lentoliikenteen harjoittajia, jotka ovat sijoittautuneet jonkin jäsenvaltion alueelle, mutta jotka ovat jonkin toisen jäsenvaltion kansalaisten omistuksessa tai määräysvallassa. Tämä on vastoin perustamissopimuksen 43 artiklaa, jossa sijoittautumisvapauttaan käyttäneille jäsenvaltioiden kansalaisille taataan sijoittautumisvaltiossa sama kohtelu kuin kyseisen jäsenvaltion kansalaisille. Myös lentopolttoaineen verotus ja kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajien yhteisön sisäisillä reiteillä perimät kuljetustariffit ja pakolliset kaupalliset sopimukset lentoyhtiöiden välillä ovat kysymyksiä, joissa yhteisön oikeuden noudattaminen olisi varmistettava tarkistamalla tai täydentämällä jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisten lentoliikennesopimusten voimassa olevia määräyksiä. |130 | Voimassa olevat aiemmat määräykset Sopimuksen määräykset korvaavat jäsenvaltioiden ja Nepalin välisten seitsemän kahdenvälisen lentoliikennesopimuksen voimassa olevat määräykset tai täydentävät niitä. |140 | Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Sopimus edistää yhteisön ulkoisen ilmailupolitiikan perustavoitetta saattamalla voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI |Intressitahojen kuuleminen |211 | Kuulemismenettely, tärkeimmät kohderyhmät ja yleiskuvaus vastaajista Jäsenvaltioita kuultiin koko neuvottelujen ajan. |212 | Tiivistelmä vastauksista ja siitä, miten ne on otettu huomioon Jäsenvaltioiden esittämät huomautukset on otettu huomioon. |EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT |305 | Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus ”Horisontaalisista valtuuksista” tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä esitetään neuvotteluissa noudatettavat menettelyt ja neuvotteluohjeet. Komissio on näiden menettelyjen ja ohjeiden mukaisesti neuvotellut Nepalin kanssa sopimuksen, jolla korvataan jäsenvaltioiden ja Nepalin voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten tietyt määräykset. Sopimuksen 2 artiklalla korvataan perinteiset nimeämislausekkeet yhteisön nimeämislausekkeella, minkä ansiosta kaikki yhteisön lentoliikenteen harjoittajat voivat hyödyntää sijoittautumisoikeutta. Sopimuksen 4 ja 5 artiklassa käsitellään kahta lauseketta, jotka liittyvät yhteisön toimivaltaan kuuluviin asioihin. Sopimuksen 4 artikla koskee lentopolttoaineen verotusta, joka on yhdenmukaistettu energiatuotteiden ja sähkön verotusta koskevan yhteisön kehyksen uudistamisesta annetulla neuvoston direktiivillä 2003/96/EY ja erityisesti sen 14 artiklan 2 kohdalla. Kuljetustariffeja koskevalla 5 artiklalla poistetaan ristiriitaisuudet voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten ja lentoliikenteen kuljetus- ja rahtimaksuista annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2409/92 väliltä. Asetuksessa kielletään kolmansien maiden lentoliikenteen harjoittajilta hintajohtajuus pelkästään yhteisön alueella tapahtuvissa lentokuljetuksissa. Sopimuksen 6 artiklalla kahdenvälisiin sopimuksiin lisätään selvästi kilpailua rajoittavia määräyksiä (pakolliset kaupalliset sopimukset lentoyhtiöiden välillä) EU:n kilpailulainsäädännön mukaisesti. |310 | Oikeusperusta EY:n perustamissopimuksen 80 artiklan 2 kohta ja 300 artiklan 2 kohta. |329 | Toissijaisuusperiaate Ehdotus perustuu täysin neuvoston myöntämiin ”horisontaalisiin valtuuksiin” ottaen huomioon yhteisön oikeuden ja kahdenvälisten lentoliikennesopimusten soveltamisalaan kuuluvat asiat. |Suhteellisuusperiaate Sopimuksella muutetaan tai täydennetään kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä ainoastaan siltä osin kuin on tarpeen yhteisön oikeuden noudattamiseksi. |Sääntelytavan valinta |342 | Yhteisön ja Nepalin välinen sopimus on tehokkain keino saattaa kaikki jäsenvaltioiden ja Nepalin voimassa olevat kahdenväliset lentoliikennesopimukset yhteisön oikeuden mukaisiksi. |TALOUSARVIOVAIKUTUKSET |409 | Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |LISÄTIEDOT |510 | Yksinkertaistaminen |511 | Ehdotuksella yksinkertaistetaan lainsäädäntöä. |512 | Jäsenvaltioiden ja Nepalin kahdenvälisten lentoliikennesopimusten asiaa koskevat määräykset korvataan tai niitä täydennetään yhden yhteisön sopimuksen määräyksillä. |570 | Ehdotuksen yksityiskohtainen kuvaus Kansainvälisten sopimusten allekirjoittamista ja tekemistä koskevan vakiomenettelyn mukaisesti neuvostoa pyydetään hyväksymään päätökset Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisesta sekä sopimuksen tekemisestä ja nimeämään henkilöt, joilla on valtuudet allekirjoittaa sopimus yhteisön puolesta. |1. Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen allekirjoittamisesta ja väliaikaisesta soveltamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[2],sekä katsoo seuraavaa:2. Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.3. Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Nepalin kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.4. Komission neuvottelema sopimus olisi allekirjoitettava, ja sitä olisi sovellettava väliaikaisesti hyväksymisehdoin,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:Ainoa artikla1. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet allekirjoittaa yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välinen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskeva sopimus sillä varauksella, että sopimus lopullisesti tehdään myöhemmin.2. Sopimusta sovelletaan sen voimaantuloon saakka väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen. Neuvoston puheenjohtaja valtuutetaan antamaan sopimuksen 9 artiklan 2 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.3. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtaja2008/0017 (CNS)Ehdotus:NEUVOSTON PÄÄTÖSEuroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välisen tiettyjä lentoliikenteen näkökohtia koskevan sopimuksen tekemisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 80 artiklan 2 kohdan yhdessä 300 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan ensimmäisen virkkeen ja 300 artiklan 3 kohdan ensimmäisen alakohdan kanssa,ottaa huomioon komission ehdotuksen[3],ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon[4],sekä katsoo seuraavaa:(1) Neuvosto valtuutti 5 päivänä kesäkuuta 2003 komission aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla.(2) Komissio on neuvotellut yhteisön puolesta Nepalin hallituksen kanssa sopimuksen tietyistä lentoliikenteen näkökohdista. Näissä neuvotteluissa se on noudattanut menettelyjä ja ohjeita, jotka on esitetty komission valtuuttamisesta aloittamaan neuvottelut kolmansien maiden kanssa voimassa olevien kahdenvälisten sopimusten tiettyjen määräysten korvaamisesta yhteisön kanssa tehtävillä sopimuksilla tehdyn neuvoston päätöksen liitteessä.(3) Sopimus allekirjoitettiin yhteisön puolesta [...] tehdyn neuvoston päätöksen .../.../EY[5] mukaisesti [...] hyväksymisehdoin.(4) Sopimus olisi hyväksyttävä,ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:1 artikla1. Hyväksytään yhteisön puolesta Euroopan yhteisön ja Nepalin hallituksen välinen sopimus tietyistä lentoliikenteen näkökohdista.2. Sopimuksen teksti on tämän päätöksen liitteenä.2 artiklaNeuvoston puheenjohtaja valtuutetaan nimeämään henkilö tai henkilöt, jolla tai joilla on valtuudet antaa sopimuksen 9 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu ilmoitus.Tehty Brysselissä [...]Neuvoston puolestaPuheenjohtajaLIITEEuroopan yhteisön ja Nepalin hallituksenSOPIMUStietyistä lentoliikenteen näkökohdistaEUROOPAN YHTEISÖjaNEPALIN HALLITUS,jäljempänä ’osapuolet’,jotkaTOTEAVAT, että useiden Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Nepalin välillä on tehty kahdenvälisiä lentoliikennesopimuksia, joihin sisältyy Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia määräyksiä,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisöllä on yksinomainen toimivalta useiden sellaisten näkökohtien osalta, jotka voivat sisältyä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden kahdenvälisiin lentoliikennesopimuksiin,TOTEAVAT, että johonkin jäsenvaltioon sijoittautuneilla yhteisön lentoliikenteen harjoittajilla on Euroopan yhteisön oikeuden nojalla oikeus syrjimättömään pääsyyn Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja kolmansien maiden välisille lentoreiteille,OTTAVAT HUOMIOON, että Euroopan yhteisön ja tiettyjen kolmansien maiden välillä on tehty sopimuksia, joiden mukaan näiden kolmansien maiden kansalaiset voivat olla omistajina lentoyhtiöissä, joilla on Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen toimilupa,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Nepalin kahdenvälisten lentoliikennesopimusten eräät määräykset, jotka ovat Euroopan yhteisön oikeuden vastaisia, on saatettava kyseisen oikeuden mukaisiksi, jotta Euroopan yhteisön ja Nepalin väliselle lentoliikenteelle voidaan luoda vankka oikeusperusta ja varmistaa liikenteen jatkuvuus,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Nepalin kahdenvälisten lentoliikennesopimusten olisi oltava Nepalin ja Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaisia, ja niiden olisi tarjottava kestävä ja vankka oikeusperusta, jonka avulla voidaan turvata Euroopan yhteisön ja Nepalin välisen lentoliikenteen jatkuvuus ja kehittäminen.TOTEAVAT, että tällä sopimuksella ei ole tarpeen muuttaa niitä Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Nepalin kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräyksiä, jotka eivät ole yhteisön oikeuden vastaisia,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaisesti lentoliikenteen harjoittajat eivät periaatteessa saa tehdä sopimuksia, jotka voivat vaikuttaa Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliseen kauppaan ja joiden tavoitteena tai seurauksena on kilpailun estyminen, rajoittuminen tai vääristyminen,TUNNUSTAVAT, että Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden ja Nepalin välillä tehtyjen kahdenvälisten lentoliikennesopimusten määräykset, joissa i) vaaditaan tai suositaan sellaisten yritysten välisten sopimusten tekemistä, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua merkittävillä reiteillä, tai ii) vahvistetaan tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia, tai iii) annetaan lentoliikenteen harjoittajille tai muille yksityisille talouden toimijoille valta toteuttaa toimenpiteitä, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat lentoliikenteen harjoittajien välistä kilpailua asianomaisilla reiteillä, saattavat tehdä yrityksiin sovellettavista kilpailusäännöistä tehottomia,TOTEAVAT, että Euroopan yhteisön tarkoituksena ei ole tällä sopimuksella vaikuttaa Euroopan yhteisön ja Nepalin välisen lentoliikenteen kokonaismäärään tai yhteisön lentoliikenteen harjoittajien ja Nepalin lentoliikenteen harjoittajien väliseen tasapainoon eikä muuttaa voimassa olevien kahdenvälisten lentoliikennesopimusten liikenneoikeuksia koskevia määräyksiä,OVAT SOPINEET SEURAAVAA:1 ARTIKLAYleiset määräykset1. Tässä sopimuksessa ’jäsenvaltioilla’ tarkoitetaan Euroopan yhteisön jäsenvaltioita.2. Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion kansalaisiin, tämän on katsottava viittaavan Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden kansalaisiin.3. Kun jossain liitteessä 1 mainitussa sopimuksessa viitataan kyseisen sopimuksen osapuolena olevan jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin, tämän on katsottava viittaavan kyseisen jäsenvaltion nimeämiin lentoliikenteen harjoittajiin tai lentoyhtiöihin.2 ARTIKLANimeäminen, liikennöintiluvat ja niiden peruuttaminen1. Tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat asianomaisen jäsenvaltion tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja Nepalin lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 4 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.2. Tämän artiklan 3 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa a kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat Nepalin tekemää lentoliikenteen harjoittajan nimeämistä ja asianomaisen jäsenvaltion lentoliikenteen harjoittajalle myöntämiä liikennöintilupia ja muita lupia, ja tämän artiklan 4 kohdan määräykset syrjäyttävät liitteessä 2 olevassa b kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavat määräykset, jotka koskevat lentoliikenteen harjoittajan liikennöintilupien tai muiden lupien epäämistä, peruuttamista, tilapäistä peruuttamista tai rajoittamista.3. Vastaanotettuaan tiedon nimeämisestä ja nimetyn lentoliikenteen harjoittajan tai nimettyjen lentoliikenteen harjoittajien hakemukset, jotka on toimitettu määrätyssä muodossa ja määrättyjä menettelyjä noudattaen, toisen osapuolen on, ellei 4 ja 5 kohdassa toisin määrätä, annettava kyseiset liikennöintiluvat ja muut luvat viivytyksettä, jos seuraavat edellytykset täyttyvät:a) Jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja on sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti ja sillä on jäsenvaltion myöntämä Euroopan yhteisön lainsäädännön mukainen voimassa oleva liikennelupa; jaii) lentoliikenteen harjoittaja on lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen ja asianomainen ilmailuviranomainen on mainittu selvästi nimeämisessä; jaiii) lentoliikenteen harjoittaja on joko suoraan tai osake-enemmistön kautta jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa.b) Nepalin nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka on Nepalissa; jaii) lentoliikenteen harjoittaja on Nepalin jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen.4. Kumpikin osapuoli voi evätä tai peruuttaa kokonaan tai tilapäisesti toisen osapuolen nimeämän lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvat tai muut luvat tai rajoittaa niiden käyttöä, josa) jäsenvaltion nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittaja ei ole sijoittautunut nimeävän jäsenvaltion alueelle Euroopan yhteisön perustamissopimuksen mukaisesti tai sillä ei ole Euroopan yhteisön lainsäädännön mukaista voimassa olevaa liikennelupaa; taiii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole lentotoimintaluvan myöntämisestä vastaavan jäsenvaltion jatkuvan ja tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen tai asianomaista ilmailuviranomaista ei ole mainittu selvästi nimeämisessä; taiiii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole joko suoraan tai osake-enemmistön kautta jäsenvaltioiden ja/tai jäsenvaltioiden kansalaisten ja/tai muiden liitteessä 3 lueteltujen valtioiden ja/tai niiden kansalaisten omistuksessa ja tosiasiallisessa määräysvallassa; taib) Nepalin nimeämän lentoliikenteen harjoittajan tapauksessa:i) lentoliikenteen harjoittajan päätoimipaikka ei ole Nepalissa; taiii) lentoliikenteen harjoittaja ei ole Nepalin tehokkaan viranomaisvalvonnan alainen; taiiii) Nepalin nimeämä lentoliikenteen harjoittaja on sellaisen kolmannen maan enemmistöomistuksessa tai määräysvallassa, joka ei tosiasiallisesti hyväksy yhteisöön sijoittautuneiden yhteisön lentoliikenteen harjoittajien nimeämistä.5. Nepal ei saa 4 kohdan mukaisia oikeuksia käyttäessään harjoittaa kansallisuuteen perustuvaa syrjintää jäsenvaltioiden lentoliikenteen harjoittajien välillä.3 ARTIKLATurvallisuus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa c kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Jos jäsenvaltio on nimennyt lentoliikenteen harjoittajan, jonka jatkuvasta viranomaisvalvonnasta vastaa jokin toinen jäsenvaltio, lentoliikenteen harjoittajan nimenneen jäsenvaltion ja Nepalin hallituksen välisen sopimuksen turvallisuusmääräysten nojalla Nepalille kuuluvia oikeuksia sovelletaan myös turvallisuusvaatimusten hyväksymiseen, noudattamiseen tai ylläpitämiseen kyseisen toisen jäsenvaltion toimesta sekä kyseisen lentoliikenteen harjoittajan liikennöintiluvan myöntämiseen.4 ARTIKLALentopolttoaineen verotus1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Mikään liitteessä 2 olevassa d kohdassa lueteltujen sopimusten kohta ei huolimatta niissä mahdollisesti olevista päinvastaisista määräyksistä saa estää jäsenvaltioita määräämästä syrjimättömin perustein veroja, tulleja tai muita maksuja sen alueella toimitetulle polttoaineelle, jota käytetään Nepalin nimeämän lentoliikenteen harjoittajan ilma-aluksessa, joka liikennöi kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan ja toisen kyseisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan tai jonkin toisen jäsenvaltion alueella sijaitsevan paikan välillä.5 ARTIKLAKuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä1. Tämän artiklan 2 kohdan määräyksillä täydennetään liitteessä 2 olevassa e kohdassa lueteltujen artiklojen vastaavia määräyksiä.2. Tariffeihin, joita Nepalin hallituksen nimeämät lentoliikenteen harjoittajat perivät kokonaan Euroopan yhteisön alueella tapahtuvasta kuljetuksesta sellaisen liitteessä 1 mainitun sopimuksen nojalla, johon sisältyy liitteessä 2 olevassa e kohdassa mainittu määräys, sovelletaan Euroopan yhteisön lainsäädäntöä.6 ARTIKLAYhteensopivuus kilpailusääntöjen kanssa1. Mikään liitteessä 1 luetelluissa sopimuksissa ei mahdollisista päinvastaisista määräyksistä huolimatta saa i) suosia sellaisia yritysten välillä tehtäviä sopimuksia, sellaisia yritysten yhteenliittymien päätöksiä tai sellaisia yhteisiä toimintatapoja, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat kilpailua, ii) vahvistaa tällaisten sopimusten, päätösten tai toimintatapojen vaikutuksia, tai iii) antaa yksityisille talouden toimijoille valtaa toimenpiteisiin, jotka estävät, vääristävät tai rajoittavat kilpailua.2. Liitteessä 1 lueteltujen sopimusten määräyksiä ei sovelleta, jos ne ovat ristiriidassa tämän artiklan 1 kohdan kanssa.7 ARTIKLASopimuksen liitteetTämän sopimuksen liitteet ovat sen erottamaton osa.8 ARTIKLATarkistaminen tai muuttaminenOsapuolet voivat milloin tahansa yhteisellä hyväksynnällä tarkistaa tai muuttaa tätä sopimusta.9 ARTIKLAVoimaantulo ja väliaikainen soveltaminen1. Tämä sopimus tulee voimaan päivänä, jona osapuolet ovat ilmoittaneet kirjallisesti toisilleen, että sopimuksen voimaan saattamisen edellyttämät sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen.2. Sen estämättä, mitä 1 kohdassa määrätään, sopimuspuolet sopivat soveltavansa sopimusta väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona sopimuspuolet ovat ilmoittaneet toisilleen tätä varten tarvittavien menettelyjen saattamisesta päätökseen.3. Jäsenvaltioiden ja Nepalin hallituksen väliset sopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät vielä ole tulleet voimaan tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä ja joita ei sovelleta väliaikaisesti, luetellaan liitteessä 1 olevassa b kohdassa. Tätä sopimusta sovelletaan kaikkiin tällaisiin sopimuksiin ja järjestelyihin, kun ne tulevat voimaan tai kun niitä sovelletaan väliaikaisesti.10 ARTIKLAVoimassaolon päättyminen1. Jos jokin liitteessä 1 mainittu sopimus irtisanotaan, kaikkien tämän sopimuksen määräysten, jotka liittyvät kyseiseen liitteessä 1 mainittuun sopimukseen, voimassaolo päättyy samaan aikaan.2. Jos kaikki liitteessä 1 mainitut sopimukset irtisanotaan, tämän sopimuksen voimassaolo päättyy samaan aikaan.TÄMÄN VAKUUDEKSI alla mainitut asianmukaisesti valtuutetut edustajat ovat allekirjoittaneet tämän sopimuksen.Tämä sopimus on tehty [...]ssa [...] kahtena kappaleena bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja Nepalin kielellä.EUROOPAN YHTEISÖN PUOLESTA: NEPALIN HALLITUKSEN PUOLESTA:LIITE 1Luettelo tämän sopimuksen 1 artiklassa tarkoitetuista sopimuksistaa) Nepalin hallituksen ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden väliset lentoliikennesopimukset, jotka on tehty, allekirjoitettu ja/tai joita sovelletaan väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä- Itävallan liittohallituksen ja Nepalin kuningaskunnan hallituksen lentoliikennesopimus, allekirjoitettu Kathmandussa 29 päivänä lokakuuta 1997, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Itävalta-sopimus’,- Luxemburgin suurherttuakunnan hallituksen ja Nepalin kuningaskunnan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Luxemburgissa 18 päivänä kesäkuuta 1999, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Luxemburg-sopimus’;- Alankomaiden kuningaskunnan ja Nepalin kuningaskunnan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Schipholin lentoasemalla 10 päivänä kesäkuuta 1998, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Alankomaat-sopimus’;- Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan hallituksen ja Nepalin kuningaskunnan hallituksen lentoliikennesopimus, tehty Kathmandussa 3 päivänä maaliskuuta 1994, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal – Yhdistynyt kuningaskunta -sopimus’;b) Nepalin hallituksen ja Euroopan yhteisön jäsenvaltioiden välillä parafoidut tai allekirjoitetut lentoliikennesopimukset ja muut järjestelyt, jotka eivät ole vielä tulleet voimaan ja joita ei sovelleta väliaikaisesti tämän sopimuksen allekirjoituspäivänä- Nepalin kuningaskunnan hallituksen ja Ranskan tasavallan hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu Kathmandussa 7 päivänä heinäkuuta 1998, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Ranska-sopimus’;- Saksan liittotasavallan hallituksen ja Nepalin kuningaskunnan hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu ja lisätty Bonnissa 26 päivänä heinäkuuta 2000 tehdyn pöytäkirjan liitteeksi 3, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Saksa-sopimus’;- Nepalin kuningaskunnan hallituksen ja Italian tasavallan hallituksen lentoliikennesopimus, parafoitu Kathmandussa 8 päivänä toukokuuta 1992, jäljempänä liitteessä 2 ’Nepal–Italia-sopimus’;LIITE 2Luettelo liitteessä 1 lueteltujen sopimusten artikloista, joihin viitataan tämän sopimuksen 2–6 artiklassaa) Jäsenvaltion tekemä nimeäminen:- Nepal–Itävalta-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Ranska-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Italia-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Luxemburg-sopimuksen 3 artikla- Nepal–Alankomaat-sopimuksen 5 artikla- Nepal – Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 4 artikla.b) Liikennöintilupien tai muiden lupien epääminen, peruuttaminen kokonaan tai tilapäisesti tai niiden rajoittaminen:- Nepal–Itävalta-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Ranska-sopimuksen 5 artikla- Nepal–Saksa-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Italia-sopimuksen 5 artikla- Nepal–Luxemburg-sopimuksen 4 artikla- Nepal–Alankomaat-sopimuksen 6 artikla- Nepal – Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 5 artikla.c) Turvallisuus:- Nepal–Itävalta-sopimuksen 8 artikla- Nepal–Ranska-sopimuksen 9 artikla- Nepal–Saksa-sopimuksen 14 artikla- Nepal–Italia-sopimuksen 10 artikla- Nepal–Luxemburg-sopimuksen 6 artikla- Nepal–Alankomaat-sopimuksen 10 artikla.d) Lentopolttoaineen verotus:- Nepal–Itävalta-sopimuksen 9 artikla- Nepal–Ranska-sopimuksen 12 artikla- Nepal–Saksa-sopimuksen 7 artikla- Nepal–Italia-sopimuksen 6 artikla- Nepal–Luxemburg-sopimuksen 8 artikla- Nepal–Alankomaat-sopimuksen 13 artikla- Nepal – Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 8 artikla.e) Kuljetustariffit Euroopan yhteisön sisällä:- Nepal–Itävalta-sopimuksen 12 artikla- Nepal–Ranska-sopimuksen 14 artikla- Nepal–Italia-sopimuksen 8 artikla- Nepal–Luxemburg-sopimuksen 10 artikla- Nepal–Alankomaat-sopimuksen 8 artikla- Nepal – Yhdistynyt kuningaskunta -sopimuksen 7 artikla.LIITE 3Luettelo tämän sopimuksen 2 artiklassa tarkoitetuista muista valtioistaa) Islannin tasavalta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)b) Liechtensteinin ruhtinaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)c) Norjan kuningaskunta (Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen nojalla)d) Sveitsin valaliitto (Euroopan yhteisön ja Sveitsin valaliiton välisen lentoliikennesopimuksen nojalla) [1] Neuvoston päätös 11323/03, tehty 5 päivänä kesäkuuta 2003 (luottamuksellinen asiakirja).[2] EUVL C [...], [...], s. [...].[3] EUVL C [...], [...], s. [...].[4] EUVL C [...], [...], s. [...].[5] EUVL C [...], [...], s. [...].


type: contracts

text:
 Anunţ juridic important
 |
 12008M/PRO/20
 Versiune consolidată a Tratatului privind Uniunea Europeană - PROTOCOALE - Protocolul (nr. 20) privind aplicarea anumitor aspecte ale articolului 26 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene în Regatul Unit şi în Irlanda
 Jurnalul Oficial 115 , 09/05/2008 p. 0293 - 0294
 PROTOCOLUL (nr. 20)PRIVIND APLICAREA ANUMITOR ASPECTE ALE ARTICOLULUI 26 DIN TRATATUL PRIVIND FUNCŢIONAREA UNIUNII EUROPENE ÎN REGATUL UNIT ŞI ÎN IRLANDAÎNALTELE PĂRŢI CONTRACTANTE,DORIND să clarifice anumite aspecte referitoare la Regatul Unit şi Irlanda,LUÂND ÎN CONSIDERARE existenţa, de mai mulţi ani, a unor acorduri speciale între Regatul Unit şi Irlanda privind călătoriile,AU CONVENIT cu privire la următoarele dispoziţii, care se anexează la Tratatul privind Uniunea Europeană şi la Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene:Articolul 1Sub rezerva articolelor 26 şi 77 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, a oricărei alte dispoziţii din tratatul respectiv sau din Tratatul privind Uniunea Europeană, a oricărei măsuri adoptate în temeiul acestor tratate sau a oricărui acord internaţional încheiat de către Uniune sau de către Uniune şi statele membre cu una sau mai multe ţări terţe, Regatul Unit are dreptul să exercite, la frontierele cu celelalte state membre, controalele pe care le consideră necesare asupra persoanelor care doresc să intre pe teritoriul său, pentru:(a) a verifica dacă cetăţenii statelor membre sau persoanele aflate în întreţinerea acestora care exercită drepturi conferite de dreptul Uniunii, precum şi cetăţenii altor state cărora le-au fost conferite astfel de drepturi printr-un acord care este obligatoriu pentru Regatul Unit, au drept de intrare pe teritoriul Regatului Unit; şi(b) a decide să acorde sau să nu acorde altor persoane permisiunea de a intra pe teritoriul Regatului Unit.Articolele 26 şi 77 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, orice altă dispoziţie din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană sau orice măsură adoptată în aplicarea tratatelor respective nu aduce în nici un fel atingere drepturilor Regatului Unit de a institui sau de a exercita astfel de controale. Trimiterile la Regatul Unit în prezentul articol includ teritoriile ale căror relaţii externe se află sub incidenţa responsabilităţii Regatului Unit.Articolul 2Regatul Unit şi Irlanda pot continua să încheie între ele acorduri privind circulaţia persoanelor pe teritoriile lor ("zona comună de călătorie"), respectând pe deplin drepturile persoanelor prevăzute la articolul 1 primul paragraf litera (a) din prezentul protocol. În consecinţă, atât timp cât aceste acorduri sunt în vigoare, dispoziţiile articolului 1 din prezentul protocol se aplică Irlandei în aceleaşi condiţii ca şi Regatului Unit. Articolele 26 şi 77 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, orice altă dispoziţie din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană, menţionate anterior, sau orice măsură adoptată în temeiul acestora nu aduc nici o atingere acordurilor respective.Articolul 3Celelalte state membre au dreptul să exercite astfel de controale la frontierele naţionale sau la orice punct de intrare pe teritoriul lor, asupra persoanelor care încearcă să intre pe teritoriul lor venind din Regatul Unit, sau din orice alt teritoriu ale cărui relaţii externe se află sub incidenţa responsabilităţii Regatului Unit în scopurile enunţate la articolul 1 din prezentul protocol, în măsura în care dispoziţiile articolului 1 din prezentul protocol se aplică ţării respective.Articolele 26 şi 77 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, orice altă dispoziţie din prezentul tratat sau din Tratatul privind Uniunea Europeană sau orice măsură adoptată în temeiul acestora nu aduce nici o atingere dreptului celorlalte state membre de a institui sau exercita astfel de controale.--------------------------------------------------


type: other

text:
Postanowienie (228)
 Prawo pomocy (242)
 Odrzucenie skargi (229)
 Dodatki mieszkaniowe (105)
 6219 Inne o symbolu podstawowym 621 (131)
 6210 Dodatek mieszkaniowy (57)
 6212 Równoważnik za brak lokalu mieszkalnego i za remont lokalu mieszkalnego (18)
 6213 Inne świadczenia finansowe związane z lokalem mieszkalnym (11)
 6214 Czynsze regulowane (4)
 II SA/Rz 169/13 - Postanowienie WSA w Rzeszowie z 2013-02-28
 Sprawa ze skargi na decyzję Komendanta Miejskiego Policji w przedmiocie cofnięcia uprawnienia do równoważnika pieniężnego
 IV SA/Wr 586/13 - Postanowienie WSA we Wrocławiu z 2013-10-30
 Skarga o wznowienie postępowania w sprawie zakończonej prawomocnym wyrokiem WSA we Wrocławiu sygn. akt IV SAB/Wr 68/13
 II SA/Wa 1434/13 - Postanowienie WSA w Warszawie z 2013-11-15
 Sprawa ze skargi na uchwałę Zarządu Dzielnicy [...] w przedmiocie wniosku o ponowne zawarcie umowy najmu zajmowanego lokalu mieszkalnego
 III SAB/Gd 83/13 - Postanowienie WSA w Gdańsku z 2013-11-26
 Sprawa ze skargi na bezczynność SKO w przedmiocie rozpatrzenia zażalenia na postanowienie o odmowie wydania zaświadczenia o samodzielności lokalu
 II SA/Wa 1073/13 - Postanowienie WSA w Warszawie z 2013-10-23
 Sprawa ze skargi na uchwałę Zarządu Dzielnicy [...] w przedmiocie zwrotu wniosku o zamianę zajmowanego lokalu na inny lokal w ramach mieszkaniowego zasobu [...]
 IV SA/Wr 173/13 - Postanowienie WSA we Wrocławiu z 2013-10-18
 Sprawa ze skargi na decyzję SKO we W. w przedmiocie odmowy stwierdzenia nieważności decyzji uchylającej decyzję w sprawie odmowy zmiany decyzji odmawiającej przyznania dodatku mieszkaniowego i umarzającej postępowanie pierwszej instancji w całości
 IV SO/Wr 17/10 - Postanowienie WSA we Wrocławiu z 2013-10-24
 Sprawa ze skargi Z.R. o stwierdzenie niezgodności z prawem prawomocnego postanowienia WSA we Wrocławiu odrzucającego wniosek Z. R. o wymierzenie Dyrektorowi Miejskiego Ośrodka Pomocy Społecznej we W. grzywny za nieprzekazanie skargi w trybie art. 54 § 2 ustawy - Prawo o postępowaniu przed sądami administracyjnymi
 IV SA/Wr 565/13 - Postanowienie WSA we Wrocławiu z 2013-11-20
 Sprawa ze skargi [...] o wznowienie postępowania sądowoadministracyjnego w sprawie zakończonej prawomocnym wyrokiem Wojewódzkiego sądu Administracyjnego we Wrocławiu sygn. akt IV SA/Wr 72/13
 IV SA/Wr 747/10 - Postanowienie WSA we Wrocławiu z 2013-10-28
 Sprawa ze skargi Z. R. o stwierdzenie niezgodności z prawem prawomocnego postanowienia WSA we Wrocławiu w przedmiocie postępowania Miejskiego Ośrodka Pomocy Społecznej we W. w związku z cofnięciem dodatku mieszkaniowego
 II SA/Wa 1164/13 - Postanowienie WSA w Warszawie z 2013-11-07
 Sprawa ze skargi na uchwałę Zarządu [...] W. w przedmiocie niewyrażenia zgody na zakwalifikowanie do umieszczenia na uzupełnieniu listy osób zakwalifikowanych do najmu lokalu w zakresie regulacji tytułu prawnego lokalu nr [...] przy ul. [...]


type: wikipedia

text:
Η Ηφαιστία είναι αρχαιολογικός τόπος στη Λήμνο.
 Οι ανασκαφές
 Οι πρώτες ανασκαφές στην Ηφαιστία έγιναν από τον Ιταλό αρχαιολόγο Αλεσσάντρο Ντέλλα Σέτα (Alessandro Della Seta), επικεφαλής της Ιταλικής Αρχαιολογικής Σχολής, από το 1926 ως το 1936. Έτσι ανακαλύφθηκε η μεγαλύτερη και αρχαιότερη -κατά τους ιστορικούς χρόνους- πόλη της Λήμνου (1000 π.Χ.-1200 μ.Χ.).
 Οι ανασκαφές έφεραν στο φως ιερό αφιερωμένο στη Μεγάλη Θεά Λήμνο, νεκροπόλεις, λουτρά, ένα μεγάλο οικοδόμημα - ανάκτορο, το οποίο μάλλον ήταν ο λαβύρινθος της Λήμνου που αναφέρει ο Πλίνιος, πηγάδια και θέατρο της ελληνιστικής περιόδου.
 Επίσης, έχουν βρεθεί πολλές κατοικίες, ένα ιερό και μια μεγάλη καμμένη νεκρόπολη, που ανήκαν σε ελληνικό πληθυσμό, ο οποίος κατοίκησε στο νησί από τον 8ο μέχρι τον 6ο αιώνα π.Χ. Το ιερό μοιάζει να καταστράφηκε στα τελευταία χρόνια του 6ου αιώνα.
 Βρέθηκαν πολλά όπλα, χρυσά αντικείμενα, πήλινα ειδώλια και αγγεία τοπικής τεχνοτροπίας. Σ' αυτά τα αγγεία η γεωμετρική απεικόνιση, συνοδεύεται από καμπύλες μορφές, παράδοση κρητο-μυκηναϊκή που διατηρείται στο νησί μέχρι σχετικά αργά, δημιουργώντας μια τέχνη γεμάτη ζωντάνια και κίνηση. Μερικά θραύσματα αγγείων φέρουν την γραφή στην λημνιακή γλώσσα, ίδια με αυτή της Στήλης των Καμινίων, που αποδίδεται στους Πελασγούς.
 Τα αντικείμενα που βρέθηκαν μαρτυρούν τις εμπορικές σχέσεις της πόλης με τα νησιά του Αιγαίου και με περιοχές της Μακεδονίας. Αγγεία πρωτοκορινθιακά και αττικά, μελανόμορφα, μιλούν για τις σχέσεις της πόλης με την ηπειρωτική Ελλάδα.
 Το σημαντικότερο μνημείο που έχει έρθει στο φως με τις ανασκαφές μέχρι σήμερα είναι το θέατρο. Κτισμένο στη βορειοανατολική πλευρά της χερσονήσου της Παλαιόπολης, στο στενότερο σημείο της και στην πλαγιά ενός χαμηλού λόφου, επιτρέπει στο θεατή που βρίσκεται στο κοίλο, να αναπαύσει το βλέμμα του απέναντι, στη χαμηλή οροσειρά Καστροβούνι, που ορίζει από τα νότια την πεδιάδα. Η κατασκευή του θεάτρου διήλθε διαφορετικές οικοδομικές φάσεις. Το αρχαιότερο θέατρο θα πρέπει να ήταν ορθογώνιο, με ξύλινα καθίσματα για τους θεατές. Στο τέλος του 6ου ή στις αρχές του 5ου αιώνα π.Χ. η ορθογώνια κατασκευή καταλάμβανε ολόκληρη την κεντρική κερκίδα του μεταγενέστερου λίθινου θεάτρου.
 Η κατασκευή του λίθινου θεάτρου της Ηφαιστίας, που κατατάσσεται μεταξύ των αρχαιότερων του ελληνικού κόσμου, τοποθετείται στο τέλος του 5ου ή τις αρχές του 4ου αιώνα π.Χ. Στην πρωιμότερη φάση του λίθινου θεάτρου ανήκουν η ορχήστρα, σε τέλειο και πλήρη κύκλο διαμέτρου 12,40 μ. και το κατώτερο τμήμα του κοίλου με δέκα σειρές εδωλίων. Στη δεύτερη, νεότερη φάση του λίθινου θεάτρου, το κοίλο μεγάλωσε και έγινε υψηλότερο. Στην πλαγιά του λόφου, πάνω στα λείψανα του αρχαιότερου ξύλινου θεάτρου κτίστηκε το "επιθέατρο". Οι επίσημοι και οι πολίτες κάθονταν στις πρώτες σειρές των εδωλίων του θεάτρου. Για τις σειρές αυτές χρησιμοποιήθηκαν μεγάλες ορθογώνιες πλάκες από πωρόλιθο των λατομείων της Ηφαιστίας. Αντίθετα, τα έδρανα του επιθεάτρου, όπου κάθονταν οι γυναίκες και οι δούλοι, ήταν κτισμένα από φτηνότερα υλικά, μικρές και μεγάλες πλάκες από σχιστόλιθο και ασβεστόλιθο της περιοχής.
 Από τον 3ο αιώνα π.Χ. στο θέατρο προστέθηκε το προσκήνιο, που αναπτύχθηκε σε βάρος της ορχήστρας. Κατά τους πρώιμους ρωμαϊκούς χρόνους το προσκήνιο κατέλαβε το νοτιότερο τμήμα της ορχήστρας, για να διευρυνθεί ο χώρος της σκηνής, αφού το επίκεντρο των δρώμενων είχε μεταφερθεί πλέον από την ορχήστρα στη σκηνή.
 Ιστορία
 Η Ηφαιστία ήταν μία από τις δύο πόλεις-κράτη της αρχαίας Λήμνου και, σύμφωνα με τα ανασκαφικά και ιστορικά δεδομένα, η μεγάλη ακμή της διήρκεσε από τον 7ο έως τον 1ο αιώνα π.Χ. Αποτελούσε την έδρα της αρχαιοελληνικής θρησκείας στο νησί. Προστάτης της πόλης ήταν ο θεός Ήφαιστος, στον οποίο οφείλει το όνομά της. Νομίσματα που βρέθηκαν εδώ και παριστάνουν έναν αναμμένο δαυλό στη μία τους όψη, αποδεικνύουν ότι τελούνταν γιορτές προς τιμή του θεού Ηφαίστου, τα λεγόμενα "Ηφαίστεια".
 Η αρχαία πόλη καταλάμβανε ολόκληρη τη χερσόνησο της Παλαιόπολης, στον κόλπο του Πουρνιά. Ήταν σημαντικό λιμάνι, κτισμένη από τους Πελασγούς πάνω σε μία χερσόνησο που βρέχεται γύρω-γύρω από θάλασσα σχηματίζοντας δύο φυσικά λιμάνια, που χρησιμοποιούνταν ανάλογα με τον καιρό.
 Μετά την κατάκτηση του νησιού από τους Αθηναίους ο πληθυσμός της ελαττώθηκε, σύμφωνα με τον Ηρόδοτο. Πραγματικά, υπάρχουν πολυάριθμοι τάφοι με αττικά αγγεία και ο πιο παλιός υπολογίζεται στο πρώτο μισό του 5ου αιώνα. Υπάρχουν και άλλοι μεταγενέστεροι τάφοι που φθάνουν μέχρι τη ρωμαϊκή εποχή. Ανάμεσα στα ελληνικά κτίσματα σημειώνουμε το θέατρο, κατασκευασμένο αρχικά, πιθανώς στην ελληνιστική περίοδο και τροποποιημένο στη ρωμαϊκή.
 Άλλα κτίσματα που βρέθηκαν, όπως εκκλησίες και κατοικίες, μαρτυρούν για τη σπουδαιότητα αυτής της πόλης στη βυζαντινή περίοδο. Από τον 4ο αιώνα μ.Χ. αποτελεί έδρα επισκόπου. Ο επίσκοπος Ηφαιστίας Λήμνου Στρατήγιος πήρε μέρος στην Α ́ Οικουμενική Σύνοδο της Νικαίας.
 Στην παρακμή και στην πλήρη εγκατάλειψη της Ηφαιστίας συνετέλεσαν δύο λόγοι: Πρώτον, η φυσική καταστροφή του λιμανιού, λόγω των διαδοχικών προσχώσεων από τα νερά της βροχής και δεύτερον η επικράτηση του χριστιανισμού γύρω στο 2ο με 3ο αιώνα. Οι χριστιανοί μη μπορώντας να ακολουθήσουν με άνεση τη θρησκεία τους, αναζήτησαν νέα έδρα στον Κότζινο, η ακμή του οποίου επέσπευσε την ερήμωση της Ηφαιστίας.
 Φεστιβάλ Αρχαίας Ηφαιστίας
 Από το 2010 το αρχαίο θέατρο της Ηφαιστίας δόθηκε για παραστάσεις στο κοινό. Έκτοτε κάθε καλοκαίρι στο χώρο του θεάτρου πραγματοποιούνται θεατρικές παραστάσεις, δρώμενα και συναυλίες, στο πλαίσιο του "Φεστιβάλ Αρχαίας Ηφαιστίας", που διοργανώνει ο Δήμος Λήμνου. Ξεκίνησε δειλά με μια θεατρική παράσταση και σταδιακά εξελίχθηκε σε κανονικό φεστιβάλ, φιλοξενώντας ποιοτικές εκδηλώσεις πολιτισμού.
 Παραστάσεις-Συναυλίες
 2010
 "Οιδίπους Τύραννος" του Σοφοκλή, σκηνοθεσία: Σπύρος Ευαγγελάτος, ηθοποιοί: Κωνσταντίνος Μαρκουλάκης, Καρυοφυλλιά Καραμπέτη.
 2011
 "Μικρά Διονύσια", του Κρατικού Θεάτρου Βορείου Ελλάδος, σκηνοθεσία: Γιάννης Ρήγας - Γρηγόρης Καραντινάκης, σύνθεση κειμένων: Κ.Χ. Μύρης.
 2012
 "Ιππής" του Αριστοφάνη, σκηνοθεσία: Σταμάτης Φασουλής, ηθοποιοί: Πέτρος Φιλιππίδης, Γιάννης Ζουγανέλης.
 2013
 "Γιοι και Κόρες", κείμενο-σκηνοθεσία: Γ. Καλαβριανός.
 "Μήδεια" του Ευριπίδη, σκηνοθεσία: Φ. Κανακάρης.
 Συναυλία Αλκίνοου Ιωαννίδη με μικρό μουσικό σύνολο.
 2014
 Συναυλία Βασίλη Λέκκα και Νανάς Μπινοπούλου.
 "Φιλτάτη Φιλόξενος Λήμνος", σκηνοθεσία: Ευριπίδης Λασκαρίδης, Ομάδα Θεάτρου ΩΣΜΩΣΙΣ.
 "Η γυναίκα της Ζάκυθος" του Δ. Σολωμού, σκηνοθεσία: Δήμος Αβδελιώδης, ηθοποιός: Όλια Λαζαρίδου.
 "Goλfω Director’s Cut" του Σπύρου Περεσιάδη, σκηνοθεσία: Σίμος Κακάλας, Εταιρεία Θεάτρου Χώρος.
 2015
 "Women in War", Σύγχρονη Όπερα, Lemnos Gallipoli Project (ελληνικά, αγγλικά, τουρκικά). Μουσική Τάσος Ιωαννίδης, λιμπρέτο Deborah Parsons, σκηνοθεσία Αλκίνοος Τσιλιμίδος, πρωταγωνιστές: Caitlin Spears, Berna Anil, Ειρήνη Τζανετουλάκου.
 Δες επίσης
 Πολιόχνη
 Καβείριο Λήμνου
 Κουκονήσι
 Πηγές
 Cdrom Επαρχείου Λήμνου: "Λήμνος αγαπημένη".
 "ΛΗΜΝΟΣ: Ιστορική & Πολιτιστική Κληρονομιά", εκδ. Γ. Κωνσταντέλλης, 2010.
 Αγλαία Αρχοντίδου και Λεωνίδας Σουχλερής, Αρχαίο Θέατρο Ηφαιστίας (Υπουργείο Πολιτισμού και Τουρισμού, Κ ́ Εφορεία Προϊστορικών και Κλασικών Αρχαιοτήτων, Λήμνος 2011).
 Φεστιβάλ Αρχαίας Ηφαιστίας στη Λήμνο.
 Αρχαιολογικοί τόποι στη Λήμνο
 Πόλεις της αρχαίας Λήμνου
 Θεατρικά φεστιβάλ


type: caselaw

text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/56
 Caingean arna tabhairt an 19 Aibreán 2022 – an Pholainn v an Coimisiún
 (Cás T-200/22)
 (2022/C 237/75)
 Teanga an cháis: an Pholainnis
 Páirtithe
 Iarratasóir: Poblacht na Polainne (ionadaí: B. Majczyna, i gcáil Gníomhaire)
 Cosantóir: an Coimisiún Eorpach
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann an t-iarratasóir ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 Cinntí an Choimisiúin Eorpaigh atá sna litreacha dar dátaí an 7 Feabhra 2022, an 8 Feabhra 2022, an 16 Márta 2022 agus an 31 Márta 2022, i ndáil leis na méideanna is infhaighte a fhritháireamh trí íocaíochtaí pionósacha laethúil a d’fhorchuir Leas-Uachtarán na Cúirte Breithiúnais an 20 Meán Fómhair 2021 (Poblacht na Seice v an Pholainn) maidir leis an tréimhse ón 20 Meán Fómhair 2021 go dtí an 17 Eanáir 2022 a chur ar neamhní;
 —
 a ordú don Choimisiún Eorpach na costais a íoc.
 Saincheisteanna dlí agus príomhargóintí.
 Mar thaca leis an gcaingean, maíonn an t-iarratasóir dhá saincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí lena n-éilítear easpa inniúlachta an Choimisiúin agus sárú ar Airteagail 101 agus 102 de Rialachán (AE, Euratom) 2018/1046 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle, (1) arna léamh i gcomhar le hAirteagal 98 den Rialachán sin, mar thoradh ar an nós imeachta um méideanna is infhaighte a aisghabháil trí fhritháireamh, in ainneoin nach ann do na méideanna sin a thuilleadh. Áitíonn an t-iarratasóir nach raibh aon bhunús dlí ag an gCoimisiún na cinntí atá faoi chonspóid a ghlacadh ós rud é, mar thoradh ar an gcomhaontú maidir le réiteach a tugadh i gcrích idir rialtais na Polainne agus na Seice, de bharr go ndearna an dá pháirtí aon éileamh a tharscaoileadh agus gur baineadh Cás C-121/21 (2) ó chlár na Cúirte Breithiúnais, nach raibh éifeacht chúlghabhálach ag ordú an 20 Meán Fómhair 2021 a thuilleadh.
 2.
 An dara saincheist dlí lena n-éilítear sárú ar Airteagal 296 CFAE, comh maith le hAirteagail 41(2)(c) agus 47 den Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh, toisc gan ráiteas cúiseanna leordhóthanach a bheith sna cinntí atá faoi chonspóid. Áitíonn an t-iarratasóir, agus na cinntí atá faoi chonspóid á nglacadh, gur mhainnigh an Coimisiún ráiteas cúiseanna a chur ar fáil, mar a cheanglaítear leis an gConradh agus le cásdlí na Cúirte Breithiúnais, ag féachaint do bhunús dlí an nós imeachta um na méideanna is infhaighte a aisghabháil arna dhéanamh trí bhíthin na gcinntí sin.
 (1) Rialachán (AE, Euratom) 2018/1046 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 18 Iúil 2018 maidir leis na rialacha airgeadais is infheidhme maidir le buiséad ginearálta an Aontais, lena leasaítear Rialacháin (AE) Uimh. 1296/2013, (AE) Uimh. 1301/2013, (AE) Uimh. 1303/2013, (AE) Uimh. 1304/2013, (AE) Uimh. 1309/2013, (AE) Uimh. 1316/2013, (AE) Uimh. 223/2014, (AE) Uimh. 283/2014, agus Cinneadh Uimh. 541/2014/AE agus lena n-aisghairtear Rialachán (AE, Euratom) Uimh. 966/2012 (IO L 193, 30.7.2018, lch. 1).
 (2) Ordú an 4 Feabhra 2022, Poblacht na Seice v an Pholainn (mianach Turów), C-121/21, neamhfhoilsithe, EU:C:2022:82


text:
 30.3.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 92/35
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 12/2006
 ze dne 27. ledna 2006,
 kterým se mění příloha XX (Životní prostředí) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha XX Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 107/2005 ze dne 8. července 2005 (1).
 (2)
 Rozhodnutí Komise 2005/338/ES ze dne 14. dubna 2005, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství službám v kempech (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Rozhodnutí Komise 2005/341/ES ze dne 11. dubna 2005, kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství osobním počítačům (3), by mělo být začleněno do Dohody.
 (4)
 Rozhodnutí Komise 2005/342/ES ze dne 23. března 2005, kterým se stanoví revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství mycím prostředkům pro ruční mytí nádobí (4), by mělo být začleněno do Dohody.
 (5)
 Rozhodnutí Komise 2005/343/ES ze dne 11. dubna 2005, kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství přenosným počítačům (5), by mělo být začleněno do Dohody.
 (6)
 Rozhodnutí Komise 2005/344/ES ze dne 23. března 2005, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení (6), by mělo být začleněno do Dohody.
 (7)
 Rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005, kterým se mění rozhodnutí 2000/45/ES, 2001/405/ES, 2001/688/ES, 2002/255/ES a 2002/747/ES, aby se prodloužila platnost ekologických kritérií pro udělení ekoznačky Společenství některým výrobkům (7), by mělo být začleněno do Dohody.
 (8)
 Rozhodnutí Komise 2005/360/ES ze dne 26. dubna 2005, kterým se stanoví ekologická kritéria a příslušné požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství mazivům (8), by mělo být začleněno do Dohody.
 (9)
 Rozhodnutí Komise 2002/747/ES ze dne 9. září 2002, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství žárovkám a kterým se mění rozhodnutí 1999/568/ES (9), by mělo být začleněno do Dohody.
 (10)
 Rozhodnutím 2005/341/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 2001/686/ES (10), které je začleněno do Dohody a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (11)
 Rozhodnutím 2005/342/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 2001/607/ES (11), které je začleněno do Dohody a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (12)
 Rozhodnutím 2005/343/ES se zrušuje rozhodnutí Komise 2001/687/ES (12), které je začleněno do Dohody a které by se proto mělo v Dohodě zrušit.
 (13)
 Rozhodnutí Komise 94/924/ES (13), 94/925/ES (14), 1999/568/ES (15), 1999/10/ES (16), 96/304/ES (17), 96/337/ES (18), 1999/554/ES (19), 2000/40/ES (20), 98/634/ES (21) a 1999/179/ES (22), která jsou začleněna do Dohody, již nejsou v platnosti a měla by se proto v Dohodě zrušit.
 (14)
 Od vstupu rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 123/2003 (23) v platnost by měla být v Dohodě zrušena směrnice Rady 90/313/EHS (24).
 (15)
 Kapitola I přílohy XX Dohody by měla být přečíslována vzhledem k tomu, že systém se již dostává na hranici svých možností.
 (16)
 Je vhodné restrukturalizovat kapitolu I přílohy XX Dohody a seskupit všechny akty týkající se ekoznaček pod jedním nadpisem,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Znění kapitoly I přílohy XX Dohody se mění podle přílohy tohoto rozhodnutí.
 Článek 2
 Směrnice Rady 90/313/EHS bude v Dohodě zrušena, jakmile vstoupí rozhodnutí Smíšeného výboru EHP č. 123/2003 v platnost.
 Článek 3
 Znění rozhodnutí 2005/338/ES, 2005/341/ES, 2005/342/ES, 2005/343/ES, 2005/344/ES, 2005/384/ES, 2005/360/ES a 2002/747/ES v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 28. ledna 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (25).
 Článek 5
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 27. ledna 2006.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 R. WRIGHT
 (1) Úř. věst. L 306, 24.11.2005, s. 45.
 (2) Úř. věst. L 108, 29.4.2005, s. 67.
 (3) Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 1.
 (4) Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 9.
 (5) Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 35.
 (6) Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 42.
 (7) Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20.
 (8) Úř. věst. L 118, 5.5.2005, s. 26.
 (9) Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 44.
 (10) Úř. věst. L 334, 18.12.2001, s. 35.
 (11) Úř. věst. L 334, 18.12.2001, s. 34.
 (12) Úř. věst. L 242, 12.9.2001, s. 11.
 (13) Úř. věst. L 364, 31.12.1994, s. 24.
 (14) Úř. věst. L 364, 31.12.1994, s. 32.
 (15) Úř. věst. L 216, 14.8.1999, s. 18.
 (16) Úř. věst. L 5, 9.1.1999, s. 77.
 (17) Úř. věst. L 116, 11.5.1996, s. 30.
 (18) Úř. věst. L 128, 29.5.1996, s. 24.
 (19) Úř. věst. L 210, 10.8.1999, s. 16.
 (20) Úř. věst. L 13, 19.1.2000, s. 22.
 (21) Úř. věst. L 302, 12.11.1998, s. 31.
 (22) Úř. věst. L 57, 5.3.1999, s. 31.
 (23) Úř. věst. L 331, 18.12.2003, s. 50.
 (24) Úř. věst. L 158, 23.6.1990, s. 56.
 (25) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.
 PŘÍLOHA
 Znění kapitoly I přílohy XX Dohody se nahrazuje tímto:
 „1a.
 385 L 0337: Směrnice Rady 85/337/EHS ze dne 27. června 1985 o posuzování vlivů některých veřejných a soukromých záměrů na životní prostředí (Úř. věst. L 175, 5.7.1985, s. 40), ve znění:
 —
 397 L 0011: směrnice Rady 97/11/ES ze dne 3. března 1997 (Úř. věst. L 73, 14.3.1997, s. 5).
 1b.
 32003 L 0004: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/4/ES ze dne 28. ledna 2003 o přístupu veřejnosti k informacím o životním prostředí a o zrušení směrnice Rady 90/313/EHS (Úř. věst. L 41, 14.2.2003, s. 26).
 1ba.
 390 L 0313: Směrnice Rady 90/313/ES ze dne 7. června 1990 o svobodě přístupu k informacím o životním prostředí (Úř. věst. L 158, 23.6.1990, s. 56).
 1c.
 391 L 0692: Směrnice Rady 91/692/EHS ze dne 23. prosince 1991, kterou se normalizují a racionalizují zprávy o provádění některých směrnic týkajících se životního prostředí (Úř. věst. L 377, 31.12.1991, s. 48).
 Pro účely Dohody se směrnice upravuje takto:
 Ustanovení směrnice se vztahují pouze na směrnice uvedené v Dohodě o EHP.
 Lichtenštejnsko uvede v účinnost opatření, která jsou pro něj nezbytná pro dosažení souladu se směrnicí, od 1. července 1996.
 1ca.
 394 D 0741: Rozhodnutí Komise 91/741/ES ze dne 24. října 1994 o dotaznících pro zprávy členských států o provádění některých směrnic v odvětví odpadů (provádění směrnice Rady 91/692/EHS) (Úř. věst. L 296, 17.11.1994, s. 42).
 1cb.
 397 D 0622: Rozhodnutí Komise 97/622/ES ze dne 27. května 1997 o dotaznících pro zprávy členských států o provádění některých směrnic v odvětví odpadů (provádění směrnice Rady 91/692/EHS) (Úř. věst. L 256, 19.9.1997, s. 13).
 1d.
 396 D 0511: Rozhodnutí Komise 96/511/ES ze dne 29. července 1996 o dotaznících podle směrnic Rady 80/779/EHS, 82/884/EHS, 84/360/EHS a 85/203/EHS (Úř. věst. L 213, 22.8.1996, s. 16).
 1e.
 393 R 1836: Nařízení Rady (EHS) č. 1836/93 ze dne 29. června 1993 o dobrovolné účasti průmyslových podniků v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (Úř. věst. L 168, 10.7.1993, s. 1), ve znění opravy v Úř. věst. L 247, 5.10.1993, s. 28.
 1ea.
 32001 R 0761: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 ze dne 19. března 2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (Úř. věst. L 114, 24.4.2001, s. 1), ve znění:
 —
 1 03 T: Aktu o podmínkách přistoupení České republiky, Estonské republiky, Kyperské republiky, Lotyšské republiky, Litevské republiky, Maďarské republiky, Republiky Malta, Polské republiky, Republiky Slovinsko a Slovenské republiky a o úpravách smluv, na nichž je založena Evropská unie, přijatého dne 16. dubna 2003 (Úř. věst. L 236, 23.9.2003, s. 33).
 Pro účely Dohody se nařízení upravuje takto:
 a)
 V příloze I části A se do seznamu národních normalizačních úřadů doplňují nové položky, které znějí:
 ‚IS
 :
 IST (Staðlaráð Íslands)
 N
 :
 NSF (Norges Standardiseringsforbund)‘
 b)
 V příloze IV odst. 2 se do tabulky doplňují nové položky, které znějí:
 ‚islandština:
 »Sannprófuð umhverfisstjórnun«
 »Fullgiltar upplýsingar«
 norština:
 »Kontrollert miljøledelsessystem«
 »Bekreftet informasjon« ‘.
 1eaa.
 32001 D 0681: Rozhodnutí Komise 2001/681/ES ze dne 7. září 2001 o zásadách provádění nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 761/2001 o dobrovolné účasti organizací v systému řízení podniků a auditu z hlediska ochrany životního prostředí (EMAS) (Úř. věst. L 247, 17.9.2001, s. 24).
 1f.
 396 L 0061: Směrnice Rady 96/61/ES ze dne 24. září 1996 o integrované prevenci a omezování znečištění (Úř. věst. L 257, 10.10.1996, s. 26).
 Použijí se přechodná ustanovení uvedená v přílohách aktu o přistoupení ze dne 16. dubna 2003, pokud jde o Lotyšsko (příloha VIII, kapitola 10, oddíl D, bod 2), Polsko (příloha XII, kapitola 13, oddíl D, bod 1), Slovinsko (příloha XIII, kapitola 9, oddíl C) a Slovensko (příloha XIV, kapitola 9, oddíl D, bod 2).
 1fa.
 32000 D 0479: Rozhodnutí Komise 2000/479/ES ze dne 17. července 2000 o vytvoření Evropského registru emisí znečišťujících látek (EPER) podle článku 15 směrnice Rady 96/61/ES o integrované prevenci a omezování znečištění (IPPC) (Úř. věst. L 192, 28.7.2000, s. 36).
 1fb.
 399 D 0391: Rozhodnutí Komise 1999/391/ES ze dne 31. května 1999 o dotazníku ke směrnici Rady 96/61/ES o integrované prevenci a omezování znečištění (IPPC) (provádění směrnice Rady 91/692/EHS) (Úř. věst. L 148, 15.6.1999, s. 39), ve znění:
 —
 32003 D 0241: rozhodnutí Komise 2003/241/ES ze dne 26. března 2003 (Úř. věst. L 89, 5.4.2003, s. 17).
 1g.
 32001 L 0042: Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2001/42/ES ze dne 27. června 2001 o posuzování vlivů některých plánů a programů na životní prostředí (Úř. věst. L 197, 21.7.2001, s. 30).
 Pro účely Dohody se směrnice upravuje takto:
 a)
 Ustanovení čl. 3 odst. 2 písm. b) směrnice se nepoužije.
 b)
 V příloze I (Informace uvedené v čl. 5 odst. 1) písm. d) směrnice se zrušují slova ‚jako jsou oblasti stanovené podle směrnic 79/409/EHS a 92/43/EHS‘.
 Ekoznačky
 2a.
 32000 R 1980: Nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1980/2000 ze dne 17. července 2000 o revidovaném systému Společenství pro udělování ekoznačky (Úř. věst. L 237, 21.9.2000, s. 1).
 2aa.
 394 D 0010: Rozhodnutí Komise 94/10/ES ze dne 21. prosince 1993 o vzorovém formuláři pro oznámení rozhodnutí o udělení ekoznačky Společenství (Úř. věst. L 7, 11.1.1994, s. 17).
 2ab.
 32000 D 0728: Rozhodnutí Komise 2000/728/ES ze dne 10. listopadu 2000, kterým se stanovují poplatky za podání žádosti a roční poplatky za ekoznačku Společenství (Úř. věst. L 293, 22.11.2000, s. 18).
 2ac.
 32000 D 0729: Rozhodnutí Komise 2000/729/ES ze dne 10. listopadu 2000 o vzorové smlouvě o podmínkách používání ekoznačky Společenství (Úř. věst. L 293, 22.11.2000, s. 20).
 2ad.
 32000 D 0730: Rozhodnutí Komise 2000/730/ES ze dne 10. listopadu 2000, kterým se zřizuje Výbor Evropské unie pro ekoznačku a stanovuje jeho jednací řád (Úř. věst. L 293, 22.11.2000, s. 24).
 2ae.
 32000 D 0731: Rozhodnutí Komise 2000/731/ES ze dne 10. listopadu 2000, kterým se stanovuje jednací řád Konzultačního fóra revidovaného systému Společenství pro udělování ekoznačky (Úř. věst. L 293, 22.11.2000, s. 31).
 2b.
 32000 D 0045: Rozhodnutí Komise 2000/45/ES ze dne 17. prosince 1999, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělení ekoznačky Společenství pračkám (Úř. věst. L 16, 21.1.2000, s. 73), ve znění:
 —
 32003 D 0240: rozhodnutí Komise 2003/240/ES ze dne 24. března 2003 (Úř. věst. L 89, 5.4.2003, s. 16),
 —
 32005 D 0384: rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005 (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20).
 2c.
 32001 D 0689: Rozhodnutí Komise 2001/689/ES ze dne 28. srpna 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství myčkám nádobí (Úř. věst. L 242, 12.9.2001, s. 23).
 2d.
 32001 D 0688: Rozhodnutí Komise 2001/688/ES ze dne 28. srpna 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství pomocným půdním látkám a pěstebním substrátům (Úř. věst. L 242, 12.9.2001, s. 17), ve znění:
 —
 32005 D 0384: rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005 (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20).
 2e.
 32003 D 0200: Rozhodnutí Komise 2003/200/ES ze dne 14. února 2003, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělení ekoznačky Společenství pracím prostředkům a kterým se mění rozhodnutí 1999/476/ES (Úř. věst. L 76, 22.3.2003, s. 25).
 2f.
 32002 D 0371: Rozhodnutí Komise 2002/371/ES ze dne 15. května 2002, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství textilním výrobkům a kterým se mění rozhodnutí 1999/178/ES (Úř. věst. L 133, 18.5.2002, s. 29).
 2g.
 32002 D 0231: Rozhodnutí Komise 2002/231/ES ze dne 18. března 2002, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství obuvi a kterým se mění rozhodnutí 1999/179/ES (Úř. věst. L 77, 20.3.2002, s. 50).
 2h.
 32003 D 0031: Rozhodnutí Komise 2003/31/ES ze dne 29. listopadu 2002, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství mycím prostředkům do myček nádobí a kterým se mění rozhodnutí 1999/427/ES (Úř. věst. L 9, 15.1.2003, s. 11).
 2i.
 32001 D 0405: Rozhodnutí Komise 2001/405/ES ze dne 4. května 2001, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství výrobkům z hedvábného papíru (Úř. věst. L 142, 29.5.2001, s. 10), ve znění:
 —
 32005 D 0384: rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005 (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20).
 2j.
 32002 D 0255: Rozhodnutí Komise 2002/255/ES ze dne 25. března 2002, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství televizním přijímačům (Úř. věst. L 87, 4.4.2002, s. 53), ve znění:
 —
 32005 D 0384: rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005 (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20).
 2k.
 32002 D 0272: Rozhodnutí Komise 2002/272/ES ze dne 25. března 2002, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství tvrdým podlahovým krytinám (Úř. věst. L 94, 11.4.2002, s. 13).
 2l.
 32003 D 0121: Rozhodnutí Komise 2003/121/ES ze dne 11. února 2003, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství vysavačům (Úř. věst. L 47, 21.2.2003, s. 56).
 2m.
 32003 D 0287: Rozhodnutí Komise 2003/287/ES ze dne 14. dubna 2003, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství ubytovacím službám pro turisty (Úř. věst. L 102, 24.4.2003, s. 82).
 2n.
 32004 D 0669: Rozhodnutí Komise 2004/669/ES ze dne 6. dubna 2004, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělení ekoznačky Společenství chladničkám a kterým se mění rozhodnutí 2000/40/ES (Úř. věst. L 306, 2.10.2004, s. 16).
 2o.
 32002 D 0747: Rozhodnutí Komise 2002/747/ES ze dne 9. září 2002, kterým se stanovují revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství žárovkám a kterým se mění rozhodnutí 1999/568/ES (Úř. věst. L 242, 10.9.2002, s. 44), ve znění:
 —
 32005 D 0384: rozhodnutí Komise 2005/384/ES ze dne 12. května 2005 (Úř. věst. L 127, 20.5.2005, s. 20).
 2p.
 32005 D 0338: Rozhodnutí Komise 2005/338/ES ze dne 14. dubna 2005, kterým se stanovují ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství službám v kempech (Úř. věst. L 108, 29.4.2005, s. 67).
 2q.
 32005 D 0341: Rozhodnutí Komise 2005/341/ES ze dne 11. dubna 2005, kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství osobním počítačům (Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 1).
 2r.
 32005 D 0342: Rozhodnutí Komise 2005/342/ES ze dne 23. března 2005, kterým se stanoví revidovaná ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství mycím prostředkům pro ruční mytí nádobí (Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 9).
 2s.
 32005 D 0343: Rozhodnutí Komise 2005/343/ES ze dne 11. dubna 2005, kterým se stanovují ekologická kritéria a související požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství přenosným počítačům (Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 35).
 2t.
 32005 D 0344: Rozhodnutí Komise 2005/344/ES ze dne 23. března 2005, kterým se stanoví ekologická kritéria pro udělování ekoznačky Společenství univerzálním čisticím prostředkům a čisticím prostředkům pro hygienická zařízení (Úř. věst. L 115, 4.5.2005, s. 42).
 2u.
 32005 D 0360: Rozhodnutí Komise 2005/360/ES ze dne 26. dubna 2005, kterým se stanoví ekologická kritéria a příslušné požadavky na posuzování a ověřování pro udělení ekoznačky Společenství mazivům (Úř. věst. L 118, 5.5.2005, s. 26).“


text:
 8.2.2014
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 39/28
 Arrêt du Tribunal de la fonction publique (1e chambre) du 12 décembre 2013 — CH/Parlement
 (Affaire F-129/12) (1)
 (Fonction publique - Assistants parlementaires accrédités - Résiliation anticipée du contrat - Demande d’assistance - Harcèlement moral)
 2014/C 39/52
 Langue de procédure: le français
 Parties
 Partie requérante: CH (Bruxelles, Belgique) (représentants: L. Levi, C. Bernard-Glanz et A. Tymen, avocats)
 Partie défenderesse: Parlement européen (représentants: S. Alves et E. Taneva, agents)
 Objet de l’affaire
 La demande d’annuler la décision de licenciement de la requérante et la décision de rejet de sa demande d’assistance visant à la reconnaissance d’un harcèlement moral ainsi qu’une demande indemnitaire.
 Dispositif de l’arrêt
 1)
 La décision du Parlement européen, du 19 janvier 2012, résiliant le contrat d’assistant parlementaire accrédité de CH est annulée.
 2)
 La décision du Parlement européen, du 15 mars 2012, rejetant la demande d’assistance de CH du 22 décembre 2011 est annulée.
 3)
 Le Parlement européen est condamné à payer à CH la somme de 50 000 euros.
 4)
 Le Parlement européen supporte ses propres dépens et est condamné à supporter les dépens exposés par CH.
 (1) JO C 26 du 26.01.2013, p. 73.


text:
Il Gran Premio motociclistico di Svezia è stato il decimo appuntamento del motomondiale 1987. Si è svolto l'8 e il 9 agosto sul circuito di Anderstorp e vi hanno gareggiato le classi 125, 250 e 500 oltre alla classe sidecar.
 Le vittorie nelle tre gare in singolo disputate sono state di Wayne Gardner in 500, Anton Mang in 250 e Fausto Gresini in 125, mentre tra i sidecar si è imposto l'equipaggio Rolf Biland/Kurt Waltisperg.
 Al termine della gara è stato assegnato matematicamente un titolo iridato: l'equipaggio composto da Steve Webster e Tony Hewitt si è aggiudicato il mondiale dei sidecar.
 Classe 500
 Per l'australiano Wayne Gardner quello in Svezia è il quinto successo della stagione, cosa che fa aumentare anche il suo vantaggio in classifica generale, ora di 19 punti su Randy Mamola (giunto al terzo posto in questa gara) e di 29 punti su Eddie Lawson (secondo nella gara).
 Arrivati al traguardo
 Ritirati
 Classe 250
 La gara di questa classe, disputata al sabato, ha visto la sesta vittoria stagionale del pilota tedesco Anton Mang che ha preceduto i due piloti italiani Luca Cadalora e Loris Reggiani. Dato che l'altro pilota tedesco Reinhold Roth non ha ottenuto punti, Mang è tornato in testa alla classifica provvisoria del campionato con 9 punti di vantaggio su Roth e 40 sullo spagnolo Sito Pons.
 Arrivati al traguardo
 Ritirati
 Non qualificati
 Classe 125
 Ormai, dopo l'ottava vittoria consecutiva della stagione, all'italiano Fausto Gresini basta un solo punto nelle ultime tre gare che mancano al termine della stagione per laurearsi campione mondiale; ha infatti 44 punti di vantaggio sul compagno di squadra Bruno Casanova giunto al secondo posto della gara.
 Sul terzo gradino del podio quello che è anche al terzo posto nella classifica generale, l'altro italiano Domenico Brigaglia.
 Da registrare anche l'esordio nelle gare del motomondiale per Taru Rinne, una delle poche donne che si sono cimentate in queste competizioni; la sua prima presenza si è conclusa con un ritiro in gara.
 Arrivati al traguardo
 Ritirati
 Classe sidecar
 Nella penultima gara stagionale il secondo posto è sufficiente a Steve Webster e Tony Hewitt per conquistare il primo titolo nel motomondiale. I campioni uscenti Egbert Streuer-Bernard Schnieders, secondi in classifica, chiudono in 12a posizione a causa di problemi tecnici. La vittoria è di Rolf Biland-Kurt Waltisperg, che rimontano dopo una brutta partenza e duellano con Webster-Hewitt, fino a toccarsi nelle ultime fasi, al punto che i britannici tagliano il traguardo con danni alla carena del loro sidecar.
 Nel mondiale Webster ha 87 punti, seguono Streuer a 63, Michel a 60 e Biland a 53.
 Arrivati al traguardo (posizioni a punti)
 Note
 Collegamenti esterni