type: legislation

text:
 23.7.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 238/43
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/1081
 z dne 22. julija 2020
 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepa v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (1) (v nadaljnjem besedilu: osnovna uredba), in zlasti člena 18 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 1. POSTOPEK
 1.1 Veljavni ukrepi
 (1)
 Komisija je maja 2014 z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 471/2014 (2) (v nadaljnjem besedilu: prvotna preiskava) uvedla dokončne protisubvencijske izravnalne dajatve na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: Kitajska ali LRK).
 (2)
 Trenutno veljavne individualne izravnalne dajatve znašajo od 3,2 % do 17,1 %. Za vse druge družbe velja dajatev na ravni države v višini 17,1 % (v nadaljnjem besedilu: veljavni ukrepi).
 (3)
 Komisija je maja 2014 v ločenem postopku uvedla tudi protidampinške dajatve, ki znašajo od 0,4 % do 36,1 % (3). Po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije je avgusta 2015 spremenila protidampinške ukrepe z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2015/1394 (4).
 1.2 Začetek pregleda zaradi izteka ukrepa
 (4)
 Po objavi obvestila o bližnjem izteku veljavnih izravnalnih ukrepov (5) je združenje EU ProSun Glass (v nadaljnjem besedilu: vložnik), ki predstavlja več kot 25 % celotne proizvodnje solarnega stekla v Uniji, 13. februarja 2019 zahtevalo začetek pregleda zaradi izteka ukrepa (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za pregled). Trdilo je, da bi iztek prvotnih ukrepov verjetno povzročil nadaljevanje ali ponovitev subvencioniranja in nadaljevanje ali ponovitev škode industriji Unije.
 (5)
 Komisija je v skladu s členom 10(7) osnovne uredbe pred začetkom postopka uradno obvestila vlado Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: kitajska vlada), da je prejela pravilno dokumentiran zahtevek za pregled. Komisija je kitajsko vlado povabila na posvetovanja, katerih cilj je bil pojasniti položaj v zvezi z vsebino zahtevka za pregled in se medsebojno sporazumeti o rešitvi. Kitajska vlada je sprejela vabilo na posvetovanja, ki so se nato izvedla 10. maja 2019. Na posvetovanjih sporazumna rešitev ni bila dosežena. Sodelovanje kitajske vlade se je končalo.
 (6)
 Komisija je 14. maja 2019 z obvestilom, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije (6) (v nadaljnjem besedilu: obvestilo o začetku), napovedala začetek pregleda zaradi izteka veljavnih izravnalnih ukrepov v skladu s členom 18 osnovne uredbe.
 1.3 Preiskava
 1.3.1 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom in obravnavano obdobje
 (7)
 Obdobje preiskave v zvezi s pregledom (v nadaljnjem besedilu: OPP) je zajemalo obdobje od 1. januarja 2018 do 31. decembra 2018. Proučitev trendov, pomembnih za oceno verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve škode, je zajela obdobje od 1. januarja 2015 do konca OPP (v nadaljnjem besedilu: obravnavano obdobje).
 1.3.2 Zainteresirane strani
 (8)
 Komisija je v obvestilu o začetku vse zainteresirane strani pozvala k sodelovanju v preiskavi. Zlasti je vzpostavila stik z vložnikom, znanimi proizvajalci v Uniji, znanimi proizvajalci izvozniki iz LRK, znanimi nepovezanimi uvozniki, uporabniki izdelka, ki se pregleduje, v Uniji in organi LRK.
 (9)
 Vse zainteresirane strani so bile pozvane, naj v roku, navedenem v obvestilu o začetku, izrazijo svoja stališča ter predložijo informacije in dokaze. Imele so tudi možnost, da pisno zahtevajo zaslišanje pred preiskovalnimi službami Komisije in/ali pooblaščencem za zaslišanje v trgovinskih postopkih (v nadaljnjem besedilu: pooblaščenec za zaslišanje).
 (10)
 Eden od proizvajalcev Unije je zahteval, naj njegovo ime ostane zaupno, ker bi sodelovanje skupine družb, katere del je, v postopku lahko vplivalo na poslovanje skupine na Kitajskem in ker se je bal, da bi stranke, vključene v to preiskavo, sprejele povračilne ukrepe. Komisija je proučila zahtevo. Menila je, da zgolj navzočnost skupine na Kitajskem pomeni abstraktno nevarnost in ne zadostuje, da bi lahko pomenila konkretno nevarnost povračilnih ukrepov. Službam Komisije ni bil predložen noben konkreten dokaz v zvezi s tem. Poleg tega nobena poslovna dejavnost skupine na Kitajskem ni bila povezana izrecno s poslovanjem v zvezi s solarnim steklom. Na podlagi tega je Komisija sklenila, da bo zahtevo zavrnila.
 (11)
 Družba se je v zvezi s to zadevo obrnila na pooblaščenca za zaslišanje. Pooblaščenec za zaslišanje je potrdil sklep Komisije o zavrnitvi, ker je menil, da je zahteva za anonimnost temeljila na predpostavkah o morebitnih povračilnih ukrepih in ne na dejanskih nevarnostih za družbo ali skupino, in ker družba ni predložila nobenih novih dejstev ali informacij, ki bi utemeljevali spremembo predhodnega sklepa.
 (12)
 Več strani je zahtevalo zaslišanje pred službami Komisije. Zaslišanje med službami Komisije in vzorčenima proizvajalcema Unije je potekalo 9. januarja 2020. Zaslišanje z družbama REC Group in Solitek ter združenjem EU ProSun, ki predstavlja več uporabnikov, je potekalo 11. februarja 2020. Na zaslišanjih so bile obravnavane trditve različnih strani, ki so podrobneje opisane v oddelkih 4 do 6 o škodi oziroma interesu Unije.
 1.3.3 Vzorčenje
 (13)
 Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da bo morda izbrala vzorec zainteresiranih strani v skladu s členom 27 osnovne uredbe.
 1.3.3.1 Vzorčenje proizvajalcev Unije
 (14)
 Komisija je v obvestilu o začetku navedla, da je začasno izbrala vzorec dveh proizvajalcev Unije. Vzorec je izbrala na podlagi največjega obsega proizvodnje in prodaje podobnega izdelka, ki bi ga bilo mogoče v razpoložljivem času ustrezno preiskati. Vključeval je dva proizvajalca Unije, ki sta predstavljala več kot 80 % proizvodnje izdelka, ki se pregleduje, v Uniji. Komisija je zainteresirane strani pozvala, naj predložijo pripombe glede začasnega vzorca. Vložnik je z edino pripombo, ki jo je predložil, podprl vzorec. Vzorec je reprezentativen za industrijo Unije. Vključuje naslednji družbi:
 —
 Saint-Gobain Glassolutions Isolierglass-Center GmbH (družba Saint Gobain Solar),
 —
 Interfloat in GMB Glasmanufaktur Brandenburg GmbH (skupina Interfloat).
 1.3.3.2 Vzorčenje uvoznikov
 (15)
 Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje potrebno, in da bi v tem primeru lahko izbrala vzorec, je nepovezane uvoznike pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku, in jih povabila k sodelovanju pri tej preiskavi.
 (16)
 Sodeloval ni noben nepovezani uvoznik iz Unije.
 1.3.3.3 Vzorčenje proizvajalcev izvoznikov iz LRK
 (17)
 Da bi se lahko Komisija odločila, ali je vzorčenje v zvezi s proizvajalci izvozniki potrebno, in da bi lahko v tem primeru izbrala vzorec, je vse znane proizvajalce izvoznike iz LRK pozvala, naj zagotovijo informacije, določene v obvestilu o začetku. Poleg tega je predstavništvo Ljudske republike Kitajske pri Evropski uniji pozvala, naj opredeli morebitne druge proizvajalce izvoznike, ki bi bili lahko zainteresirani za sodelovanje v preiskavi, in/ali z njimi vzpostavi stik.
 (18)
 V roku se ni javila nobena družba iz LRK. Ena družba se je javila z zamudo, vendar nazadnje ni sodelovala.
 (19)
 Zato je Komisija z verbalno noto z dne 24. maja 2019 obvestila organe LRK, da namerava pri proučevanju nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe. Organi LRK na verbalno noto niso odgovorili.
 1.3.4 Vprašalniki in preveritveni obiski
 (20)
 Komisija je poslala vprašalnike kitajski vladi in dvema vzorčenima proizvajalcema Unije. Kitajska vlada ni predložila izpolnjenega vprašalnika. Oba vzorčena proizvajalca Unije sta predložila izpolnjena vprašalnika.
 (21)
 Komisija je brez poseganja v uporabo člena 28 osnovne uredbe preverila vse informacije, ki so bile po njenem mnenju potrebne za ugotovitev verjetnosti nadaljevanja ali ponovitve subvencioniranja in škode ter za ugotovitev interesa Unije. Preveritveni obiski so bili opravljeni v prostorih dveh vzorčenih proizvajalcev Unije.
 1.3.5 Nadaljnji postopek
 (22)
 Komisija je 26. maja 2020 razkrila bistvena dejstva in premisleke, na podlagi katerih je nameravala ohraniti veljavne izravnalne dajatve. Za vse strani je bil določen rok, v katerem so lahko predložile pripombe k razkritju. Pripombe sta predložila vložnik EU ProSun in združenje predelovalne industrije Unije na področju fotonapetostnih sistemov, tj. Evropski svet proizvajalcev solarnih izdelkov(ESMC).
 (23)
 Komisija je obravnavala pripombe zainteresiranih strani in jih ustrezno upoštevala. Zaslišanje med službami Komisije in združenjem EU ProSun je potekalo 9. junija 2020.
 2. IZDELEK, KI SE PREGLEDUJE, IN PODOBNI IZDELEK
 2.1 Izdelek, ki se pregleduje
 (24)
 Izdelek, ki se pregleduje, je solarno steklo iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7007 19 80 (oznake TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 in 7007198085), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (v nadaljnjem besedilu: izdelek, ki se pregleduje; splošno imenovan solarno steklo).
 (25)
 Solarno steklo ima lahko vzorec ali je brez njega, prozorno površino ali površino, po kateri se razprši svetloba, ali različno obdelane robove. Različni vzorci so lahko na obeh straneh stekla ali samo na eni strani. Solarno steklo je lahko obdelano z vrtanjem, mogoče pa je tudi tiskanje na steklo, na primer z barvami za keramiko. Površina stekla se lahko obdela z različnimi tehnologijami. Najpogostejša je protiodbojna plast, ki se nanese pred postopkom kaljenja ali po njem. Pri drugih tehnologijah se lahko solarno steklo premaže s tankimi funkcionalnimi plastmi, zaradi katerih bolje prepušča sončno energijo, je samočistilno, odbija umazanijo ali pa ima večjo trdoto.
 (26)
 Solarno steklo je eden od sestavnih delov za izdelavo fotonapetostnih modulov in tankoslojnih fotonapetostnih modulov iz kristalnega silicija za proizvodnjo električne energije ter ravnih kolektorjev za fototermalno energijo, ki se uporabljajo na primer za ogrevanje vode. Uporablja se lahko tudi pri gradnji rastlinjakov (tako imenovano vrtnarsko steklo ali steklo za rastlinjake).
 2.2 Podobni izdelek
 (27)
 Kot je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, imajo solarno steklo, ki ga proizvaja in prodaja industrija Unije v Uniji, solarno steklo, ki se proizvaja in prodaja na domačem trgu LRK, ter solarno steklo, uvoženo v Unijo iz LRK, enake osnovne fizikalne in kemijske lastnosti ter enako končno uporabo. Zato se ti izdelki štejejo za podobne izdelke v smislu člena 2(c) osnovne uredbe.
 3. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVITVE SUBVENCIONIRANJA
 (28)
 Komisija je v skladu s členom 18 osnovne uredbe in kot je navedeno v obvestilu o začetku, najprej proučila, ali obstaja verjetnost, da se bo subvencioniranje po izteku obstoječih ukrepov nadaljevalo ali ponovilo.
 3.1 Uvod: stanje kitajske industrije solarnega stekla
 (29)
 V 13. petletnem načrtu za nacionalni gospodarski in družbeni razvoj LRK (v nadaljnjem besedilu: 13. petletni načrt), ki zajema obdobje 2016–2020 in s tem OPP, je poudarjena strateška vizija kitajske vlade za izboljšanje in spodbujanje ključnih industrij, kot je industrija sončne energije. 13. petletni načrt je naslednik 12. petletnega načrta, v katerem je bila industrija solarnega stekla potrjena kot ključno področje za razvoj proizvodnje.
 (30)
 V poglavju 30 13. petletnega načrta je navedena zaveza kitajske vlade „[gradnji] sodobnega energetskega sistema“. Zlasti oddelek 1 navedenega poglavja vsebuje trdne dokaze, da kitajska vlada industrijo solarnega stekla še vedno obravnava kot spodbujano industrijo. V oddelku 1 je dejansko navedeno, da bo „[kitajska vlada] še naprej spodbujala razvoj [...] fotonapetostne sončne energije“ in da bo „[kitajska vlada] izboljšala podporne politike za proizvodnjo električne energije iz [...] sončne [...] energije“. Poleg tega se bo v okviru projektov za energetski razvoj optimiziral „razvoj [...] fotonapetostne sončne energije v severni, severovzhodni in severozahodni regiji ter na obalnih območjih“. Ti kratki odlomki kažejo, da kitajska vlada še vedno podpira tudi industrijo solarnega stekla, ki je nujna za razvoj industrije sončne energije.
 (31)
 V 13. načrtu o gradbenih materialih so navedene tudi različne vrste stekla, vključno s kremenovim steklom in izdelki z visoko stopnjo čistosti, visokozmogljivim večnamenskim prevlečenim steklom, pripravljalno tehnologijo za električno/termokromatsko steklo ter pripravljalno tehnologijo za steklene izdelke s fotonapetostno in fototermalno strukturo in funkcijo.
 (32)
 Kitajska vlada je leta 2018 objavila nove regulativne ukrepe za fotonapetostne naprave, tj. obvestilo o proizvodnji fotovoltaične sončne energije iz leta 2018 (imenovano tudi „politika 531“, ker je bila razglašena 31. maja 2018), ki ohranja sicer nekoliko manjše subvencije. Kitajska vlada je v okviru te politike znatno zmanjšala letno kvoto nove solarne zmogljivosti, ki je upravičena do državnih subvencij.
 (33)
 Zeleni razvoj se spodbuja tudi v strategiji Made in China 2025. Ta strategija podpira steklo, ki je zlasti vključeno v katalog iz leta 2016 o razvoju „štirih ključnih“ industrij (Made in China 2025), in sicer v poglavju 9 „Novi materiali“, pododdelek II „Ključni osnovni materiali“: pod številko 24 so navedeni materiali na osnovi stekla, pod številko 29 pa kremenovo steklo in izdelki z visoko stopnjo čistosti.
 (34)
 Poleg tega je v „Sklepu št. 40 državnega sveta o razglasitvi in izvajanju začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture“ (ki se skupaj s priloženimi „začasnimi določbami o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture“ imenuje „sklep št. 40“) navedeno, da bo kitajska vlada dejavno podpirala razvoj nove energetske industrije in pospešila razvoj sončne energije (7); s sklepom se vsem finančnim institucijam nalaga, naj kreditno podporo zagotavljajo le „spodbujanim“ projektom, in obljubljeno je izvajanje „drugih politik ugodnosti za spodbujane projekte“ (8).
 (35)
 Poleg tega „Sklep št. 9 državnega sveta o razglasitvi in izvajanju glavnega kataloga o prilagajanju industrijske strukture“ (v nadaljnjem besedilu: sklep št. 9) kitajsko vlado in javne agencije „dejavno spodbuja“ k „usmerjanju razvoja ustreznih industrij in optimizaciji nadgradnje industrijske strukture“. V točki 12(2) sklepa št. 9 je posebej navedeno, naj se spodbuja proizvodnja „ultra čistega plavljenega stekla za industrijo sončne energije“. Ta sklep, ki je veljal do leta 2020, je bil leta 2019 nadomeščen s „Sklepom št. 29 komisije za nacionalni razvoj in reforme o razglasitvi in izvajanju glavnega kataloga o prilagajanju industrijske strukture (izdaja iz leta 2019)“, ki v točki 12(2) vsebuje enako navedbo.
 (36)
 Ne nazadnje, nacionalni okvir za srednje- in dolgoročne znanosti in tehnološki razvoj (obdobje 2006–2020), ki zajema OPP, napoveduje, da bo „na prvo mesto postavil finance politike“, „spodbujal finančne institucije k dodeljevanju preferenčne kreditne podpore velikim nacionalnim projektom znanstvene in tehnološke industrializacije“, „spodbujal finančne institucije k izboljšanju in krepitvi finančnih storitev za visokotehnološke družbe“ ter „izvajal preferenčne davčne politike za spodbujanje razvoja visokotehnoloških družb“. Ker se vsaj nekateri proizvajalci izvozniki solarnega stekla štejejo za „visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo“, ta nacionalni okvir dodatno potrjuje status industrije solarnega stekla kot spodbujane industrije.
 (37)
 Kitajska vlada industrijo solarnega stekla še vedno šteje za industrijo, ki jo je treba spodbujati.
 3.2 Nesodelovanje in uporaba razpoložljivih dejstev v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe
 (38)
 Kot je navedeno v oddelku 1.3.3.3, se je Komisiji (z zamudo) javil le en proizvajalec izvoznik, ki pa se je nazadnje odločil, da ne bo sodeloval. Zato je Komisija uporabila razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe.
 (39)
 Komisija je 14. junija 2019 poslala vprašalnik kitajski vladi in jo obvestila o nesodelovanju proizvajalcev izvoznikov. Vprašalnik je vključeval tudi posebna vprašanja za Kitajsko izvozno-uvozno banko in družbo China Export & Credit Insurance Corporation (v nadaljnjem besedilu: družba Sinosure). Poleg tega je bila kitajska vlada pozvana, naj dodatek posreduje bankam, navedenim v pritožbi, in drugim finančnim institucijam, za katere ve, da zagotavljajo posojila kitajskim proizvajalcem solarnega stekla, ki so bili vključeni v prvotno preiskavo.
 (40)
 Komisija na navedene zahteve ni prejela odgovora kitajske vlade, Kitajske izvozno-uvozne banke ali družbe Sinosure. Zato je Komisija z verbalno noto z dne 24. julija 2019 obvestila kitajsko vlado, da namerava v zvezi z informacijami, ki jih je zahtevala od kitajske vlade, Kitajske izvozno-uvozne banke in družbe Sinosure ter zadevnih finančnih institucij, uporabiti razpoložljiva dejstva v skladu s členom 28(1) osnovne uredbe. Obvestila jo je, da je lahko ugotovitev na podlagi razpoložljivih dejstev manj ugodna.
 (41)
 V zvezi s tem ni prejela nobene pripombe. Komisija je menila, da je treba v skladu s členom 28 osnovne uredbe za katero koli ugotovitev glede nadaljevanja subvencijskih praks Kitajske v industriji solarnega stekla uporabiti razpoložljiva dejstva.
 (42)
 Zato je Komisija za svojo analizo uporabila vsa dejstva, ki jih je imela na voljo, zlasti:
 —
 zahtevek za pregled zaradi izteka ukrepa na podlagi člena 18 osnovne uredbe, ki je bil Evropski komisiji predložen 13. februarja 2019 (v nadaljnjem besedilu: zahtevek za pregled),
 —
 ugotovitve iz prvotne preiskave,
 —
 ugotovitve zadnjih protisubvencijskih preiskav, ki jih je Komisija izvedla v zvezi s spodbujanimi industrijami na Kitajskem, na primer na področju električnih koles (9) (v nadaljnjem besedilu: preiskava o električnih kolesih), nekaterih vrst jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi (10) (v nadaljnjem besedilu: pregled zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi), nekaterih vrst premazanega finega papirja (v nadaljnjem besedilu: pregled zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste premazanega finega papirja) (11), pnevmatik za tovornjake (v nadaljnjem besedilu: preiskava o pnevmatikah) (12) ali vroče valjanega jekla (v nadaljnjem besedilu: preiskava o vroče valjanih ploščatih izdelkih) (13),
 —
 Delovni dokument služb Komisije o znatnem izkrivljanju konkurence v gospodarstvu LRK za namene preiskav v zvezi z instrumenti trgovinske zaščite (v nadaljnjem besedilu: poročilo o Kitajski) (14).
 3.3 Subvencije in programi subvencij, proučeni v sedanji preiskavi
 (43)
 Komisija je proučila, ali se je subvencioniranje nadaljevalo, tako da je analizirala, ali je imela industrija solarnega stekla še naprej korist od subvencij, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi.
 (44)
 Komisija se je glede na ugotovitve iz tega oddelka, ki potrjujejo obstoj nadaljnjega subvencioniranja v zvezi s subvencijami, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, odločila, da vseh drugih subvencij, ki naj bi obstajale po trditvah vložnika, ni treba preiskati. Če Komisija ugotovi, da obstajajo dokazi o nadaljnjem subvencioniranju v skladu s členom 18 osnovne uredbe, ni treba določiti točnega zneska subvencioniranja.
 (45)
 Po razkritju zainteresiranim stranem niso bile prejete nobene pripombe.
 3.3.1 Neposreden prenos sredstev (15)
 3.3.1.1 Preferenčno posojanje in obrestne mere
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (46)
 Komisija je v prvotni preiskavi (16) sklenila, da so državne banke ali banke, v katerih ima država obvladujoči delež v smislu delničarstva, pri čemer se obe vrsti navajata kot državne komercialne banke, javni organi v smislu člena 2(b) osnovne uredbe. Poleg tega je sklenila, da se s členom 34 zakona LRK o komercialnih bankah (v nadaljnjem besedilu: zakon o bančništvu) od bank LRK zahteva, naj posojilno dejavnost izvajajo v skladu s potrebami nacionalnega gospodarstva. Sklenila je tudi, da imata sklep št. 9 in sklep št. 40 zakonsko moč ter da morajo banke v skladu z njima zagotoviti kreditno podporo za spodbujane industrije. Na podlagi tega je Komisija sklenila, da državne komercialne banke dodeljujejo finančne prispevke v skladu s členom 3(1)(a)(i) osnovne uredbe.
 (47)
 Komisija je sklenila tudi, da se člen 34 zakona o bančništvu uporablja za zasebne banke na Kitajskem (17). Zato o strategiji posojil državnih komercialnih bank in zasebnih bank nazadnje odloča kitajska vlada. Na podlagi tega je Komisija ugotovila, da kitajska vlada zasebnim bankam zaupa ali ukaže, naj dodeljujejo finančne prispevke v smislu člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, tako da spodbujanim industrijam zagotavljajo posojila.
 (48)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo (18) ugotovila, da kitajska vlada namenja preferenčna posojila omejenemu številu industrij, vključno z industrijo solarnega stekla. Sklenila je, da je to razvidno iz 12. petletnega načrta in sklepa št. 40. Ugotovila je, da so finančni prispevki, ki so jih dodelile državne komercialne banke in zasebne banke na podlagi pooblastila ali ukaza v skladu s členom 34 zakona o bančništvu, specifični v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe.
 (49)
 Nazadnje je Komisija opozorila, da posojila v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe prinašajo prejemniku ugodnost, kolikor so dodeljena pod pogoji, ugodnejšimi od tistih, ki bi jih prejemnik dejansko lahko pridobil na trgu (19). Komisija je po uporabi razpoložljivih dejstev sklenila, da je to dejansko veljalo.
 (50)
 Stopnja subvencioniranja, ugotovljena v prvotni preiskavi za preferenčna posojila vzorčenim proizvajalcem izvoznikom solarnega stekla, je znašala od 0 % do 6,2 %, stopnja nesodelujočih družb pa 6,2 %.
 (b)
 Nadaljevanje programov subvencioniranja
 (51)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (20) predložil dokaze o tem, da so bili kitajski proizvajalci solarnega stekla še naprej upravičeni do preferenčnih posojil in obrestnih mer, ki so bile pod tržnimi obrestnimi merami in so jim jih zagotavljale domače kitajske banke. V 13. petletnem načrtu je solarno steklo spodbujana industrija (21), zato je Komisija sklenila, da morajo državne komercialne banke in zasebne banke kitajski industriji solarnega stekla v skladu s členom 34 zakona o bančništvu še naprej zagotavljati preferenčno financiranje.
 (52)
 Vložnik je predložil dokaze o tem, da so državne komercialne banke še naprej javni organi na podlagi preskusa, ki ga je določil pritožbeni organ (22), saj opravljajo vladne funkcije in pri tem izvajajo vladna pooblastila. Natančneje, vložnik se je skliceval na ugotovitve iz preiskave o električnih kolesih (23) in pregleda zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste premazanega finega papirja (24), ki potrjujejo stališče Komisije iz prvotne preiskave.
 (53)
 Zahtevek za pregled je vseboval tudi dokaze, da zasebnim bankam pri določanju posojil še vedno zaupa naloge ali ukazuje kitajska vlada, saj tudi te banke spadajo na področje uporabe člena 34 zakona o bančništvu. Vložnik je citiral nedavno preiskavo o električnih kolesih, pri kateri je Komisija navedla, da 13. petletnega načrta ni mogoče šteti za „zgolj spodbudo“ in da je država „vsem finančnim institucijam (vključno z zasebnimi finančnimi institucijami), ki na Kitajskem poslujejo pod nadzorom komisije bančnih regulatorjev Kitajske, zaupala ali ukazala v smislu prve alinee člena 3(1)(a)(iv) osnovne uredbe, naj izvajajo vladne politike in industriji električnih koles zagotavljajo posojila po preferenčnih obrestnih merah“ (25).
 (54)
 Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je v tej zvezi predložil vložnik in se nanašajo na sedanje razmere v kitajskem bančnem sistemu.
 (55)
 Poleg tega so nedavni pregled zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi (26), preiskava o pnevmatikah (27), preiskava o vroče valjanih ploščatih izdelkih (28) in poročilo o Kitajski (29) potrdili sklep, da bi bilo treba državne komercialne banke obravnavati kot javne organe, ki zagotavljajo preferenčno financiranje na podlagi člena 34 zakona o bančništvu, zasebnim organom pa je zaupano ali ukazano popolnoma enako ravnanje.
 (c)
 Ugodnost
 (56)
 Vložnik je v Prilogi 23 k zahtevku za pregled navedel primer kitajskega proizvajalca izvoznika solarnega stekla, ki so mu bila glede na njegova pol(letna) poročila zagotovljena preferenčna posojila. Poleg tega je bilo v drugih javno dostopnih letnih poročilih proizvajalcev izvoznikov navedeno, da so bila tudi njim zagotovljena preferenčna posojila (30).
 (57)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v OPP. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala, zato se šteje, da je ostala nad stopnjo de minimis.
 (d)
 Specifičnost
 (58)
 Zadevni program subvencioniranja je bil še vedno specifičen v smislu člena 4(2)(a) in (b) osnovne uredbe, pri čemer se upošteva, da se pravni položaj ni spremenil in da kitajska vlada še naprej spodbuja industrijo solarnega stekla (31).
 (e)
 Sklep
 (59)
 Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so proizvajalci izvozniki v OPP še naprej prejemali preferenčna posojila kot subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
 3.3.1.2 Nepovratna sredstva in ad hoc subvencije
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (60)
 Komisija je v prvotni preiskavi (32) sklenila, da so vzorčene družbe od različnih vladnih organov na več ravneh oblasti prejele znatna enkratna nepovratna sredstva, zaradi česar so prejele ugodnost v OP. Ta nepovratna sredstva so družbe prejele od nacionalnih, pokrajinskih, mestnih, deželnih ali okrajnih vladnih organov, pri čemer se zdi, da so bila vsa specifična za zadevne družbe ali specifična v smislu lokacije ali vrste industrije.
 (61)
 Kitajska vlada ni predložila dodatnih informacij o teh enkratnih nepovratnih sredstvih in je odklonila udeležbo pri posvetovanjih v zvezi s tem. Zato je Komisija na podlagi zbranih dokazov o prejemu teh nepovratnih sredstev s strani vzorčenih družb in zaradi neobstoja katerih koli drugih informacij sklenila, da so bila ta nepovratna sredstva neposredno prenesena sredstva, ki so prejemnikom zagotovila ugodnost, torej subvencije v smislu člena 3(1)(a)(i) in 3(2) osnovne uredbe.
 (62)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo navedla, da so bila nepovratna sredstva specifična v smislu člena 4(2)(a) in 4(3) osnovne uredbe, saj so bila očitno omejena na nekatere družbe ali posebne projekte v določenih regijah. Navedla je tudi, da ni dokazov, da so nepovratna sredstva del krovnega subvencijskega programa, in da ne izpolnjujejo zahtev glede nespecifičnosti iz člena 4(2)(b) osnovne uredbe.
 (63)
 Stopnja subvencioniranja, v prvotni preiskavi ugotovljena za nepovratna sredstva, dodeljena vzorčenim proizvajalcem izvoznikom solarnega stekla, je znašala od 1,1 % do 3,0 %, stopnja nesodelujočih družb pa 3,0 %.
 (b)
 Nadaljevanje programov subvencioniranja
 (64)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (33) predložil dokaze, da so bili proizvajalci izvozniki solarnega stekla še naprej upravičeni do nepovratnih sredstev in ad hoc subvencij.
 (65)
 Vložnik se je najprej skliceval na poročilo trgovinskega predstavnika Združenih držav, v katerem je opredeljena vloga pokrajinskih in lokalnih vlad pri izvajanju industrijske politike Kitajske z usmerjanjem subvencij v sektorje s presežno zmogljivostjo. Vložnik trdi, da je sektor solarnega stekla prav tak sektor (34).
 (66)
 Vložnik je navedel primere ad hoc subvencioniranja, pri čemer se je skliceval na določene vrstice v revidiranih letnih poročilih več proizvajalcev izvoznikov. Pokazalo se je, da so se vladna nepovratna sredstva, ki jih je en proizvajalec izvoznik solarnega stekla prejel v OPP, povečala za 2,68 milijona RMB, tako da so bila v končni bilanci vladna nepovratna sredstva v višini približno 550 milijonov RMB. Podobno je drug proizvajalec izvoznik solarnega stekla poročal o povečanju vladnih nepovratnih sredstev v OPP za 14 milijonov RMB.
 (67)
 Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled. Glede na dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, se je torej pokazalo, da so se nepovratna sredstva in ad hoc subvencije za proizvajalce izvoznike solarnega stekla v okviru spodbujane industrije (35) v OPP nadaljevali. Ta nepovratna sredstva in ad hoc subvencije pomenijo neposredni prenos sredstev v smislu člena 3(1)(a)(i) osnovne uredbe.
 (c)
 Ugodnost
 (68)
 Vložnik je v Prilogi 23 k zahtevku za pregled navedel primere kitajskih proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla, ki so jim bili glede na njihova pol(letna) poročila zagotovljeni nepovratna sredstva in ad hoc subvencije.
 (69)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala.
 (d)
 Specifičnost
 (70)
 Zadevna nepovratna sredstva in ad hoc subvencije so še vedno specifični v smislu člena 4(2)(a) in (b) osnovne uredbe, saj nič ne izpodbija razpoložljivega dejstva, da je Komisija za ta nepovratna sredstva v prvotni preiskavi ugotovila, da so specifična.
 (e)
 Sklep
 (71)
 Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so proizvajalci izvozniki v OPP še naprej prejemali nepovratna sredstva in ad hoc subvencije kot subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi.
 3.3.2 Opuščeni prihodek
 3.3.2.1 Preferenčne davčne politike za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (72)
 Komisija je v prvotni preiskavi (36) sklenila, da se je za nekatere vzorčene družbe, vendar ne vse, izkazalo, da so imele korist od preferenčnih davčnih politik za družbe, ki so priznane kot „visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo“. Komisija je ugotovila, da je bilo to odvisno od izpolnjevanja nekega sklopa meril, pri čemer je bil družbam, ki so ta merila izpolnjevale, namesto standardne 25-odstotne davčne stopnje odobren znižani 15-odstotni davek na dohodek družb.
 (73)
 Komisija je kot pravno podlago tega programa določila:
 —
 člen 28(2) zakona o davku na dohodek podjetij iz leta 2008 (v nadaljnjem besedilu: zakon o davku na dohodek podjetij),
 —
 upravne ukrepe za določanje visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo (Guo Ke Fa Huo (2008) št. 172),
 —
 člen 93 predpisov o izvajanju zakona o davku na dohodek podjetij in
 —
 obvestilo državne davčne uprave o vprašanjih v zvezi s plačilom davka na dohodek podjetij s strani visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo (Guo Shui Han (2008) št. 985).
 (74)
 Komisija je to davčno shemo opredelila kot prihodek vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Nato je sklenila, da preferenčne davčne politike za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, zagotavljajo upravičencem ugodnost, enako davčnemu prihranku.
 (75)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo sklenila, da je subvencija specifična v skladu s členom 4(2)(a) osnovne uredbe, saj je omejena na družbe, ki prejmejo certifikat visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo ter izpolnjujejo vse zahteve iz upravnih ukrepov iz leta 2008. Ugotovljeno je bilo tudi, da se upravičenost do teh davčnih ugodnosti ne dodeljuje samodejno in da ne obstajajo objektivna merila, ki bi bila določena v zakonodaji ali bi jih določil organ, ki odloča o dodelitvi. Komisija je ugotovila, da je upravičenost odvisna od certifikata visokotehnološkega podjetja in podjetja z novo tehnologijo, izdanega po diskrecijskem postopku.
 (76)
 Stopnja subvencioniranja, v prvotni preiskavi ugotovljena za proizvajalce izvoznike solarnega stekla, ki so imeli korist od preferenčnih davčnih politik za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, je znašala od 0,4 % do 1,8 %, stopnja nesodelujočih družb pa 1,8 %.
 (b)
 Nadaljevanje programov subvencioniranja
 (77)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (37) predložil dokaze, da so imeli proizvajalci izvozniki solarnega stekla še naprej korist od preferenčnih davčnih politik za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo.
 (78)
 Vložnik se je skliceval na (vmesna) poročila treh glavnih proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla, pri čemer je opozoril na njihov status družb, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo in so torej upravičene do znižanega 15-odstotnega davka na dohodek družb.
 (79)
 Vložnik se je skliceval tudi na upravne ukrepe za priznavanje visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo (Guo Ke Fa Huo (2016) št. 32 (okrožnica št. 32)), katerih povzetek je v Prilogi 24 k zahtevku za pregled. Z okrožnico št. 32 se spreminjajo merila, ki jih morajo izpolnjevati družbe, ki vlagajo zahtevek za status visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo, in pomeni stalno zavezo kitajske vlade subvencioniranju spodbujanih industrij, kot je industrija solarnega stekla (38).
 (80)
 Poleg dokazov, ki jih je predložil vložnik, je Komisija nadaljevanje preferenčnih davčnih politik za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, v spodbujanih industrijah potrdila v nedavni preiskavi o električnih kolesih (39), preiskavi o pnevmatikah (40) in pregledu zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi (41). Komisija je v zvezi z električnimi kolesi ugotovila, da pravna podlaga tega programa vključuje:
 —
 člen 28(2) zakona o davku na dohodek podjetij,
 —
 člen 93 predpisov o izvajanju zakona o davku na dohodek podjetij,
 —
 okrožnico ministrstva za znanost in tehnologijo, ministrstva za finance in državne davčne uprave o revidiranju in izdaji „upravnih ukrepov za priznavanje visokotehnoloških podjetij“, Guo Ke Fa Huo (2016) št. 32,
 —
 obvestilo ministrstva za znanost in tehnologijo, ministrstva za finance in državne davčne uprave v zvezi z revidiranjem, natisom in izdajo smernic za priznavanje upravljanja visokotehnoloških podjetij in podjetij z novo tehnologijo, Guo Ke Fa Huo (2016) št. 195, ter
 —
 smernice o najnovejših ključnih prednostnih razvojnih področjih v visokotehnoloških industrijah (2011), ki so jih izdali komisija za nacionalni razvoj in reforme, ministrstvo za znanost in tehnologijo, ministrstvo za trgovino in nacionalni urad za intelektualno lastnino.
 (81)
 Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je predložil vložnik, in nedavne ugotovitve Komisije. Glede na dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, se je torej pokazalo, da so se preferenčne davčne politike za proizvajalce izvoznike solarnega stekla, ki so bili priznani kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, proti katerim so bili v prvotni preiskavi uvedeni izravnalni ukrepi, v OPP nadaljevale. Te davčne politike pomenijo prihodek vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
 (c)
 Ugodnost
 (82)
 Preferenčne davčne politike za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, zagotavljajo ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, enako davčnemu prihranku. Kot je že bilo navedeno, je vložnik v Prilogi 23 predložil dokaze vsaj o treh proizvajalcih izvoznikih solarnega stekla, ki so imeli korist od te ugodnosti.
 (83)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala.
 (d)
 Specifičnost
 (84)
 Kot v prvotni preiskavi so preferenčne davčne politike za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, specifične v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, saj je bil z zakonodajo, v skladu s katero je organ, ki je dodeljeval subvencije, dodelil status visokotehnološkega podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, dostop do teh programov omogočen samo nekaterim družbam in industrijam.
 (e)
 Sklep
 (85)
 Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so vsaj nekateri proizvajalci izvozniki v OPP še naprej prejemali subvencije v obliki preferenčnih davčnih politik za družbe, ki so priznane kot visokotehnološka podjetja ali podjetja z novo tehnologijo.
 3.3.2.2 Davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (86)
 Komisija je v prvotni preiskavi (42) sklenila, da je ena vzorčena družba prejela izravnave za stroške za raziskave in razvoj, ter ugotovila, da pokrajinski vladni organ omejuje povračila na novo ustanovljena visokotehnološka podjetja in podjetja z novo tehnologijo.
 (87)
 Komisija je menila, da je pravna podlaga davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj člen 30 kitajskega zakona o davku na dohodek podjetij ter da je to oblika prihodka vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ugotovila je tudi, da davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj zagotavlja prejemniku ugodnost, enako davčnemu prihranku.
 (88)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo navedla, da bi bilo treba člen 30 zakona o davku na dohodek podjetij brati skupaj s členom 25 navedenega zakona, v katerem je določeno, da je oprostitev plačila davka rezervirana za industrije in projekte, ki jih spodbuja država. Zato so lahko imele dostop do te sheme le spodbujane industrije in projekti, pri čemer se industrija solarnega stekla šteje za tako spodbujano industrijo. Komisija je zato sklenila, da je subvencija specifična v skladu z opredelitvijo iz člena 4(2)(a) osnovne uredbe.
 (89)
 Stopnja subvencioniranja, v prvotni preiskavi ugotovljena za proizvajalca izvoznika solarnega stekla, ki je imel korist od davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj, je znašala 0,7 %, enako kot preostala stopnja.
 (b)
 Nadaljevanje programov subvencioniranja
 (90)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (43) določil pravni okvir davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj, pri čemer se je skliceval tudi na člena 25 in 30 zakona o davku na dohodek podjetij, kot je bil ugotovljen v prvotni preiskavi. Vložnik je v Prilogi 23 k zahtevku za pregled predložil tudi dokaze o tem, da sta najmanj dva proizvajalca izvoznika solarnega stekla poročala o svoji porabi za raziskave in razvoj ter da imata status visokotehnološkega podjetja ali podjetja z novo tehnologijo, kar sta ključna pogoja za upravičenost do davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj.
 (91)
 Poleg dokazov, ki jih je predložil vložnik, je Komisija nedavno potrdila obstoj davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj kot subvencije v preiskavi o električnih kolesih (44) in preiskavi o pnevmatikah (45). Komisija je pri navedenih preiskavah ugotovila, da so izdatki za raziskave in razvoj, ki nastanejo zaradi razvoja novih tehnologij, novih izdelkov in novih obrti ter niso neopredmetena sredstva in se štejejo med dobiček in izgubo za tekoče obdobje, po tem, ko se v celoti odbijejo, pri čemer se upošteva dejansko stanje, upravičeni do dodatnega 50-odstotnega odbitka. Kadar so navedeni izdatki za raziskave in razvoj neopredmetena sredstva, se amortizirajo na podlagi 150-odstotnih stroškov neopredmetenega sredstva. Komisija je poleg tega kot pravno podlago programa določila:
 —
 člen 30(1) zakona o davku na dohodek podjetij,
 —
 predpise o izvajanju zakona LRK o davku na dohodek podjetij,
 —
 obvestilo ministrstva za finance, državne davčne uprave ter ministrstva za znanost in tehnologijo o izboljšanju politike odbitka izdatkov za raziskave in razvoj pred davkom (Cai Shui (2015) št. 119),
 —
 obvestilo državne davčne uprave o vprašanjih v zvezi s politiko odbitka izdatkov za raziskave in razvoj pred davkom ter
 —
 smernice o najnovejših ključnih prednostnih razvojnih področjih v visokotehnoloških industrijah (2011), ki so jih izdali komisija za nacionalni razvoj in reforme, ministrstvo za znanost in tehnologijo, ministrstvo za trgovino in nacionalni urad za intelektualno lastnino.
 (92)
 Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je predložil vložnik, in nedavne ugotovitve Komisije. Glede na dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, se je torej pokazalo, da se je davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj, kot je bila ugotovljena pri prvotni preiskavi, v OPP nadaljevala. Davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj pomeni prihodek vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe.
 (c)
 Ugodnost
 (93)
 Davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj zagotavlja ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, enako davčnemu prihranku.
 (94)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala.
 (d)
 Specifičnost
 (95)
 Subvencija je specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, saj se v sami zakonodaji uporaba tega ukrepa omejuje na podjetja, ki imajo stroške za raziskave in razvoj na nekaterih prednostnih visokotehnoloških področjih, ki jih določi država.
 (e)
 Sklep
 (96)
 Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so vsaj nekateri proizvajalci izvozniki v OPP prejemali subvencije v obliki davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj.
 3.3.2.3 Oprostitev plačila davka od dohodka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (97)
 Komisija je v prvotni preiskavi (46) sklenila, da je bila ena od vzorčenih družb oproščena plačila davka od dohodka od dividend, ki se izplačujejo med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje.
 (98)
 Komisija je navedla, da pravno podlago oprostitve plačila davka od dohodka od dividend sestavljajo člena 25 in 26 zakona o davku na dohodek podjetij ter člen 83 predpisov o izvajanju zakona o davku na dohodek podjetij in da oprostitev pomeni prihodek vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v skladu s členom 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe. Ugotovila je tudi, da davčna izravnava za stroške za raziskave in razvoj zagotavlja prejemniku ugodnost, enako davčnemu prihranku.
 (99)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo ugotovila, da se je ta subvencijska shema uporabljala le za podjetja s sedežem v Ljudski republiki Kitajski, ki so izvedla naložbe v drugih rezidenčnih podjetjih. Poleg tega je Komisija podobno kot v primeru davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj sklenila, da je ta oprostitev plačila davka v skladu s členom 25 zakona o davku na dohodek podjetij rezervirana za industrije in projekte, ki jih spodbuja država. Komisija je zato sklenila, da je subvencija specifična v skladu z opredelitvijo iz člena 4(2)(a) osnovne uredbe.
 (100)
 Stopnja subvencioniranja, v prvotni preiskavi ugotovljena za proizvajalca izvoznika solarnega stekla, ki je imel korist od davčne izravnave za stroške za raziskave in razvoj, je znašala 5,8 %, enako kot preostala stopnja.
 (b)
 Nadaljevanje subvencioniranja
 (101)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (47) predložil dokaze o tem, da so proizvajalci izvozniki solarnega stekla oproščeni plačila davka. Pravna podlaga oprostitve sta člen 25 in člen 26(2) zakona o davku na dohodek podjetij in člen 83 predpisov o izvajanju zakona o davku na dohodek podjetij, kot je navedel vložnik (48) ter potrdila in dopolnila Komisija v nedavni preiskavi o električnih kolesih (49) in pregledu zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste premazanega finega papirja (50).
 (102)
 V členu 2 zakona o davku na dohodek podjetij je „izraz ‚rezidenčno podjetje‘ opredeljen kot [...] podjetje, ustanovljeno v skladu s kitajsko zakonodajo na ozemlju Kitajske ali ustanovljeno v skladu z zakonodajo tuje države (regije), katere dejanski vodstveni organ je na ozemlju Kitajske“. Poleg tega je v členu 26(2) zakona o davku na dohodek podjetij določeno, da se „[d]ividende, premije in drugi dobički od kapitalskih naložb, ustvarjeni med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje,“ štejejo za oproščene davka. Drugače rečeno, oprostitev plačila davka od dohodka od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje, bo veljala za rezidenčnega (tj. kitajskega) proizvajalca izvoznika solarnega stekla, če je delničar rezidenčnega podjetja (51).
 (103)
 Vložnik je predložil dokaze o najmanj enem proizvajalcu izvozniku solarnega stekla, ki prejema več subvencij (52), Komisija pa je ugotovila, da je v podobnem položaju več proizvajalcev izvoznikov. Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je predložil vložnik, ter ugotovitve Komisije v tej in prejšnjih preiskavah. Glede na dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, se je torej pokazalo, da se je oprostitev plačila davka na dohodek od dividend za proizvajalce izvoznike solarnega stekla, ki so delničarji rezidenčnega podjetja, v OPP nadaljevala. Ta oprostitev plačila davka na dohodek od dividend pomeni prihodek vlade, ki je sicer zapadel, a je opuščen ali ni izterjan v smislu člena 3(1)(a)(ii) osnovne uredbe (53).
 (c)
 Ugodnost
 (104)
 Ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe za proizvajalca izvoznika solarnega stekla, ki je oproščen plačila davka na dohodek od dividend, je enaka davčnemu prihranku.
 (105)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala.
 (d)
 Specifičnost
 (106)
 Ta subvencija je specifična v smislu člena 4(2)(a) osnovne uredbe, saj pravna podlaga oprostitve plačila davka na dohodek od dividend omejuje dostop do te subvencije na dva različna načina. Prvič, do subvencije so upravičene le družbe, ki so delničarji rezidenčnih podjetij, ne pa tudi družbe, ki vlagajo v nerezidenčna podjetja (54). Drugič, člen 26(2) zakona o davku na dohodek podjetij je v istem poglavju kot člen 25 navedenega zakona, tj. poglavju IV „Preferenčne davčne obravnave“. V členu 25 zakona o davku na dohodek podjetij, ki je uvodni člen navedenega poglavja, je določeno, da so „[p]omembne industrije in projekti, katerih razvoj podpira in spodbuja država, upravičeni do preferenčnih obravnav pri davku od dohodkov družb,“ kar razpoložljivost subvencije iz člena 26(2) zakona o davku na dohodek podjetij očitno omejuje na spodbujane industrije, kot je industrija solarnega stekla (55).
 (e)
 Sklep
 (107)
 Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so vsaj nekateri proizvajalci izvozniki solarnega stekla v OPP prejemali subvencije v obliki oprostitve plačila davka na dohodek od dividend med rezidenčnimi podjetji, ki izpolnjujejo pogoje.
 3.3.3 Zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč s strani vlade
 (a)
 Ugotovitve prvotne preiskave
 (108)
 Komisija je v prvotni preiskavi (56) ugotovila, da družbe ne morejo kupiti zemljišča v LRK, ampak lahko od lokalnih organov kupijo le pravice do uporabe zemljišča. Pravna podlaga tega sistema je bil zakon LRK o upravljanju zemljišč, v katerem je navedeno, da vsa zemljišča pripadajo ljudstvu in da ni mogoč njihov nakup ali prodaja družbam, razen prek javnih razpisov, ponudb ali dražb pod pogoji iz zakonodaje. Vendar je bilo ugotovljeno, da je v praksi kitajska vlada določila ceno, družba pa je to ceno plačala. Komisija je sklenila, da ta ureditev pomeni zagotavljanje blaga v smislu člena 3(1)(a)(iii) osnovne uredbe.
 (109)
 Komisija je navedla, da je ugodnost, ki je proizvajalcem izvoznikom solarnega stekla dodeljena v smislu člena 3(2) osnovne uredbe v obliki pravic do uporabe zemljišča, razlika med plačano ceno za pravico do uporabe zemljišča in ustrezno zunanjo referenčno vrednostjo. Komisija je kot ustrezno zunanjo referenčno vrednost izbrala Kitajski Tajpej, pri čemer je navedla, da bi bile cene pravic do uporabe zemljišč v LRK, če bi prevladali tržni pogoji, za proizvajalce izvoznike solarnega stekla zelo podobne cenam zemljišč v Kitajskem Tajpeju. Komisija je sklenila, da so bile cene, ki so jih plačali proizvajalci izvozniki solarnega stekla, enake začetni ceni, ki jo je določila kitajska vlada, ali višje za 5 CNY na kvadratni meter, kar je v primerjavi z zunanjo referenčno vrednostjo pomenilo plačilo, nižje od primernega, in je zato pomenilo ugodnost za proizvajalce izvoznike solarnega stekla.
 (110)
 Komisija je v zvezi s specifičnostjo ugotovila, da morajo javni organi v skladu s sklepom št. 40 zemljišče zagotoviti spodbujanim industrijam, ena od katerih je industrija solarnega stekla (57). Poleg tega je v členu 18 sklepa št. 40 jasno navedeno, da industrije, ki so „omejene“, ne bodo imele dostopa do pravic do uporabe zemljišč. Komisija je zato sklenila, da je bila subvencija specifična na podlagi člena 4(2)(a) in (c) osnovne uredbe.
 (111)
 Stopnja subvencioniranja, v prvotni preiskavi ugotovljena pri vzorčenih proizvajalcih izvoznikih solarnega stekla, ki so imeli korist od pravic do uporabe zemljišč, ki jih je zagotovila vlada, je znašala od 3,2 % do 17,1 %, stopnja nesodelujočih družb pa 17,1 %.
 (b)
 Nadaljevanje programov subvencioniranja
 (112)
 Vložnik je v zahtevku za pregled in ustreznih prilogah (58) predložil dokaze, da je zadevna lokalna vlada najmanj enemu proizvajalcu izvozniku solarnega stekla brezplačno dodelila zemljišče, da bi spodbujala projekte v visokotehnoloških industrijah. Vložnik je tudi navedel, da je struktura trga, kot je bila opisana v prvotni preiskavi, prevladovala v OPP.
 (113)
 Poleg argumentov, ki jih je predložil vložnik, je Komisija zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč nedavno opredelila kot subvencijo v preiskavi o električnih kolesih (59), preiskavi o pnevmatikah (60), pregledu zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi (61), in pregledu zaradi izteka ukrepa za nekatere vrste premazanega finega papirja (62). V vseh treh primerih je potrdila, da se pravni položaj in struktura trga, opisana v prvotni preiskavi, nista spremenila. Komisija je v preiskavah o električnih kolesih in o pnevmatikah konkretneje kot pravno podlago zagotavljanja pravic do uporabe zemljišč določila:
 —
 zakon Ljudske republike Kitajske o upravljanju zemljišč, kot je navedeno v prvotni preiskavi in pripombah vložnika,
 —
 zakon Ljudske republike Kitajske o upravljanju mestnih zemljišč (odlok predsednika Ljudske republike Kitajske št. 18),
 —
 začasne določbe Ljudske republike Kitajske o dodelitvi in prenosu pravice do uporabe državnih zemljišč na mestnih območjih,
 —
 predpis o izvajanju zakona Ljudske republike Kitajske o upravljanju zemljišč (odlok državnega sveta Ljudske republike Kitajske (2014) št. 653),
 —
 določbo o dodeljevanju pravice do uporabe državnih stavbnih zemljišč prek razpisa za oddajo ponudb, dražbe in ponudbe,
 —
 obvestilo državnega sveta o krepitvi regulacije zemljišč (GF (2006) št. 31).
 (114)
 Zaradi nesodelovanja kitajske vlade in proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni bilo predstavljenih nobenih argumentov zoper dokaze, ki jih je predložil vložnik, in nedavne ugotovitve Komisije. Glede na dejstva, ki so bila na voljo Komisiji, se je torej pokazalo, da se je zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč s strani vlade, kot je bilo ugotovljeno pri prvotni preiskavi, v OPP nadaljevalo. Zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč s strani vlade pomeni zagotavljanje blaga v smislu člena 3(1)(a)(iii) osnovne uredbe.
 (c)
 Ugodnost
 (115)
 Zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč s strani vlade pomeni ugodnost v smislu člena 3(2) osnovne uredbe, saj so pravice do uporabe zemljišč proizvajalcem izvoznikom solarnega stekla zagotovljene za plačilo, nižje od primernega, v smislu člena 6(d) osnovne uredbe. V zvezi s tem je Komisija v nedavnih preiskavah o električnih kolesih in pnevmatikah tako kot v prvotni preiskavi ugotovila, da trg pravic do uporabe zemljišč v LRK še vedno ne obstaja, saj cene samovoljno določajo organi. Zato je sklenila, da cene pravic do uporabe zemljišč v primerjavi z zunanjo referenčno vrednostjo pomenijo plačilo, nižje od primernega, in je bila zato proizvajalcem izvoznikom solarnega stekla z njimi dodeljena ugodnost.
 (116)
 Komisija zaradi nesodelovanja proizvajalcev izvoznikov solarnega stekla ni imela informacij o posameznih družbah, na podlagi katerih bi bilo mogoče izračunati znesek subvencije, dodeljene v obdobju preiskave v zvezi s pregledom. Vendar meni, da za ugotovitev obstoja nadaljnjega subvencioniranja, sprejeto v okviru tega pregleda zaradi izteka ukrepa, takih zneskov ni treba izračunati. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bili ti zneski še vedno visoki. Nič, kar je evidentirano, ne kaže na to, da bi se stopnja subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo zmanjšala.
 (d)
 Specifičnost
 (117)
 Kar zadeva specifičnost, je v členu 18 sklepa št. 40 jasno navedeno, da industrije, ki so „omejene“, ne bodo imele dostopa do pravic do uporabe zemljišč. Iz tega je mogoče sklepati, da je subvencija specifična v smislu člena 4(2)(a) in (c) osnovne uredbe, ker je preferenčno zagotavljanje pravic do uporabe zemljišč omejeno na družbe, ki delujejo v nekaterih industrijah, in ker so vladne prakse na tem področju nejasne in nepregledne.
 (e)
 Sklep
 (118)
 Komisija je v skladu s tem sklenila, da je na voljo dovolj dokazov, ki kažejo, da so vsaj nekateri proizvajalci izvozniki v OPP prejemali subvencije v obliki zagotavljanja pravic do uporabe zemljišč.
 3.4 Sklep o nadaljevanju subvencioniranja
 (119)
 Komisija je ob upoštevanju navedenih premislekov sklenila, da so proizvajalci solarnega stekla v LRK v OPP še naprej prejemali subvencije, proti katerim se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Zaradi nesodelovanja v tem primeru ni imela dokazov, da se je raven nadaljnjega subvencioniranja v primerjavi s prvotno preiskavo znižala. Sklenila je tudi, da je raven nadaljnjega subvencioniranja presegala prag de minimis. Glede na dokaze iz zahtevka za pregled bi bila ugodnost na podlagi teh subvencij še vedno velika.
 3.5 Verjetni razvoj uvoza v primeru izteka ukrepov
 (120)
 Nadaljevanje subvencioniranja v OPP kaže na verjetnost nadaljevanja subvencioniranja v primeru izteka ukrepov. Komisija je tudi proučila, ali obstaja verjetnost, da bi se obseg subvencioniranega izvoza v primeru izteka ukrepov povečal. V ta namen je analizirala naslednje elemente: proizvodno in neizkoriščeno zmogljivost v LRK, določanje cen s strani kitajskih proizvajalcev izvoznikov na drugih trgih in privlačnost trga Unije. Zaradi nesodelovanja proizvajalcev/izvoznikov iz LRK se je Komisija pri oceni v skladu s členom 28 osnovne uredbe oprla na razpoložljiva dejstva.
 3.5.1 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK
 (121)
 Zaradi nesodelovanja ni noben kitajski izvoznik/proizvajalec predložil informacij o proizvodni zmogljivosti na Kitajskem. Vložnik je trdil, da proizvodna zmogljivost kitajske industrije solarnega stekla znaša več kot 750 milijonov m2 na leto (63). Zahtevek za pregled vsebuje dokaze, da je to 78 % svetovne proizvodne zmogljivosti za solarno steklo (64). Poleg tega je vložnik navedel, da je domače povpraševanje po solarnem steklu na Kitajskem leta 2016 znašalo le 600 milijonov m2 in se je v drugi polovici OPP nadalje zmanjšalo zaradi izvajanja politike 531 (65). Ta učinek je bil potrjen na primer z letnim poročilom kitajskega proizvajalca izvoznika (66). Za primerjavo, proizvodna zmogljivost industrije Unije je v OPP znašala [33–38] milijonov m2 (uvodna izjava 150), povpraševanje v Uniji pa [13–18] milijonov m2 (uvodni izjavi 134 in 135). Proizvodna zmogljivost Kitajske do zdaj presega povpraševanje Unije (za približno 37-krat), pri čemer se lahko zaradi politike 531 kaže večja osredotočenost na trg Unije.
 (122)
 Na podlagi podatkovne zbirke iz člena 14(6) je Komisija ugotovila tudi, da je v OPP zelo veliko večino izdelka, ki se pregleduje, v Unijo izvozil en kitajski proizvajalec izvoznik Na njegovem spletišču je navedena proizvodna zmogljivost v višini [15–25] tisoč m2 na dan ali [5,5–9] milijonov m2 na leto. V OPP je bilo le [10–20] % navedene proizvodne zmogljivosti izkoriščene za trg Unije. Zelo verjetno je, da bo zaradi izvajanja politike 531 in končanja veljavnih ukrepov še več navedene proizvodne zmogljivosti izkoriščene za trg Unije.
 (123)
 Glede na veliko proizvodno zmogljivost, spremenjeno povpraševanje Kitajske, sorazmerno omejeno povpraševanje Unije in razpoložljive podatke družbe je v primeru izteka ukrepov verjetno povečanje obsega dampinškega izvoza iz LRK.
 3.5.2 Izvoz v tretje države
 (124)
 Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov se je morala Komisija pri določitvi cen izvoza iz Kitajske na trge drugih tretjih držav opreti na razpoložljiva dejstva. Ker ni bilo na voljo nobenih drugih zanesljivih informacij, je Komisija uporabila podatke o izvozu iz zbirke podatkov GTA. Ti podatki so bili na voljo le na ravni šestmestne tarifne oznake in so zato vključevali več drugih steklenih izdelkov, ne samo izdelka, ki se pregleduje. Komisija je sklenila, da ti podatki niso dovolj točni, da bi se uporabili v preiskavi.
 3.5.3 Privlačnost trga Unije
 (125)
 Vložnik je navedel, da je industrija Unije še edini večji trg za solarno steklo zunaj LRK, pri čemer je slednji trg že nasičen zaradi politike 531 (67). Kljub veljavnim ukrepom je kitajski tržni delež v OPP še vedno znašal 9 %, zato trg Unije ostaja privlačen izvozni trg za kitajske proizvajalce solarnega stekla. Pričakovati je tudi rast trga Unije, kot je navedeno v oddelku 6.2.3. Zaradi navedene težave v zvezi z zbirko podatkov GTA ni bila mogoča natančna primerjava cen s podatki o izvozu Kitajske v druge države.
 (126)
 Komisija je ugotovila tudi, da imajo druge države, tj. Indija in Turčija, ukrepe trgovinske zaščite proti izdelku, ki se pregleduje, zaradi česar je verjetneje, da bodo izvozni tokovi iz LRK usmerjeni v Unijo.
 (127)
 Na podlagi navedenega je Komisija sklenila, da je trg Unije privlačen za kitajski izvoz.
 3.5.4 Sklep o verjetnem razvoju uvoza v primeru izteka ukrepov
 (128)
 Glede na znatno proizvodno zmogljivost v LRK in privlačnost trga Unije za kitajske proizvajalce izvoznike je Komisija sklenila, da obstaja velika verjetnost, da bi se z iztekom izravnalnih ukrepov povečale količine subvencioniranega uvoza.
 3.6 Sklep o verjetnosti nadaljevanja subvencioniranja
 (129)
 Komisija je sklenila, da obstaja dovolj dokazov, da se je subvencioniranje industrije solarnega stekla v LRK v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljevalo in se bo verjetno nadaljevalo tudi v prihodnosti. Ugotovila je tudi, da bi bila verjetna posledica razveljavitve izravnalnih ukrepov preusmeritev količin subvencioniranega uvoza izdelka, ki se pregleduje, na trg Unije. Na podlagi razpoložljivih dejstev je sklenila, da je velika verjetnost, da bi se z iztekom izravnalnih ukrepov subvencioniranje nadaljevalo.
 4. VERJETNOST NADALJEVANJA ALI PONOVNEGA POJAVA ŠKODE
 4.1 Proizvodnja Unije in industrija Unije
 (130)
 Podobni izdelek je v OPP v Uniji izdelovalo 11 proizvajalcev. Ti pomenijo „industrijo Unije“ v skladu s členom 9(1) osnovne uredbe.
 (131)
 Celotna proizvodnja Unije v OPP je znašala približno 12 milijonov m2. Komisija je ta podatek določila na podlagi vseh razpoložljivih informacij, kot so zahtevek za pregled in izpolnjeni vprašalniki vzorčenih družb. Kot je navedeno v uvodni izjavi 14, sta bila v vzorec izbrana proizvajalca Unije, ki sta predstavljala več kot 80 % celotne proizvodnje podobnega izdelka v Uniji.
 4.2 Uvodna opomba
 (132)
 Za varstvo zaupnosti poslovno občutljivih informacij v skladu s členom 29 osnovne uredbe so podatki o dveh vzorčenih proizvajalcih Unije predstavljeni v obliki indeksov ali razponov.
 4.3 Potrošnja v Uniji
 (133)
 Komisija je potrošnjo Unije določila tako, da je obseg prodaje industrije Unije na trgu Unije prištela uvozu iz LRK in tretjih držav, pri čemer je upoštevala podatke iz podatkovne zbirke iz člena 14(6). Obseg prodaje proizvajalcev Unije je bil navzkrižno preverjen in po potrebi posodobljen glede na preverjene informacije vzorčenih proizvajalcev Unije. Obseg uvoza je bil navzkrižno preverjen s podatki Eurostata.
 (134)
 V obravnavanem obdobju se je potrošnja Unije gibala, kot sledi:
 Preglednica 1
 Potrošnja Unije
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Potrošnja (v 1 000 m2)
 20 000 –25 000
 17 000 –22 000
 16 000 –21 000
 13 000 –18 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 89
 84
 65
 Vir: zahtevek za pregled, podatkovna zbirka iz člena 14(6), Eurostat.
 (135)
 V obravnavanem obdobju se je potrošnja izdelka, ki se pregleduje, v Uniji zmanjšala za 35 %. Največje zmanjšanje (za 19 odstotnih točk) je bilo zabeleženo med letom 2017 in OPP. Zmanjšanje je bilo posledica manjšega povpraševanja proizvajalcev fotonapetostnih modulov v Uniji.
 (136)
 Na trgu Unije se je začelo solarno steklo vse bolj uporabljati za gradnjo rastlinjakov. Vendar je povpraševanje (in z njim povezana potrošnja) še vedno temeljilo na projektih in ostalo omejeno v primerjavi s sedanjo potrošnjo solarnega stekla na trgu fotonapetostnih modulov ali trgu sončnih toplotnih modulov.
 4.4 Uvoz iz LRK v Unijo
 4.4.1 Obseg uvoza iz LRK in tržni delež
 (137)
 Komisija je obseg uvoza določila na podlagi podatkovne zbirke iz člena 14(6) in ga navzkrižno preverila s podatki Eurostata. Tržni delež je bil določen na podlagi potrošnje Unije, kot je določena v preglednici 1. V obravnavanem obdobju sta se uvoz iz LRK v Unijo in tržni delež gibala, kot sledi:
 Preglednica 2
 Obseg uvoza iz LRK in tržni delež
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Obseg uvoza iz LRK (v 1 000 m2)
 5 133
 1 169
 1 423
 1 208
 Indeks (2015 = 100)
 100
 23
 28
 24
 Tržni delež uvoza iz LRK (v %)
 24
 6
 8
 9
 Indeks (2015 = 100)
 100
 26
 33
 36
 Vir: zahtevek za pregled, podatkovna zbirka iz člena 14(6), Eurostat.
 (138)
 Obseg uvoza iz LRK se je v obravnavanem obdobju zmanjšal za 76 %, in sicer z več kot 5 milijonov m2 leta 2015 na 1,2 milijona m2 v OPP. V istem obdobju se je tržni delež uvoza iz LRK zmanjšal s 24 % na 9 % (za 64 %). Tržni delež se je najbolj zmanjšal (za 74 %) med letoma 2015 in 2016, tj. po sprejetju protiabsorpcijskih ukrepov avgusta 2015 (68), ko se je stopnja protidampinške dajatve na ravni države povečala s 25 % na 67,1 %. Med letom 2016 in OPP pa se je tržni delež uvoza iz LRK povečal za 3 odstotne točke in je v OPP znašal 9 %.
 4.4.2 Cena uvoza iz LRK in nelojalno nižanje prodajnih cen
 (139)
 Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je Komisija povprečno ceno uvoza iz LRK v skladu s členom 28 osnovne uredbe določila na podlagi razpoložljivih dejstev, tj. na podlagi informacij iz podatkovne zbirke iz člena 14(6). Podatki so bili navzkrižno preverjeni s podatki Eurostata. Povprečna cena uvoza v OPP je bila 6,34 EUR/m2.
 Preglednica 3
 Povprečne cene uvoza iz LRK
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Povprečna uvozna cena (v EUR/m2)
 5,02
 7,66
 5,79
 6,34
 Indeks (2015 = 100)
 100
 153
 115
 126
 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6), Eurostat.
 (140)
 Povprečna cena uvoza se je v obravnavanem obdobju zvišala za 26 %. V istem obdobju se je cena na trgu Unije zvišala za 19 % (glej preglednico 8).
 (141)
 Komisija je ugotovila, da so cene uvoza nelojalno zniževale cene industrije Unije. Nelojalno nižanje prodajnih cen v OPP je določila tako, da je primerjala tehtano povprečno prodajno ceno vzorčenih proizvajalcev Unije, zaračunano nepovezanim strankam na trgu Unije na ravni cene franko tovarna, in ustrezno tehtano povprečno ceno uvoza iz LRK, določeno na podlagi CIF (stroški, zavarovanje in prevoznina) ter prilagojeno glede na carino in stroške po uvozu.
 (142)
 Rezultat primerjave je bil izražen kot delež hipotetičnih prihodkov od prodaje v OPP. Ta se izračuna tako, da se povprečna prodajna cena industrije Unije pomnoži s količino, izvoženo v Unijo. Za uvoz iz LRK na trg Unije je primerjava cen pokazala tehtano povprečno skoraj 10-odstotno stopnjo nelojalnega nižanja prodajnih cen.
 4.5 Uvoz iz tretjih držav
 (143)
 Količina uvoza iz vseh drugih tretjih držav in njihov tržni delež sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:
 Preglednica 4
 Uvoz iz tretjih držav
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Uvoz iz vseh tretjih držav
 (v 1 000 m2)
 579
 943
 1 492
 1 704
 Indeks (2015 = 100)
 100
 163
 258
 294
 Tržni delež uvoza iz vseh tretjih držav (v %)
 3
 5
 8
 12
 Indeks (2015 = 100)
 100
 183
 306
 451
 Cena uvoza iz vseh tretjih držav (v EUR/m2)
 6,08
 6,37
 7,10
 7,31
 Indeks (2015 = 100)
 100
 105
 117
 120
 Uvoz iz glavnih tretjih držav
 Uvoz iz Turčije (v 1 000 m2)
 356
 785
 478
 240
 Indeks (2015 = 100)
 100
 221
 134
 67
 Tržni delež uvoza iz Turčije (v %)
 2
 4
 3
 2
 Indeks (2015 = 100)
 100
 248
 159
 103
 Cena uvoza iz Turčije (v EUR/m2)
 5,97
 6,54
 6,54
 6,38
 Indeks (2015 = 100)
 100
 110
 110
 107
 Uvoz iz Malezije (v 1 000 m2)
 /
 /
 691
 927
 Indeks (2015 = 100)
 /
 /
 100
 134
 Tržni delež uvoza iz Malezije (v %)
 /
 /
 4
 7
 Indeks (2015 = 100)
 /
 /
 100
 173
 Cena uvoza iz Malezije (v EUR/m2)
 /
 /
 8,16
 8,43
 Indeks (2015 = 100)
 /
 /
 100
 103
 Uvoz iz Indije (v 1 000 m2)
 101
 130
 173
 462
 Indeks (2015 = 100)
 100
 130
 172
 460
 Tržni delež uvoza iz Indije (v %)
 0
 1
 1
 3
 Indeks (2015 = 100)
 100
 146
 204
 704
 Cena uvoza iz Indije (v EUR/m2)
 5,51
 4,48
 5,03
 5,43
 Indeks (2015 = 100)
 100
 81
 91
 99
 Uvoz iz Tajvana (v 1 000 m2)
 119
 21
 98
 0
 Indeks (2015 = 100)
 100
 18
 83
 0
 Tržni delež uvoza iz Tajvana (v %)
 1
 0
 1
 0
 Indeks (2015 = 100)
 100
 20
 98
 0
 Cena uvoza iz Tajvana (v EUR/m2)
 6,76
 7,59
 6,43
 4,45
 Indeks (2015 = 100)
 100
 112
 95
 66
 Uvoz iz Ukrajine (v 1 000 m2)
 3
 5
 40
 68
 Indeks (2015 = 100)
 100
 183
 1 477
 2 527
 Tržni delež uvoza iz Ukrajine (v %)
 0
 0
 0
 0
 Indeks (2015 = 100)
 100
 206
 1 754
 3 870
 Cena uvoza iz Ukrajine (v EUR/m2)
 5,25
 6,27
 6,45
 7,24
 Indeks (2015 = 100)
 100
 119
 123
 138
 Vir: podatkovna zbirka iz člena 14(6).
 (144)
 Obseg uvoza iz vseh drugih tretjih držav se je v obravnavanem obdobju povečal za 194 %. Tržni delež tega uvoza je v OPP znašal 12 %, medtem ko je leta 2015 znašal 3 %. Glavna država, ki izvaža v Unijo in za katero ukrepi ne veljajo, je Malezija, ki je na trg vstopila šele leta 2017, vendar je v OPP že dosegla 7-odstotni tržni delež. Znatno se je povečal tudi izvoz iz Indije, ki je v OPP dosegel 3-odstotni tržni delež. Tržni delež Turčije se je zmanjšal s približno 4 % leta 2016 na 2 % v OPP. Povprečna cena celotnega uvoza iz tretjih držav, za katere ukrepi ne veljajo, se je v obravnavanem obdobju povišala za 20 % in je v OPP znašala 7,31 EUR/m2.
 (145)
 V obravnavanem obdobju, razen leta 2016, je bila povprečna cena uvoza iz drugih tretjih držav višja od povprečne cene kitajskega uvoza. V OPP je bila povprečna cena uvoza kitajskih proizvajalcev (6,34 EUR/m2) za približno 13 % nižja od povprečne cene uvoza iz drugih tretjih držav (7,31 EUR/m2).
 4.6 Gospodarski položaj industrije Unije
 4.6.1 Splošne pripombe
 (146)
 Komisija je v skladu s členom 8(5) osnovne uredbe proučila vse gospodarske dejavnike in kazalnike, ki so v obravnavanem obdobju vplivali na stanje industrije Unije. Pri ugotavljanju škode je razlikovala med makro- in mikroekonomskimi kazalniki škode.
 (147)
 Komisija je makroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz zahtevka za pregled in preverjenih izpolnjenih vprašalnikov. Ti podatki so se nanašali na vse proizvajalce Unije in zadevajo: proizvodnjo, proizvodno zmogljivost, izkoriščenost zmogljivosti, obseg prodaje, tržni delež, rast, zaposlenost, produktivnost in višino subvencijske stopnje ter okrevanje od preteklega subvencioniranja.
 (148)
 Komisija je mikroekonomske kazalnike ocenila na podlagi podatkov iz preverjenih izpolnjenih vprašalnikov vzorčenih proizvajalcev Unije. Ti podatki so se nanašali na vzorčena proizvajalca Unije in zadevajo: povprečne cene na enoto, stroške na enoto, povprečne stroške dela, zaloge, dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala. Za oba sklopa podatkov je ugotovila, da sta reprezentativna za gospodarski položaj industrije Unije.
 4.6.2 Makroekonomski kazalniki
 4.6.2.1 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
 (149)
 Komisija je obseg proizvodnje in zmogljivost določila na podlagi podatkov iz zahtevka o pregledu. Podatki so bili navzkrižno preverjeni in po potrebi posodobljeni glede na preverjene informacije vzorčenih proizvajalcev Unije.
 (150)
 Celotna proizvodnja Unije, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:
 Preglednica 5
 Proizvodnja, proizvodna zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Obseg proizvodnje
 (v 1 000 m2)
 15 000 –18 000
 15 000 –18 000
 15 000 –18 000
 11 000 –14 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 103
 99
 74
 Proizvodna zmogljivost
 (v 1 000 m2)
 38 000 –42 000
 38 000 –42 000
 36 000 –41 000
 33 000 –38 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 102
 95
 89
 Izkoriščenost zmogljivosti (v %)
 35–43
 35–43
 36–44
 30–37
 Indeks (2015 = 100)
 100
 101
 104
 83
 Vir: zahtevek za pregled, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (151)
 Povečanje obsega proizvodnje, proizvodne zmogljivosti in izkoriščenosti zmogljivosti med letoma 2015 in 2016 je sovpadalo z uvedbo višjih protidampinških dajatev po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije (69), zmanjšanje po navedenem obdobju pa je sledilo zmanjšanju potrošnje Unije, kot je opisano v uvodni izjavi 134.
 (152)
 Skupna proizvodnja Unije se je leta 2016 povečala za 3 %, nato pa se je dve leti zapored zmanjšala, kar je pomenilo 26-odstotno zmanjšanje med letom 2015 in OPP. Podoben vzorec je bil ugotovljen za proizvodno zmogljivost in izkoriščenost zmogljivosti industrije Unije. Pomemben razlog za ta zmanjšanja je stečaj velikega proizvajalca Unije leta 2017 (družbe Ducatt, ki je leta 2015 predstavljala približno 20 % proizvodnje Unije in približno 15 % proizvodne zmogljivosti).
 4.6.2.2 Obseg prodaje in tržni delež Unije
 (153)
 Komisija je obseg prodaje določila na podlagi podatkov iz zahtevka o pregledu. Podatki so bili navzkrižno preverjeni in po potrebi posodobljeni glede na preverjene informacije vzorčenih proizvajalcev Unije. Prodaja industrije Unije in tržni delež v Uniji sta se v obravnavanem obdobju gibala, kot sledi:
 Preglednica 6
 Obseg prodaje in tržni delež Unije
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Obseg prodaje (v 1 000 m2)
 14 000 –17 000
 15 000 –18 000
 14 000 –17 000
 9 000 –12 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 108
 97
 71
 Tržni delež (v %)
 73
 89
 84
 79
 Indeks (2015 = 100)
 100
 122
 115
 108
 Vir: zahtevek za pregled, izpolnjeni vprašalniki, podatkovna zbirka iz člena 14(6), Eurostat.
 (154)
 Med letoma 2015 in 2016 se je obseg prodaje industrije Unije povečal za 8 %. Leta 2017 se je na medletni ravni zmanjšal za 11 % in končal 3 % pod ravnjo iz leta 2015. V OPP je bilo zmanjšanje prodaje industrije Unije večje in je prodaja končala 29 % pod ravnjo iz leta 2015. Vzorec gibanja tržnega deleža je podoben, vendar je industrija Unije svoj tržni delež povečala s 73 % leta 2015 na 79 % v OPP zaradi 35-odstotnega zmanjšanja potrošnje Unije v istem obdobju (glej preglednico 1).
 4.6.2.3 Rast
 (155)
 Potrošnja solarnega stekla se je med letom 2015 in OPP zmanjšala za 35 %. Zmanjšanje potrošnje je negativno vplivalo na proizvodnjo in obseg prodaje industrije Unije. Vendar se je obseg proizvodnje zmanjšal le za 26 %, obseg prodaje pa za 29 %. Nasprotno se je tržni delež industrije Unije povečal za 8 %.
 4.6.2.4 Zaposlenost in produktivnost
 (156)
 Komisija je vrednosti za zaposlenost in produktivnost določila na podlagi podatkov iz zahtevka o pregledu. Podatki so bili navzkrižno preverjeni in po potrebi posodobljeni glede na preverjene informacije vzorčenih proizvajalcev Unije. Zaposlenost in produktivnost industrije Unije sta se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:
 Preglednica 7
 Zaposlenost in produktivnost
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Število zaposlenih (v ekvivalentih polnega delovnega časa)
 546
 514
 458
 403
 Indeks (2015 = 100)
 100
 94
 84
 74
 Produktivnost (v m2/zaposlenega)
 29 896
 32 840
 35 189
 29 917
 Indeks (2015 = 100)
 100
 110
 118
 100
 Vir: zahtevek za pregled, preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (157)
 Zaposlenost v industriji Unije se je v obravnavanem obdobju zmanjšala za 26 %. To zmanjšanje se ujema z 29-odstotnim zmanjšanjem proizvodnje v istem obdobju (glej preglednico 5).
 4.6.2.5 Obseg dampinga in okrevanje po preteklem dampingu
 (158)
 Kot je pojasnjeno v oddelku 4.4, se je tržni delež kitajskega uvoza od leta 2016 povečal in v OPP znašal 9 %. Subvencioniranje se je v obdobju preiskave v zvezi s pregledom nadaljevalo na visoki ravni, kot je pojasnjeno v oddelku 3, cene kitajskih proizvajalcev izvoznikov pa so še naprej znatno nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije.
 (159)
 Analiza kazalnikov škode kaže, da je višja stopnja dajatve, ki je bila uvedena leta 2015 po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije, pozitivno vplivala na industrijo Unije, ki je okrevala po preteklem dampingu. Vendar je subvencionirani uvoz še naprej izvajal pritisk na industrijo Unije. Skupni učinek naraščajočega obsega nizkocenovnega subvencioniranega uvoza iz LRK in dejanskih izravnalnih stopenj industriji Unije ni omogočil, da bi v celoti okrevala po preteklem subvencioniranju.
 4.6.3 Mikroekonomski kazalci
 4.6.3.1 Cene
 (160)
 Povprečne prodajne cene industrije Unije za nepovezane stranke v Uniji so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:
 Preglednica 8
 Prodajna cena in stroški proizvodnje
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Cena na enoto na trgu Unije (v EUR/m2)
 5–8
 6–9
 7–10
 7–10
 Indeks (2015 = 100)
 100
 111
 117
 119
 Proizvodni stroški na enoto (v EUR/m2)
 5–8
 5–8
 5–8
 5–8
 Indeks (2015 = 100)
 100
 96
 94
 98
 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (161)
 V obravnavanem obdobju so se povprečne prodajne cene na enoto na kvadratni meter povišale za 19 %. Stroški proizvodnje pa so ostali bolj ali manj stabilni.
 4.6.3.2 Stroški dela
 (162)
 Povprečni stroški dela industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:
 Preglednica 9
 Stroški dela
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Povprečni stroški dela na zaposlenega (v EUR)
 36 259
 38 171
 40 781
 42 931
 Indeks (2015 = 100)
 100
 105
 112
 118
 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (163)
 Med letom 2015 in OPP so se povprečni stroški dela na zaposlenega pri vzorčenih proizvajalcih Unije zvišali za 18 %.
 4.6.3.3 Zaloge
 (164)
 Zaloge industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibale, kot sledi:
 Preglednica 10
 Zaloge
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Končne zaloge (v 1 000 m2)
 1 200 –1 500
 1 300 –1 600
 1 300 –1 600
 1 400 –1 700
 Indeks
 (2015 = 100)
 100
 125
 131
 132
 Končne zaloge kot delež proizvodnje (v %)
 12,5
 14,4
 13,7
 16,2
 Indeks
 (2015 = 100)
 100
 115
 109
 129
 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (165)
 V obravnavanem obdobju so se zaloge povečale za 32 % v absolutnem smislu in za 29 % v relativnem smislu. Vendar sta vzorčena proizvajalca Unije glede na razlike izdelka, ki se pregleduje, v smislu velikosti, vzorcev, premazov itd. za vsako stranko proizvajala le po naročilu. V zalogah teh družb so se torej evidentirali izdelki, ki so se proizvajali skozi dano leto, vendar so bili namenjeni specifični stranki, ki so se ji pozneje prodali.
 4.6.3.4 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb in zmožnost zbiranja kapitala
 (166)
 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe in donosnost naložb industrije Unije so se v obravnavanem obdobju gibali, kot sledi:
 Preglednica 11
 Dobičkonosnost, denarni tok, naložbe, donosnost naložb
 2015
 2016
 2017
 OPP
 Dobičkonosnost prodaje nepovezanim strankam v Uniji (v % prihodka od prodaje)
 –10–0
 5–15
 5–15
 5–15
 Indeks
 (2015 = 100)
 –100
 192
 236
 214
 Denarni tok (v 1 000 EUR)
 2 000 –5 000
 10 000 –13 000
 15 000 –18 000
 13 000 –16 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 437
 581
 465
 Naložbe (v 1 000 EUR)
 4 000 –7 000
 0–3 000
 1 000 –4 000
 1 000 –4 000
 Indeks (2015 = 100)
 100
 12
 23
 25
 Donosnost naložb (v % od neto sredstev)
 –10–0
 20–30
 40–50
 30–40
 Indeks
 (2015 = 100)
 –100
 355
 549
 481
 Vir: preverjeni izpolnjeni vprašalniki.
 (167)
 Komisija je dobičkonosnost vzorčenih proizvajalcev Unije določila tako, da je neto dobiček pred obdavčitvijo pri prodaji podobnega izdelka nepovezanim strankam v Uniji izrazila kot delež prihodkov od te prodaje. V obravnavanem obdobju se je dobičkonosnost industrije Unije povečala z [–10 %–0 %] na [5 %–15 %], denarni tok pa se je povečal za 365 %. Nominalne naložbe so se v obravnavanem obdobju zmanjšale za 75 %. Donosnost naložb, izražena kot delež neto knjigovodske vrednosti osnovnih sredstev, se je v obravnavanem obdobju močno povečala.
 (168)
 Trend denarnega toka, ki je sposobnost industrije, da sama financira svoje dejavnosti, je bil v obravnavanem obdobju pozitiven. Zaradi povečanja dobičkonosnosti in denarnega toka se je zmožnost industrije Unije za zbiranje kapitala med letom 2015 in OPP močno izboljšala.
 4.6.4 Sklep o škodi
 (169)
 Zmanjšanje potrošnje solarnega stekla v Uniji za 35 % med letom 2015 in OPP je v obravnavanem obdobju vplivalo na gospodarske kazalnike industrije Unije.
 (170)
 Kljub zmanjšanju potrošnje je industrija Unije med letoma 2015 in 2017 ohranila razmeroma stabilen obseg proizvodnje. Zmanjšanje obsega proizvodnje je bilo večje (za 25 %) med letom 2017 in OPP. Tržni delež industrije Unije se je povečal s 73 % leta 2015 na 79 % v OPP.
 (171)
 Kljub začetnemu zmanjšanju tržnega deleža kitajskega uvoza po sprejetju protiabsorpcijskih ukrepov avgusta 2015 je ta tržni delež v OPP ostal razmeroma velik (9 %).
 (172)
 Makroekonomski kazalniki so izražali ranljivost industrije Unije. Po sprejetju protiabsorpcijskih ukrepov leta 2015 so se izboljšali, nato pa poslabšali zaradi oslabljene potrošnje Unije. Kot je pojasnjeno v oddelku 4.6, je mogoče ta vzorec opaziti v zvezi s proizvodnjo/proizvodno zmogljivostjo Unije, izkoriščenostjo zmogljivosti, obsegom prodaje in tržnim deležem ter produktivnostjo. Število zaposlenih se je v obravnavanem obdobju enakomerno zmanjševalo.
 (173)
 Nasprotno pa so mikroekonomski kazalniki kazali na izboljšanje položaja industrije Unije. V obravnavanem obdobju so bili stroški proizvodnje na enoto stabilni, cene na trgu Unije pa so se zvišale. To pozitivno stanje je vplivalo na dobičkonosnost, ki se je z [–10 %–0 %] leta 2015 v OPP povečala na [5 %–15 %].
 (174)
 Na podlagi navedenega je Komisija menila, da je industrija Unije večinoma okrevala po znatni škodi, ki jo je povzročil subvencionirani uvoz iz LRK, v smislu člena 8(4) osnovne uredbe. Kljub temu je položaj industrije Unije zaradi zmanjšane potrošnje Unije in razmeroma velikega tržnega deleža kitajskega subvencioniranega uvoza ostal ranljiv.
 5. VERJETNOST PONOVITVE ŠKODE
 5.1 Uvodne pripombe
 (175)
 Ker industrija Unije ni več doživljala znatne škode, je Komisija v skladu s členom 18(2) osnovne uredbe proučila, ali je v primeru izteka ukrepov verjetna ponovitev škode.
 (176)
 Za določitev verjetnosti ponovitve škode so bili proučeni naslednji elementi: proizvodna in neizkoriščena zmogljivost v LRK ter privlačnost trga Unije.
 (177)
 Zaradi nesodelovanja kitajskih proizvajalcev izvoznikov je analiza proizvodnih in neizkoriščenih zmogljivosti v LRK v skladu s členom 28 osnovne uredbe temeljila na razpoložljivih dejstvih. V zvezi s tem se je Komisija oprla na podatkovno zbirko iz člena 14(6), Eurostat in dokaze, ki jih je vložnik predložil v zahtevku za pregled.
 (178)
 Komisija je poleg tega analizirala učinke verjetne ponovitve subvencioniranega uvoza na industrijo Unije. Pri analizi je upoštevala tudi verjetno prihodnje povečanje potrošnje solarnega stekla v Uniji in dobiček industrije Unije na koncu obravnavanega obdobja.
 5.2 Verjetnost preusmeritve subvencioniranega uvoza na trg Unije v primeru izteka ukrepov
 5.2.1 Proizvodna zmogljivost in neizkoriščena zmogljivost v LRK
 (179)
 Kitajska je največja svetovna proizvajalka solarnega stekla. Njena proizvodna zmogljivost se je od leta 2015 znatno povečala, in sicer s 460 milijonov m2 leta 2015 na skoraj 770 milijonov m2 v OPP. Tolikšna zmogljivost je močno presegla domačo potrošnjo, na katero od leta 2018 negativno vpliva politika 531 kitajske vlade, pojasnjena v uvodni izjavi 32.
 (180)
 Hkrati obstajajo dokazi, da se zmogljivost nekaterih kitajskih proizvajalcev izvoznikov povečuje (70).
 5.2.2 Privlačnost trga Unije
 (181)
 Trg Unije je razmeroma velik in se bo verjetno v prihodnje še povečeval (71). Kljub začetnemu zmanjšanju med letoma 2015 in 2016 se je uvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov od leta 2016 povečeval in je v OPP znašal 9 %. To kaže, da je trg Unije kljub veljavnim ukrepom za kitajske proizvajalce izvoznike ostal privlačen.
 (182)
 Poleg tega so bile cene Unije v OPP razmeroma višje od cen sedanjega kitajskega uvoza (glej preglednici 4 in 9). Kitajske cene uvoza so v OPP nelojalno nižale prodajne cene industrije Unije. Zato je trg Unije privlačen z vidika cen. V primeru izteka ukrepov je torej zelo verjetno, da bi kitajski izvoz prevzel veliko potrošnje Unije zgolj zaradi svojih nizkih cen.
 (183)
 Poleg tega ukrepi trgovinske zaščite proti uvozu izdelka, ki se pregleduje, v Indiji in Turčiji, ki sta tudi pomembna trga, kitajskim proizvajalcem izvoznikom omejujejo možnosti za izvoz v ti državi in dodatno povečujejo privlačnost trga Unije, na katerega se lahko ta izvoz preusmeri, če se ukrepi za uvoz solarnega stekla v Unijo ne bi podaljšali.
 5.2.3 Sklep
 (184)
 Glede na velike neizkoriščene zmogljivosti na Kitajskem, privlačnost trga Unije in razmeroma visoke cene Unije, je verjetno, da bi se v primeru izteka ukrepov velike količine kitajskega subvencioniranega izvoza solarnega stekla izvažale v Unijo po cenah, ki bi nelojalno zniževale cene industrije Unije.
 5.3 Vpliv na položaj industrije Unije
 (185)
 Komisija je proučila verjetni vpliv morebitnega izteka ukrepov na kazalnike škode.
 (186)
 Proizvajalci Unije so navedli, da bi verjetno povečanje subvencioniranega uvoza iz Kitajske močno negativno vplivalo na njihov finančni položaj. Menijo, da bi uporabniki verjetno začeli kupovati poceni solarno steklo iz Kitajske, industrija Unije pa bi izgubila vlogo glavnega dobavitelja. Navedli so, da bi se po njihovem mnenju prodaja solarnega stekla njihovim strankam posledično zmanjšala za 30–75 %, odvisno od družbe in stranke. Razpoložljivost poceni kitajskih ponudb bi ustvarila pritisk na cene industrije Unije, ki bi se zato znižale za 0,9–2,6 EUR/m2, odvisno od stranke in izdelka. Poleg tega so proizvajalci Unije navedli, da bi bil vpliv na vrtnarsko steklo manjši, saj je tovrstno solarno steklo razrezano v določeno obliko, naročila temeljijo na projektih, poleg tega je pomembna pravočasna dostava.
 (187)
 Glede na navedene domneve je industrija Unije predvidela različne scenarije verjetnega vpliva izteka ukrepov na finančni položaj industrije Unije in simulirala vpliv zmanjšanja prodaje in/ali znižanja cen na njeno strukturo stroškov. Pri enem od scenarijev se je upoštevala napovedana rast trga. Pri vseh različnih scenarijih so simulacije pokazale, da bi iztek ukrepov povzročil znatne izgube industrije Unije.
 (188)
 Komisija navedene scenarije ocenila, da bi ugotovila, ali so realni. Med letoma 2009 in 2012 (tj. pred uvedbo ukrepov) je uvoz solarnega stekla v Unijo poskočil z 1,2 milijona m2 (2009) na 8,35 milijona m2 (2012). Zaradi močnega povečanja poceni uvoza so se znižale cene, zmanjšal se je tržni delež in poslabšala se je dobičkonosnost industrije Unije, industrija Unije pa je utrpela znatno škodo (72).
 (189)
 Komisija je v zvezi s tem analizirala verjetni vpliv poceni uvoza na sedanji položaj industrije Unije, pri čemer je izhajala iz preverjenih informacij proizvajalcev Unije. Če bi se poceni kitajsko solarno steklo znova pojavilo na trgu Unije, bi po njenem mnenju ta uvoz najprej pridobil tržni delež na račun industrije Unije, nato pa bi prevzel tržni delež izvoza proizvajalcev tretjih držav v Unijo.
 (190)
 Komisija je v zvezi s tem analizirala verjetni vpliv poceni uvoza na sedanji položaj industrije Unije, pri čemer je izhajala iz preverjenih informacij proizvajalcev Unije. Na podlagi tega, kar je bilo ugotovljeno v prvotni preiskavi, bi, če bi se uvoz kitajskega solarnega stekla po nizkih cenah na trgu Unije znova povečal, po njenem mnenju ta uvoz najprej pridobil tržni delež na račun industrije Unije, nato pa bi prevzel tržni delež izvoza proizvajalcev tretjih držav v Unijo.
 (191)
 Na podlagi tega je Komisija izračunala, da bi se s povečanjem kitajskega uvoza po nizkih cenah za 3,5 milijona m2 na račun prodaje Unije zmanjšala proizvodnja Unije, stroški proizvodnje na enoto pa bi se zaradi fiksnih stroškov zvišali, kar bi povzročilo zmanjšanje dobičkonosnosti industrije Unije na prag pokritja stroškov (prihodki bi bili torej enaki skupnim stalnim in spremenljivim stroškom).
 (192)
 Ta izračun je konservativen. Glede na veliko proizvodno zmogljivost kitajskih družb in njihove trenutno nizke cene, ki so znatno nelojalno znižale cene industrije Unije, bo izvoz kitajskih proizvajalcev izvoznikov verjetno presegal 3,5 milijona m2 in znižal cene Unije, kar bo industriji Unije povzročilo dodatne izgube in škodo.
 (193)
 Ker industrija Unije ne proizvaja na zalogo, se mora organizirati na podlagi pogodb ali naročil strank (glej oddelek 4.6.3.3 o zalogah). Zato bi lahko vsako znatno zmanjšanje obsega prodaje družb povzročilo nevzdržne izgube in stečaj.
 5.4 Sklep o verjetnosti ponovitve škode industrije Unije
 (194)
 Zato je Komisija sklenila, da bi iztek ukrepov za uvoz iz LRK verjetno v kratkem času povzročil ponovitev znatne škode za industrijo Unije.
 6. INTERES UNIJE
 (195)
 Komisija je v skladu s členom 31 osnovne uredbe proučila, ali bi lahko kljub ugotovitvi o verjetni ponovitvi škodljivega subvencioniranja jasno sklenila, da sprejetje ukrepov v tem primeru ni v interesu Unije. Določitev interesa Unije je temeljila na proučitvi vseh različnih zadevnih interesov, vključno z interesi industrije Unije in uporabnikov.
 6.1 Interesi industrije Unije
 (196)
 V uvodni izjavi 194 je bilo ugotovljeno, da bi se v primeru izteka izravnalnih ukrepov položaj industrije Unije verjetno resno poslabšal. Zato bi podaljšanje ukrepov industriji Unije koristilo, saj bi lahko ohranila svoj obseg prodaje, tržni delež in dobičkonosnost ter dodatno izboljšala svoj gospodarski položaj.
 (197)
 Po drugi strani bi prenehanje ukrepov verjetno povzročilo znatno povečanje kitajskega uvoza na trg Unije po subvencioniranih cenah, ki bi nelojalno nižale prodajne cene Unije, kar bi povzročilo ponovitev škode industriji Unije in ogrozilo njen obstoj.
 6.2 Interes uporabnikov
 (198)
 Na začetku preiskave je bil vzpostavljen stik z več kot 40 uporabniki. Štirje uporabniki so predložili izpolnjene vprašalnike.
 (199)
 Več uporabnikov solarnega stekla (proizvajalci fotonapetostnih in fototermalnih modulov) je nasprotovalo nadaljevanju ukrepov.
 (200)
 Argumenti uporabnikov so se nanašali na povišane stroške proizvodnje, zmožnost proizvajalcev solarnega stekla, da zadostijo povpraševanju, načrtovane naložbe v proizvodnjo solarnih plošč in okoljske vidike. Opozorili so tudi, da je na industrijo Unije po končanju protidampinških in protisubvencijskih dajatev na uvoz fotonapetostnih modulov in celic iz Kitajske vplivala nepoštena konkurenca iz Kitajske. Uporabnikom se ni zdelo pošteno, da za uvoz enega od sestavnih delov fotonapetostnih modulov, tj. solarno steklo, še vedno veljajo dajatve, čeprav se trenutno ne izvajajo nobeni ukrepi trgovinske zaščite v zvezi s sončnimi celicami in moduli (73). Po razkritju je združenje EU ProSun ponovno poudarilo, da se ta sektor ne obravnava usklajeno. Čeprav so se ukrepi za uvoz fotonapetostnih modulov in celic iztekli, je bila Komisija pripravljena ohraniti ukrepe za solarno steklo. Podobno je združenje solarne industrije Unije ESMC po razkritju navedlo, da bi bila ohranitev uvoznih dajatev na solarno steklo za trenutne proizvajalce fotonapetostnih modulov v Uniji težavna, saj povečujejo njihove stroške za steklo, medtem ko za module, uvožene v Unijo, te tarife ne veljajo, niti pri uporabi kitajskega stekla.
 (201)
 Komisija je opozorila, da opustitev ukrepov za fotonapetostne module septembra 2018 ne pomeni, da imajo proizvajalci fotonapetostnih modulov pravico tudi do prenehanja ukrepov za izdelke, ki so višje v prodajni verigi. Še več, v skladu s členom 31 osnovne uredbe mora Komisija za vsako preiskavo posebej sama preveriti interes Unije. Komisija je tako preverila, ali bi nadaljevanje ukrepov za solarno steklo nesorazmerno negativno vplivalo na uporabnike, kot je podrobno navedeno spodaj.
 6.2.1 Stroški proizvodnje
 (202)
 Več uporabnikov je trdilo, da ukrepi negativno vplivajo na njihovo poslovanje, saj so se zaradi njih povišali njihovi stroški proizvodnje. Menijo, da dejstvo, da morajo plačevati višje cene kot njihovi konkurenti zunaj Unije, neposredno postavlja proizvajalce solarnih plošč iz Unije v slabši konkurenčni položaj v primerjavi s proizvajalci uvoženih solarnih plošč. Uporabniki so tudi navedli, da se raven cene solarnega stekla ni spremenila, čeprav so se različni sestavni deli fotonapetostnih modulov v zadnjih letih znatno pocenili, zato so se relativni stroški solarnega stekla v fotonapetostnih modulih povišali. V skladu s tem je zdaj solarno steklo drugi največji stroškovni dejavnik pri izdelavi solarne plošče.
 (203)
 Poleg tega so uporabniki navedli, da je sicer večina modulov, ki jih proizvedejo, tako imenovanih modulov „steklo/folija“, tj. prednja stran je steklena, zadnja pa iz plastične folije, vendar vse več proizvajajo t. i. module „steklo/steklo“, tj. module, pri katerih sta obe strani stekleni. Ker sta za modul „steklo/steklo“ namesto ene steklene plošče potrebni dve, se delež solarnega stekla v stroških proizvodnje podvoji.
 (204)
 Združenje EU ProSun, ki zastopa več uporabnikov, je navedla, da delež stroškov solarnega stekla pri izdelavi solarne plošče znaša 10 %. Dva druga uporabnika sta navedlo, da delež stekla v njunih stroških znaša 7 % oziroma 10 % za modul „steklo/folija“ in 14 % oziroma 22 % za modul „steklo/steklo“.
 (205)
 Združenje EU ProSun meni, da bi vpliv ukrepov na stroške znašal 3 % za modul „steklo/folija“ in 6 % za modul „steklo/steklo“.
 (206)
 Združenje EU ProSun Glass, ki zastopa industrijo solarnega stekla v Uniji, je navedlo, da je vpliv dajatev na stroške proizvodnje modula omejen. Predložilo je izračune, ki kažejo, da delež stroškov solarnega stekla pri izdelavi fotonapetostnega modula glede na trenutne cene solarnega stekla v Uniji znaša 4 %. Dodatni stroški zaradi veljavnih ukrepov, ob upoštevanju sedanjih cenovnih ponudb Kitajske, po izračunu združenja znašajo 1,5 % končnih stroškov modula. Združenje meni, da je dodatni vpliv na stroške uporabnikov še bolj omejen, saj je večina uporabnikov v Uniji dejavna v rezidenčnem segmentu trga in poleg modula prodaja celoten komplet, vključno z montažo in baterijo. V primeru prodaje celotnega kompleta je delež stekla v stroških modula manjši od 0,5 %.
 (207)
 V prvotnem primeru se je štelo, da solarno steklo pomeni le omejen del (približno 6–8 %) stroškov fotonapetostnih modulov (74). Ker so uporabniki velike količine solarnega stekla kupovali pri proizvajalcih Unije in ker so lahko kupovali steklo iz drugih držav poleg LRK, je bilo poleg tega sklenjeno, da je bil učinek prvotnih ukrepov na stroške fotonapetostnih modulov manjši od 1 %.
 (208)
 Raven protidampinških ukrepov pa se je od prvotne preiskave zvišala s 25 % na 67 %, kar je pomenilo dodaten vpliv na stroške v primerjavi s stanjem pri prvotni preiskavi.
 (209)
 Komisija je kljub trditvam uporabnikov ugotovila, da se struktura stroškov fotonapetostnih modulov od prvotne preiskave ni bistveno spremenila. Glede na študijo neodvisnega inštituta, ki je temeljila na ravneh cen v letih 2017 in 2018, je relativni delež stroškov solarnega stekla pri izdelavi modula znašal povprečno 9 % (75) in torej ni bil veliko večji od 6–8-odstotnega deleža, ugotovljenega pri prvotni preiskavi. Komisija je ugotovila, da se je to ujemalo z informacijami uporabnikov, da delež stroškov stekla pri izdelavi modula znaša 7 %–10 % (glej uvodno izjavo 204).
 (210)
 Komisija je v zvezi z vse večjim deležem modulov „steklo/steklo“ na trgu ugotovila, da so ti moduli v OPP predstavljali približno 10 % potrošnje Unije in da je torej njihov relativni delež na trgu še vedno omejen. Čeprav se je njihov delež povečeval, se ne pričakuje, da bo v naslednjih petih letih presegel 30 % (76).
 (211)
 Ne nazadnje, uporabniki so večino stekla še vedno kupovali na trgu Unije, pri čemer jih je več navedlo, da bodo to nadaljevali tudi v primeru izteka ukrepov.
 (212)
 Komisija je na podlagi navedenega ugotovila, da je bil učinek ukrepov na stroške uporabnikov zaradi majhnega relativnega povečanja deleža solarnega stekla v stroških proizvodnje fotonapetostnih modulov iz uvodne izjave 209, vse večje proizvodnje modulov „steklo/steklo“ in povišanja ravni ukrepov večji od učinka, ugotovljenega pri prvotni preiskavi. Po oceni Komisije je učinek ukrepov na stroške proizvajalcev fotonapetostnih modulov znašal 2 %–3 %.
 (213)
 Po razkritju je združenje EU ProSun trdilo, da so bile informacije o deležu stroškov solarnega stekla v fotonapetostnih modulih inštituta Fraunhofer (Fraunhofer Institute für Solare Energiesysteme IS), kot ga je v uvodni izjavi 209 navedla Komisija, zastarele. V skladu z novimi informacijami, ki jih je združenje EU ProSun prejelo od inštituta Fraunhofer, se je delež stroškov solarnega stekla v fotonapetostnih modulih od leta 2019 povečal z 9 % na 11 %. Združenje EU ProSun je trdilo tudi, da naj bi bil po podatkih istega vira prihodnji delež modulov „steklo/steklo“ višji od deleža, ki ga je v uvodni izjavi 210 navedla Komisija, saj se je študija, na katero se Komisija sklicuje v tej uvodni izjavi, sklicevala na svetovni trg, ne pa le na trg Unije. Po podatkih inštituta Fraunhofer je bilo pričakovano, da bo delež modulov „steklo/steklo“ na trgu Unije večji. Združenje EU ProSun je navedlo, da znaša sedanji delež modulov „steklo/steklo“ 18,5 % in ne 10 %, kot je napisano v študiji.
 (214)
 Združenje je trdilo tudi, da so bile marže v industriji solarnih plošč večinoma pod 5 % ali celo negativne. Menilo je, da je trg Unije za fotonapetostne module cenovno zelo občutljiv in da bi dodatno povišanje stroškov za 2 %–3 % povzročilo nadaljnje ustavitve in odpuščanja.
 (215)
 Komisija je zabeležila informacije, ki jih je inštitut Fraunhofer združenju EU ProSun predložil v zvezi s povečanjem deleža stroškov solarnega stekla v fotonapetostnih modulih od leta 2019. Ugotovila je, da ta razvoj ne spada v obdobje preiskave v zvezi s pregledom in se lahko upošteva samo pri ocenjevanju prihodnjih bremen za proizvajalce fotonapetostnih modulov. V zvezi z deležem modulov „steklo/steklo“ na trgu je nadalje zabeležila informacije, v skladu s katerimi se študija, navedena v uvodni izjavi 210, nanaša na svetovni trg, razmere in napovedi za prihodnost pa se lahko v Uniji razlikujejo. V zvezi z natančnim deležem pa je menila, da 18,5-odstotni delež združenja EU ProSun ni bil podprt z nobenim dokazom. Pri analizi preverjenih podatkov proizvajalcev Unije v obdobju preiskave je Komisija ugotovila, da sedanji delež modulov „steklo/steklo“ na trgu znaša samo 14 %. Ker sta oba preverjena proizvajalca v obdobju preiskave v zvezi s pregledom predstavljala več kot 80 % prodaje solarnega stekla na trgu, je Komisija sklenila, da je delež reprezentativen glede na razmere na trgu.
 (216)
 Poleg tega se je delež modulov „steklo/steklo“ po obdobju preiskave v zvezi s pregledom sicer nekoliko povečal, vendar to ne bi spremenilo sklepa, da bi učinek na stroške uporabnikov z zadržanjem ukrepov na sedanji ravni ostal omejen. Kot so potrdili združenje EU ProSun in več uporabnikov, so slednji kupovali znatne količine solarnega stekla pri proizvajalcih Unije, to pa se po mnenju uporabnikov v prihodnosti ne bo spremenilo. Poleg tega so uporabniki lahko uvažali solarno steklo iz drugih držav, za katere ukrepi ne veljajo, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom pa je uvoženo steklo iz takih držav predstavljajo 12 % tržnega deleža (glej preglednico 4).
 (217)
 V zvezi s trditvijo uporabnikov, da bi dodatno povečanje stroškov za 2 %–3 % povzročilo nadaljnje ustavitve in odpuščanja, je Komisija opozorila, da ohranitev ukrepov ne bi smela povzročiti nadaljnjega povišanja cen, saj se s tem ohranjajo samo že obstoječe dajatve na solarno steklo iz Kitajske. Kot je navedeno v uvodni izjavi 216, bodo uporabniki zaradi geografske bližine večino solarnega stekla še naprej kupovali pri proizvajalcih Unije in/ali bi lahko uvažali solarno steklo iz drugih držav, za katere ne veljajo ukrepi, na primer Turčije, Malezije in Indije.
 (218)
 Komisija je na podlagi tega sklenila, da bi se z ohranitvijo ukrepov stroški proizvodnje za uporabnike zdaj verjetno zvišali v primerjavi s stroški prvotnih ukrepov, saj se je relativni strošek za steklo v skupnih stroških proizvodnje nekoliko povišal. Vendar je Komisija glede na skupne stroške celotne proizvodnje sklenila, da bi učinek na stroške uporabnikov ostal omejen in tako ne bi ogrozil njihovega poslovanja v Uniji.
 6.2.2 Proizvodna zmogljivost za solarno steklo v Uniji
 (219)
 Uporabniki menijo, da proizvodna zmogljivost industrije solarnega stekla v Uniji ni dovolj velika za zadostitev povpraševanja po solarnem steklu na trgu. Navedli so tudi, da proizvajalci solarnega stekla v Uniji niso povečali svojih zmogljivosti in tega tudi ne nameravajo. Menijo, da so trenutne proizvodne zmogljivosti manjše od trenutnega povpraševanja po solarnem steklu. Trdijo, da so zaradi teh razmer prisiljeni uporabljati steklo, uvoženo iz drugih držav, kot je Malezija ali Turčija, ali uvažati steklo iz Kitajske in pri tem imeti višje stroške. V skladu z njihovimi trditvami pa steklo, uvoženo iz navedenih držav, ni vedno dovolj kakovostno.
 (220)
 Nasprotno pa je industrija Unije menila, da oskrba s solarnim steklom na trgu lahko zadosti povpraševanju. Trdila je, da nobenemu proizvajalcu solarnih plošč v Uniji nikoli ni zavrnila oskrbe zaradi domnevnega pomanjkanja razpoložljive zmogljivosti. Nasprotno, bila je pripravljena obravnavati morebitna dodatna naročila in je potrdila zmožnost dobave večjih količin.
 (221)
 Komisija je najprej ugotovila, da je potrošnja solarnega stekla v OPP znašala [13–18] milijonov m2 (glej preglednico 1). Drugič, preverila je skupno proizvodnjo industrije Unije in ugotovila, da znaša [11–14] milijonov m2. Tretjič, skupna preverjena zmogljivost dveh proizvajalcev Unije je znašala [14–18] milijonov m2.
 (222)
 Komisija je zato sklenila, da sta imela v OPP samo oba preverjena proizvajalca solarnega stekla neizkoriščeno zmogljivost [5–8,5] milijona m2, ki bi se lahko dobavila brez dodatnih naložb. Komisija je zato sklenila, da ta trditev uporabnikov ni utemeljena.
 (223)
 Po razkritju je združenje EU ProSun trdilo, da proizvodne zmogljivosti proizvajalcev solarnega stekla niso zajemale povpraševanja uporabnikov po solarnem steklu takoj po obdobju preiskave v zvezi s pregledom, saj sta leta 2019/2020 dva uporabnika vložila v nove zmogljivosti s skupno 950 MW. Na podlagi tega je združenje EU ProSun trdilo, da ponudba solarnega stekla na trgu že zdaj ni dovolj velika. V odziv na to trditev je združenje EU ProSun, ki predstavlja proizvajalce Unije, po razkritju znova poudarilo, da je nekaj pomembnih proizvajalcev solarnih plošč, ki jih je združenje EU ProSun predstavljajo kot delujoče na trgu, že ustavilo svojo proizvodnjo. Novovzpostavljene zmogljivosti so tako nadomestile obstoječe.
 (224)
 Prvič, Komisija je ugotovila, da je skupna zmogljivost proizvajalcev fotonapetostnih modulov v skladu z informacijami združenja EU ProSun leta 2019 znašala več kot 5 GW. Ugotovila pa je tudi, da je nekaj proizvajalcev fotonapetostnih modulov dejansko že ustavilo svojo proizvodnjo. Skupna zmogljivost družb, ki so ustavile svojo proizvodnjo, je presegala 1 GW (77). Zato so ugotovitve Komisije potrdile, da so novovzpostavljene zmogljivosti delno nadomestile naložbe nekaj družb, na katere se sklicuje združenje EU ProSun, v letih 2019/2020.
 (225)
 Drugič, Komisija je menila, da obstoječe in novovzpostavljene zmogljivosti ne ustrezajo nujno obsegu proizvodnje fotonapetostnih modulov. V skladu s podatki združenja EU ProSun je bila leta 2019 v uporabi manj kot polovica zmogljivosti za proizvodnjo fotonapetostnih modulov. Komisija je zato menila, da novovzpostavljene zmogljivosti ne pomenijo nujno samodejno enakovrednega obsega proizvodnje in rasti povpraševanja po solarnem steklu, vsaj ne takoj po njihovi uvedbi.
 (226)
 Tretjič, Komisija je opozorila, da so v obdobju preiskave v zvezi s pregledom poleg obeh preverjenih proizvajalcev solarnega stekla obstajali tudi drugi proizvajalci solarnega stekla. V skladu z informacijami industrije solarnega stekla v Uniji je skupna zmogljivost proizvajalcev solarnega stekla znašala [33–38] milijonov m2 (glej preglednico 5) (78). Skupna zmogljivost solarnega stekla na trgu tako skoraj trikrat presega sedanjo proizvodnjo.
 (227)
 Na podlagi tega je Komisija zavrnila trditev združenja EU ProSun, da ponudba solarnega stekla na trgu trenutno ni dovolj velika.
 6.2.3 Prihodnja rast trga
 (228)
 Vse zainteresirane strani so se strinjale, da se povpraševanje po solarnih ploščah in s tem po solarnem steklu povečuje in se bo v prihodnjih letih znatno povečalo. Med glavnimi razlogi za povečevanje povpraševanja so cilj Unije v zvezi z energijo iz obnovljivih virov za leto 2030, morebitni popravek tega cilja navzgor in evropski zeleni dogovor na splošno, katerega cilj je podnebna nevtralnost in spodbujanje industrije zelenih tehnologij v EU, vključno z obnovljivimi viri energije in drugimi nizkoogljičnimi tehnologijami. Rast se pričakuje v vseh segmentih trga (rezidenčnem, komercialnem in industrijskem segmentu ter segmentu javne porabe), odvisno od razvoja javnih politik v posamezni državi članici.
 (229)
 Proizvodnja fotonapetostnih modulov v Uniji zdaj znaša 1,7 GW (79). Več uporabnikov s sedežem v Avstriji, Franciji, Nemčiji, Italiji in Sloveniji je v pričakovanju večjega povpraševanja v prihodnosti napovedalo, da se pripravljajo na razširitev proizvodnih zmogljivosti. Če bodo nove načrtovane zmogljivosti v celoti izvedene in uporabljene, bodo skupne načrtovane naložbe uporabnikov poleg 900 MW iz oddelka 6.2.2 v naslednjih 2 do 3 letih znašale 2,9 GW dodatne proizvodnje, kar pomeni potrojitev proizvodnje fotonapetostnih modulov. Združenje EU ProSun je poleg tega trdilo, da bo ena od načrtovanih naložb v drugi fazi izvajanja predstavljala dodatno zmogljivost v višini 2 GW. Sklicevalo se je tudi na švicarsko-nemško družbo, pripravljeno vlagati v proizvodnjo v GW.
 (230)
 Na podlagi tega so združenje EU ProSun in nekateri uporabniki trdili, da bodo njihove načrtovane naložbe v primeru ohranitve ukrepov ogrožene, saj bi morali kriti dodatne stroške, ponudba solarnega stekla na trgu pa ne bi zadostovala.
 (231)
 Industrija solarnega stekla v Uniji je navedla, da bo novo napovedano povečanje zmogljivosti zanjo koristno. Vendar meni, da nove načrtovane zmogljivosti deloma nadomeščajo zmogljivosti v preteklosti opuščene proizvodnje. Navedla je tudi, da se napovedi novih naložb morda ne bodo uresničile, kot se je že zgodilo v preteklosti. Poleg tega je trdila, da morebitni novi obrati, ki bodo zgrajeni, ne bodo od začetka obratovali s polno zmogljivostjo.
 (232)
 Komisija je za proučitev teh trditev ponovno ocenila svoje ugotovitve. Še enkrat je poudarila naslednje: prvič, dokazi v spisu ne kažejo, da bi bile načrtovane naložbe odvisne od odprave veljavnih izravnalnih ukrepov. Pač pa ti dokazi dejansko kažejo, da je veliko napovedanih projektov izhajalo predvsem iz obetov prihodnje rasti trga solarnih plošč, ne pa iz obstoja ali neobstoja ukrepov v zvezi s solarnim steklom. Zato odločitve o tem, ali ukrepe v zvezi s solarnim steklom ohraniti ali ne, ni mogoče obravnavati kot odločilni dejavnik pri zasnovi ali uresničitvi navedenih projektov za širitev.
 (233)
 Drugič, Komisija je opozorila, da je analiza učinka na stroške iz oddelka 6.2.1 pokazala, da so stroški ukrepov za zadevne uporabnike precej nizki. Zaradi načrtovanih naložb ta sklep ni omajan, saj bi bili stroški te dodatne proizvodnje v sektorju uporabnikov enako omejeni.
 (234)
 Tretjič, Komisija je na podlagi analize iz oddelka 6.2.2 znova poudarila tudi, da bo sedanja zmogljivost industrije Unije verjetno zadostila povpraševanju, ki se bo povečalo zaradi načrtovanih naložb. Poleg tega bi se povpraševanje vsekakor povečevalo postopno, kar bi industriji solarnega stekla, kot je sama navedla, omogočilo, da se temu prilagodi in po potrebi poveča svojo zmogljivost. Poleg tega bi lahko uporabniki tako kot v OPP še naprej kupovali steklo iz drugih držav, na primer Turčije, Malezije in Indije.
 (235)
 Po razkritju je združenje EU ProSun trdilo tudi, da proizvodne zmogljivosti proizvajalcev solarnega stekla ne morejo zadostiti prihodnjemu povpraševanju po solarnem steklu. Trdilo je še, da uporabniki niso mogli uvažati stekla, ker kakovost uvoženega stekla ni bila zadovoljiva. V podporo tej trditvi je združenje predložilo poročilo enega od uporabnikov, v katerem je navedeno, da je bilo določeno naročilo neke malezijske družbe pomanjkljivo.
 (236)
 Komisija ni bila prepričana, da je kakovost solarnega stekla iz drugih tretjih držav, za katere ne veljajo ukrepi, tako nizka, da ga ni mogoče šteti za verodostojno alternativo evropskemu proizvajalcu modulov. V protidampinški preiskavi v zvezi z uvozom solarnega stekla iz Malezije so se vse strani strinjale, da je ta uvoz učinkovito konkuriral solarnemu steklu, izdelanemu v Uniji. Kot je navedeno zgoraj, se je uvoz solarnega stekla v Unijo iz Malezije povečal in v obdobju preiskave v zvezi s pregledom dosegel 7-odstotni tržni delež. To kaže, da je malezijsko solarno steklo na splošno dovolj kakovostno, četudi je bila dostava uvoženega solarnega stekla iz te države v posameznih primerih pomanjkljiva ter ni bila v celoti skladna z dogovorjenimi pogoji. Zato je Komisija to trditev zavrnila.
 (237)
 Po razkritju je združenje EU ProSun trdilo tudi, da bi škoda, ki bi jo lahko povzročila ohranitev ukrepov za solarno steklo, takoj vplivala na več kot 1 000 delovnih mest in približno 50 milijonov EUR naložb ter na do več kot 4 000 delovnih mest in eno milijardo EUR naložb v naslednjih dveh letih.
 (238)
 Komisija je zavrnila trditev in opozorila, da so bili številni načrti širitve že izvedeni, ko so ukrepi že veljali, ne glede na sklep o tem, ali se ukrepi ohranijo ali ne. Na podlagi ugotovitev, povzetih v oddelkih 6.2.1–6.2.3, je menila, da ohranitev ukrepov ni preprečila uresničitve načrtovanih naložb več uporabnikov.
 6.2.4 Sklep o interesu uporabnikov
 (239)
 Čeprav so pripombe, sprejete po razkritju, še naprej vsebovale trditve, da je nadaljevanje ukrepov v nasprotju z interesom uporabnikov, so tudi potrdile, da je sektor šele na začetku tekočega naložbenega procesa. Komisija je sklenila, da učinek ukrepov na strukturo stroškov uporabnikov trenutno ni nesorazmeren, da neizkoriščene zmogljivosti, ki so na voljo v Uniji, pa tudi alternativni viri uvoza ne ogrožajo zanesljivosti oskrbe uporabnikov ter tudi da se njihovi naložbeni načrti še niso ustrezno uresničili.
 (240)
 Če pa bi se to zgodilo in bi se okoliščine trajno spremenile, Komisija opozarja, da lahko industrija uporabnikov v skladu s členom 19(3) osnovne uredbe vloži zahtevek za pregled oblike in/ali ravni ukrepov, omejen na škodo, ki jo je utrpela industrija Unije, in na stanje oskrbe industrije uporabnikov, kar bi lahko privedlo do nove ocene interesa Unije.
 6.3 Okoljski vidiki
 (241)
 Uporabniki so trdili, da ohranitev ukrepov za solarno steklo ni v skladu s cilji Komisije glede uporabe čiste energije. Nasprotno, podaljšanje ukrepov za solarno steklo bi industriji fotonapetostnih modulov v Uniji preprečilo izvedbo novih naložb. Čeprav je predvidena rast trga Unije za instalacije fotonapetostnih modulov, bi se bila industrija fotonapetostnih modulov iz Unije prisiljena umakniti s trga, saj zaradi pomanjkanja ponudbe solarnega stekla ne bi izvedla načrtovanih novih naložb in zato ne bi bila konkurenčna.
 (242)
 Komisija je v okviru širšega evropskega zelenega dogovora marca 2020 predlagala zavezujoč evropski podnebni zakon, katerega namen je določiti cilj podnebne nevtralnosti do leta 2050 (80). Evropski zeleni dogovor poleg tega vključuje izrecni cilj oskrbe s čisto in varno energijo po dostopnih cenah (81), in sicer na podlagi morebitnega zvišanja cilja Unije glede energije iz obnovljivih virov do leta 2030.
 (243)
 Proizvajalci solarnega stekla v Uniji na obeh trgih, tj. trgu vrtnarskega stekla (stekla za rastlinjake) ter trgu fotonapetostnih in fototermalnih modulov, razvijajo nove inovativne rešitve za povečanje uporabe zelene energije, pri čemer sodelujejo z raziskovalnimi ustanovami in univerzami, vlagajo pa tudi v raziskave in razvoj. Komisija je v zvezi s tem navedla, da je nadaljevanje ukrepov nujno za obstoj industrije solarnega stekla, ki je sposobna preživeti, ter okrepitev raziskav in razvoja na tem področju.
 (244)
 Komisija je tudi menila, da bi bila z iztekom ukrepov ogrožena sposobnost preživetja industrije solarnega stekla v Uniji, uporabniki (predvsem proizvajalci fotonapetostnih modulov) pa bi postali odvisni od uvoza, najverjetneje iz Kitajske. Poleg tega industrija solarnega stekla zaradi izteka ukrepov ne bi mogla vlagati v inovacije ter raziskave in razvoj. Komisija je zato menila, da je z okoljskega vidika nujno ohraniti industrijo solarnega stekla, ki je sposobna preživeti.
 (245)
 Hkrati zelena politika Komisije podpira tudi uporabo energije iz obnovljivih virov v Uniji. Glavni inovativni potencial ima proizvodnja celic v industriji na koncu proizvodne verige. V primeru ohranitve ukrepov bi moral ta del „zelene“ industrije, tj. zlasti proizvajalci fotonapetostnih modulov, kriti nekaj dodatnih stroškov. Vendar je Komisija na podlagi analize iz oddelka 6.2.1 sklenila, da dodatni stroški uporabnikov niso tako visoki, da bi preprečili njihovo obratovanje ali prihodnjo širitev.
 (246)
 Komisija je zato sklenila, da ohranitev ukrepov na splošno ne škodi okoljskim politikam Unije.
 6.4 Interes nepovezanih trgovcev
 (247)
 Skupina, dejavna na področju distribucije solarnega stekla za gradnjo rastlinjakov, je podprla nadaljevanje ukrepov. Skupina ni bila neposredni uporabnik, je pa tesno sodelovala z uporabniki/kmeti pri iskanju primernega stekla za gradnjo rastlinjakov. Trdila je, da je visokokakovostno steklo z majhno vsebnostjo železa in raznolikimi vzorci nujno za zagotovitev učinkovitosti rastlinjakov. Meni, da zagotavljanje takega stekla in tesno sodelovanje s proizvajalci pri iskanju inovativnih rešitev v primeru izteka ukrepov ne bi bila mogoča, kar bi negativno vplivalo na proizvodnjo solarnega stekla v Uniji. Po trditvah navedene skupine uvoz podobnega stekla ni mogoč, saj proizvajalci v tujini ne morejo ponuditi enakega nabora ustreznih vzorcev in različic za uspešno dokončanje projektov v običajnih rokih.
 6.5 Interes nepovezanih uvoznikov
 (248)
 Pri preiskavi ni sodeloval noben uvoznik. Brez prejetja podatkov pa ni bilo dokazov, da bi bila uvedba ukrepov v nasprotju z interesom teh strani.
 6.6 Sklep o interesu Unije
 (249)
 Komisija je na podlagi razpoložljivih informacij o interesu Unije sklenila, da ni prepričljivih razlogov zoper ohranitev dokončnih izravnalnih ukrepov za uvoz solarnega stekla s poreklom iz LRK.
 7. IZRAVNALNI UKREPI
 (250)
 Kot je določeno v členu 18 osnovne uredbe, iz navedenega sledi, da bi bilo treba ohraniti izravnalne ukrepe, ki se uporabljajo za uvoz solarnega stekla s poreklom iz Kitajske.
 (251)
 Za zmanjšanje tveganja izogibanja ukrepom zaradi velikih razlik v stopnjah dajatve so potrebni posebni ukrepi, da se zagotovi pravilna uporaba individualnih izravnalnih dajatev. Družbe, za katere veljajo individualne izravnalne dajatve, morajo carinskim organom držav članic predložiti veljaven trgovinski račun. Ta račun mora ustrezati zahtevam iz člena 1(3) te uredbe. Za uvoz, za katerega navedeni račun ni bil predložen, bi bilo treba uporabiti izravnalno dajatev, ki se uporablja za „vse druge družbe“.
 (252)
 Čeprav je predložitev tega računa potrebna za carinske organe držav članic, da uporabijo individualne stopnje izravnalne dajatve za uvoz, to ne bi smel biti edini element, ki ga morajo upoštevati carinski organi. Tudi če predloženi račun izpolnjuje vse zahteve iz člena 1(3) te uredbe, bi morali carinski organi držav članic izvajati svoje običajne kontrole in lahko kot v vseh drugih primerih zahtevajo dodatne dokumente (odpremne listine itd.) za preverjanje točnosti navedb v deklaraciji in zagotovitev, da je poznejša uporaba stopnje dajatve upravičena v skladu s carinsko zakonodajo.
 (253)
 Če bi se zlasti po uvedbi zadevnih ukrepov znatno povečal obseg izvoza ene od družb, za katere veljajo nižje individualne stopnje dajatev, bi se lahko tako povečanje obsega obravnavalo kot sprememba v vzorcu trgovanja, nastala zaradi uvedbe ukrepov v smislu člena 23(1) osnovne uredbe. V takih okoliščinah se lahko začne preiskava proti izogibanju, če so izpolnjeni pogoji za to. S to preiskavo se lahko med drugim prouči potreba po odpravi individualnih stopenj dajatve in posledični uvedbi dajatve na ravni države.
 (254)
 Stopnje izravnalne dajatve za posamezne družbe, opredeljene v tej uredbi, se uporabljajo izključno za uvoz zadevnega izdelka s poreklom iz LRK, ki ga proizvajajo poimensko navedeni pravni subjekti. Za uvoz zadevnega izdelka, ki ga proizvaja katera koli druga družba, ki ni posebej navedena v izvedbenem delu te uredbe, vključno s subjekti, povezanimi s tistimi, ki so izrecno navedeni, bi morala veljati stopnja dajatve, ki se uporablja za „vse druge družbe“. Zanje se ne bi smela uporabljati nobena od individualnih stopenj izravnalnih dajatev.
 (255)
 Družba lahko zahteva uporabo teh individualnih stopenj izravnalnih dajatev, če naknadno spremeni ime. Zahtevek je treba nasloviti na Komisijo (82). Vsebovati mora vse ustrezne informacije, s katerimi je mogoče dokazati, da sprememba ne vpliva na upravičenost družbe do stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja. Če sprememba imena družbe ne vpliva na njeno pravico do izkoriščanja ugodnosti stopnje dajatve, ki se zanjo uporablja, bi bilo treba v Uradnem listu Evropske unije objaviti obvestilo o spremembi imena.
 (256)
 V skladu s členom 109 Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta (83) je obrestna mera, kadar je treba znesek povrniti na podlagi sodbe Sodišča Evropske unije, obrestna mera, ki jo Evropska centralna banka uporablja v svojih operacijah glavnega refinanciranja, objavljena v seriji C Uradnega lista Evropske unije, in ki velja na prvi koledarski dan posameznega meseca.
 (257)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem odbora, ustanovljenega s členom 15(1) Uredbe (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta (84) –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 1. Uvede se dokončna izravnalna dajatev na uvoz solarnega stekla iz kaljenega natrij-kalcijevega ravnega stekla z vsebnostjo železa, manjšo od 300 ppm, z več kot 88-odstotno prepustnostjo sončne energije (merjeno v skladu z AM 1,5 300–2 500 nm), toplotno odpornostjo do 250 °C (merjeno v skladu z EN 12150), odpornostjo proti temperaturnim spremembam Δ 150 K (merjeno v skladu z EN 12150) in mehansko trdnostjo 90 N/mm2 ali več (merjeno v skladu z EN 1288-3), ki se trenutno uvršča pod oznako KN ex 7007 19 80 (oznake TARIC 7007198012, 7007198018, 7007198080 in 7007198085), s poreklom iz Ljudske republike Kitajske.
 2. Stopnje izravnalne dajatve, ki se uporabljajo za neto ceno franko meja Unije pred plačilom dajatve za izdelek iz odstavka 1, ki ga proizvajajo družbe, navedene v preglednici, so:
 Družba
 Izravnalna dajatev
 Dodatna oznaka TARIC
 Xinyi PV Products (Anhui) Holdings Ltd
 3,2 %
 B943
 Zhejiang Hehe Photovoltaic Glass Technology Co., Ltd
 17,1 %
 B944
 Zhejiang Jiafu Glass Co., Ltd; Flat Solar Glass Group Co., Ltd; Shanghai Flat Glass Co., Ltd
 12,8 %
 B945
 Henan Yuhua New Material Co., Ltd
 16,7 %
 B946
 Druge sodelujoče družbe iz Priloge I
 12,4 %
 Vse druge družbe
 17,1 %
 B999
 3. Individualne stopnje izravnalne dajatve, ki so določene za družbe iz odstavka 2, se lahko uporabljajo, če se carinskim organom držav članic predloži veljaven trgovinski račun, skladen z zahtevami iz Priloge II. Če tak račun ni predložen, se uporabi dajatev, ki velja za vse druge družbe.
 4. Če ni določeno drugače, se uporabljajo veljavne določbe v zvezi s carinami.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 22. julija 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 176, 30.6.2016, str. 55.
 (2) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 471/2014 z dne 13. maja 2014 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 142, 14.5.2014, str. 23).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 470/2014 z dne 13. maja 2014 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 142, 14.5.2014, str. 1).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1394 z dne 13. avgusta 2015 o spremembi Uredbe (EU) št. 470/2014, kakor je bila spremenjena z Uredbo (EU) 2015/588, o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in o dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske, po ponovni preiskavi za ugotavljanje absorpcije v skladu s členom 12 Uredbe Sveta (ES) št. 1225/2009 (UL L 215, 14.8.2015, str. 42).
 (5) Obvestilo o bližnjem izteku nekaterih protisubvencijskih ukrepov (UL C 345, 27.9.2018, str. 10).
 (6) Obvestilo o začetku pregleda zaradi izteka izravnalnih ukrepov, ki se uporabljajo za uvoz solarnega stekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL C 165, 14.5.2019, str. 22).
 (7) Člen 5 poglavja II začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture.
 (8) Člen 17 poglavja III Začasnih določb o spodbujanju prilagajanja industrijske strukture.
 (9) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 5).
 (10) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/688 z dne 2. maja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst jeklenih izdelkov, prevlečenih z organskimi premazi, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 116, 3.5.2019, str. 39).
 (11) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1187 z dne 3. julija 2017 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 171, 4.7.2017, str. 134).
 (12) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2018/1690 z dne 9. novembra 2018 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2018/1579 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz nekaterih novih ali protektiranih pnevmatik iz gume, ki se uporabljajo za avtobuse ali tovornjake, z indeksom obremenitve nad 121, s poreklom iz Ljudske republike Kitajske ter o razveljavitvi Izvedbene uredbe (EU) 2018/163 (UL L 283, 12.11.2018, str. 1).
 (13) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/969 z dne 8. junija 2017 o uvedbi dokončnih izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske in spremembi Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2017/649 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve na uvoz nekaterih vroče valjanih ploščatih izdelkov iz železa, nelegiranega jekla ali drugega legiranega jekla s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 146, 9.6.2017, str. 17).
 (14) http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.
 (15) Člen 3(1)(a)(i) osnovne uredbe.
 (16) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 71 do 87.
 (17) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 88 do 95.
 (18) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 96 do 98.
 (19) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 99 do 111.
 (20) Glej str. 26–29, prilogi 23 in 35 k zahtevku za pregled.
 (21) Glej oddelek 3.1 te uredbe ter str. 16, 27 in 28 zahtevka za pregled.
 (22) WT/DS379/AB/R (ZDA – Protidampinške in izravnalne dajatve na nekatere izdelke iz Kitajske), poročilo pritožbenega organa z dne 11. marca 2011, DS 379, točka 318. Glej tudi WT/DS436/AB/R (ZDA – Ogljikovo jeklo (Indija)), poročilo pritožbenega organa z dne 8. decembra 2014, točke 4.9 in 4.10 ter 4.17 do 4.20, in WT/DS437/AB/R (ZDA – Ukrepi izravnalnih dajatev na nekatere izdelke iz Kitajske), poročilo pritožbenega organa z dne 18. decembra 2014, točka 4.92.
 (23) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/72 z dne 17. januarja 2019 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz električnih koles s poreklom iz Ljudske republike Kitajske (UL L 16, 18.1.2019, str. 5), uvodne izjave 176, 208 in 215.
 (24) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2017/1187 z dne 3. julija 2017 o uvedbi dokončne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih vrst premazanega finega papirja s poreklom iz Ljudske republike Kitajske po pregledu zaradi izteka ukrepov v skladu s členom 18 Uredbe (EU) 2016/1037 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 171, 4.7.2017, str. 134), uvodna izjava 67.
 (25) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodni izjavi 222 in 229.
 (26) Izvedbena uredba (EU) 2019/688, uvodne izjave 109 do 114.
 (27) Izvedbena uredba (EU) 2018/1690, uvodne izjave 167 do 223.
 (28) Izvedbena uredba (EU) 2017/969, uvodne izjave 84 do 148.
 (29) Glej poglavje 6.3 poročila, ki je na voljo na spletnem naslovu http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2017/december/tradoc_156474.pdf.
 (30) Letno poročilo družbe CNBM za leto 2018, http://cnbm.wsfg.hk/index.php?SectionID=FinancialReports&PageID=2020&Language=eng; letno poročilo družbe Luoyang Glass za leto 2018, https://webb-site.com/dbpub/docs.asp?p=4910; letno poročilo družbe Dongguan CSG za leto 2018, https://www.csgholding.com/Home/Investor/report/cat_id/43/year/2019/.html; pregledana maja 2020.
 (31) Glej oddelek 3.1 te uredbe ter str. 16, 27 in 28 zahtevka za pregled.
 (32) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 121 do 136.
 (33) Glej str. 28 do 31, priloge 23, 36 in 37 k zahtevku za pregled.
 (34) Glej str. 20, 28, 29, 33 in 36 zahtevka za pregled.
 (35) Glej oddelek 3.1 te uredbe.
 (36) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 143 do 146.
 (37) Glej zahtevek za pregled ter priloge 15, 23 in 24 k zahtevku za pregled.
 (38) Glej Prilogo 15 k zahtevku za pregled.
 (39) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodne izjave 534 do 542.
 (40) Izvedbena uredba (EU) 2018/1690, uvodne izjave 510 do 517.
 (41) Izvedbena uredba (EU) 2019/688, uvodne izjave 175 do 188.
 (42) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 161 do 170.
 (43) Glej str. 21 in 22, priloge 22, 23 in 26 k zahtevku za pregled.
 (44) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodne izjave 543 do 550.
 (45) Izvedbena uredba (EU) 2018/1690, uvodne izjave 518 do 524.
 (46) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 153 do 160.
 (47) Glej str. 25, prilogi 22 in 23 k zahtevku za pregled.
 (48) Glej str. 25 in Prilogo 22 k zahtevku za pregled.
 (49) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodne izjave 551 do 557.
 (50) Izvedbena uredba (EU) 2017/1187, uvodne izjave 86 do 94.
 (51) Izvedbena uredba (EU) 2017/1187, uvodna izjava 89.
 (52) Glej str. 25 in Prilogo 23 k zahtevku za pregled.
 (53) Izvedbena uredba (EU) 2017/1187, uvodna izjava 91, in Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodna izjava 554.
 (54) Izvedbena uredba (EU) 2017/1187, uvodna izjava 91, ter člen 2 in člen 26(2) zakona o davku na dohodek podjetij.
 (55) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodna izjava 556, in oddelek 3.1 te uredbe.
 (56) Izvedbena uredba (EU) št. 471/2014, uvodne izjave 172 do 195.
 (57) Glej oddelek 3.1 te uredbe.
 (58) Glej str. 32, priloge 17, 31 in 38 k zahtevku za pregled.
 (59) Izvedbena uredba (EU) 2019/72, uvodne izjave 503 do 533.
 (60) Izvedbena uredba (EU) 2018/1690, uvodne izjave 474 do 493.
 (61) Izvedbena uredba (EU) 2019/688, uvodne izjave 80 do 90.
 (62) Izvedbena uredba (EU) 2017/1187, uvodne izjave 120 do 128.
 (63) Str. 22 zahtevka za pregled.
 (64) Glej Prilogo 21A k zahtevku za pregled.
 (65) Str. 34 zahtevka za pregled in Priloga 8A k zahtevku za pregled.
 (66) Letno poročilo družbe Xinyi Solar Holdings Limited za leto 2019, https://www.xinyisolar.com/en/qynb/list.aspx, pregledano maja 2020. „Leto [2019] je bilo prehodno obdobje za kitajski fotonapetostni trg. Fotonapetostni projekti so se iz projektov, ki so se izvajali zgolj na podlagi subvencij, razvili v kombinacijo projektov ‚brez subvencioniranja‘ in projektov ‚z zagotovljenimi odkupnimi cenami‘. [...] Zaradi zamud pri uvedbi politik in odobritvi projektov se je na Kitajskem v zadevnem letu zmanjšalo navdušenje nad fotonapetostnimi napravami. [...] Veliko svetovno povpraševanje na fotonapetostnem trgu v zadevnem letu so spodbudile predvsem druge države, ne Kitajska.“
 (67) Str. 35 zahtevka za pregled.
 (68) Glej uvodno izjavo 2.
 (69) Glej uvodno izjavo 2.
 (70) Zahtevek za pregled, poglavje 3.5.
 (71) Zahtevek za pregled, poglavje 3.5. Glej tudi analizo iz oddelka 6 o interesu Unije.
 (72) Izvedbena uredba (EU) št. 470/2014.
 (73) Protidampinški in protisubvencijski ukrepi za solarne plošče so bili uvedeni ob koncu leta 2013 za dveletno obdobje. Marca 2017 so bili ukrepi podaljšani za 18 mesecev (https://trade.ec.europa.eu/doclib/press/index.cfm?id=1904).
 (74) Uredba Komisije (EU) št. 1205/2013 z dne 26. novembra 2013 o uvedbi začasne protidampinške dajatve na uvoz solarnega stekla iz Ljudske republike Kitajske (UL L 316, 27.11.2013, str. 8, uvodna izjava 157).
 (75) Vir: „A multidimensional optimisation approach to improve module efficiency, power and costs“ (Večrazsežnostni pristop z optimizacijo za izboljšanje učinkovitosti, moči in stroškov modula), Jibran Shahid, Max Mittag, Martin Heinrich, Fraunhofer Institute for Solar Energy Systems ISE,
 https://www.ise.fraunhofer.de/content/dam/ise/de/documents/publications/conference-paper/35-eupvsec-2018/Shahid_5DO83.pdf.
 (76) Vir: The Mechanical Engineering Industry Association (VDMA), https://pv-manufacturing.org/wp-content/uploads/2019/03/ITRPV-2019.pdf.
 (77) Ena največjih družb, ki je ustavila svojo proizvodnjo, je bila družba Solarworld, katere zmogljivost je po podatkih združenja EU ProSun znašala 700 MW. Proizvodnjo je ustavila leta 2018 (https://www.pv-magazine.com/2019/02/11/investor-search-for-solarworld-failed-module-factory-to-be-auctioned-off/).
 (78) Na spletnem mestu družbe F-Solar, tj. https://www.fsolar.de/en, je navedena zmogljivost 750 ton/dan. Ta obseg lahko glede na nabor izdelkov ustreza med 20 in 30 milijonov m2. Poleg družbe F-Solar na trgu obstaja več drugih manjših proizvajalcev, kot so Petra Glass (Avstrija), Pressglass (Poljska), Sunarc (Danska), Lambert (Nemčija), Onyxsolar (Španija), Covexglass (Poljska), DA Glass (Poljska), Schollglass (Poljska), tvitec (Španija), Hecker (Nemčija), Ertex solar (Avstrija) in ILVA Glass (Italija).
 (79) Vir: EU ProSun.
 (80) Za širši okvir glej Prilogo k sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, Bruselj, 11. december 2019 (COM(2019) 640 final), https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0015.02/DOC_2&format=PDF.
 (81) Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij z naslovom „Evropski zeleni dogovor“, Bruselj, 11. december 2019 (COM(2019) 640 final), https://eur-lex.europa.eu/resource.html?uri=cellar:b828d165-1c22-11ea-8c1f-01aa75ed71a1.0015.02/DOC_1&format=PDF, str. 6.
 (82) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, Rue de la Loi 170, 1040 Bruxelles/Brussel, Belgique/België.
 (83) Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. julija 2018 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, spremembi uredb (EU) št. 1296/2013, (EU) št. 1301/2013, (EU) št. 1303/2013, (EU) št. 1304/2013, (EU) št. 1309/2013, (EU) št. 1316/2013, (EU) št. 223/2014, (EU) št. 283/2014 in Sklepa št. 541/2014/EU ter razveljavitvi Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 (UL L 193, 30.7.2018, str. 1).
 (84) Uredba (EU) 2016/1036 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 8. junija 2016 o zaščiti proti dampinškemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske unije (UL L 176, 30.6.2016, str. 21).
 PRILOGA 1
 Ime
 Dodatna oznaka TARIC
 Avic Sanxin Sol-Glass Co. Ltd in Avic (Hainan) Special Glass Material Co., Ltd
 B949
 Wuxi Haida Safety Glass Co., Ltd
 B950
 Dongguan CSG Solar Glass Co., Ltd
 B951
 Pilkington Solar Taicang Limited
 B952
 Novatech Glass Co., Ltd
 B954
 PRILOGA 2
 Veljavni trgovinski račun iz člena 1(3) mora vsebovati naslednje:
 1.
 ime in položaj uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun;
 2.
 naslednjo izjavo: „Podpisani potrjujem, da je (površina v m2) solarnega stekla, prodanega za izvoz v Evropsko unijo, zajetega s tem trgovinskim računom, proizvedla (ime in naslov družbe) (dodatna oznaka TARIC) v Ljudski republiki Kitajski. Izjavljam, da so podatki na tem trgovinskem računu popolni in resnični.“;
 3.
 datum in podpis uradnika subjekta, ki je izdal trgovinski račun.