text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 08 08
 COM(2018) 576 final
 2018/0305(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, ir ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, susijusios su kvietimu Jungtinei Karalystei prisijungti prie šių konvencijų
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO DALYKAS
 Šis pasiūlymas yra susijęs su sprendimu, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių
 11 jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, ir ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – jungtiniai komitetai), dėl numatomų priimti kiekvieno iš jungtinių komitetų sprendimų, susijusių su kvietimu Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei (toliau – Jungtinė Karalystė) prisijungti atitinkamai prie Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo ir Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros (toliau – konvencijos).
 2.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 2.1. Konvencijos
 Konvencijų tikslas – sudaryti palankesnes prekių gabenimo tarp Europos Sąjungos ir kitų šalių, kurios yra konvencijų susitariančiosios šalys, sąlygas. Jos įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.
 Europos Sąjunga yra viena iš konvencijų susitariančiųjų šalių.
 Šalys, kurios yra konvencijų susitariančiosios šalys, bet nėra Sąjungos narės, konvencijose vadinamos bendrojo tranzito šalimis.
 2.2. JUNGTINIAI KOMITETAI
 Jungtinių komitetų užduotis – administruoti konvencijas ir užtikrinti, kad jos būtų tinkamai įgyvendinamos. Priimdami sprendimus, jungtiniai komitetai kviečia trečiąsias šalis prisijungti prie konvencijų.
 Jungtinių komitetų sprendimai priimami bendru susitariančiųjų šalių sutarimu.
 2.3. •Numatomi jungtinių komitetų aktai
 •Priemonės pasirinkimas
 2001 m. Europos Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl šalių kandidačių rengimo prisijungti prie 1987 m. EB ir ELPA konvencijų dėl bendrosios tranzito procedūros ir prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo strategijos
 22 ir vėlesniame 2010 m. Europos Komisijos komunikate Europos Parlamentui ir Tarybai dėl tam tikrų kaimyninių šalių rengimo prisijungti prie šių abiejų konvencijų
 33 bei 2011 m. balandžio 14 d. Tarybos išvadose, kuriose patvirtintas abiejuose komunikatuose patvirtintas metodas, numatyta remti kai kurias šalis joms stengiantis prisijungti prie šių konvencijų.
 Būdama Europos Sąjungos nare, Jungtinė Karalystė taiko konvencijas nuo jų įsigaliojimo 1988 m. Taigi ji turi pakankamos konvencijų nuostatų taikymo patirties ir, būdama Sąjungos valstybe nare, atitinka 2001 ir 2010 m. komunikatuose nustatytus techninius kriterijus.
 Jungtinei Karalystei išstojus iš Europos Sąjungos, konvencijos automatiškai nebebus taikomos Jungtinei Karalystei, nes susitariančioji šalis yra tik Sąjunga (ne jos valstybės narės). Jungtinei Karalystei prisijungus prie konvencijų kaip atskirai susitariančiajai šaliai, būtų sudarytos palankesnės prekių gabenimo tarp Sąjungos, Jungtinės Karalystės ir kitų bendrojo tranzito šalių sąlygos.
 Jeigu pereinamojo laikotarpio tvarka, dėl kurios susitartų ES ir Jungtinės Karalystės derybininkai, įsigaliotų kaip susitarimo dėl išstojimo, dėl kurio šiuo metu deramasi pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, dalis, tarptautiniai susitarimai, kurių šalis yra Sąjunga, įskaitant konvencijas, būtų taikomi Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje nuo išstojimo dienos iki 2020 m. gruodžio 31 d. Todėl Jungtinės Karalystės prisijungimas prie konvencijų turėtų galioti tik esant tokiai situacijai nuo dienos, kurią Sąjungos teisė (įskaitant šias konvencijas) nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.
 Komisijos prašoma priimti šį sprendimo pasiūlymo projektą ir perduoti jį Tarybai.
 Jungtinių komitetų sprendimai, kuriais Jungtinė Karalystė kviečiama prisijungti prie konvencijų, taps privalomi susitariančiosioms šalims pagal kiekvieno iš tų sprendimų 2 straipsnį, kuriame nustatoma, kad jie įsigalioja priėmimo dieną („Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną“).
 Pagal Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo 11 straipsnio 3 dalį ir Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros 15 straipsnio 3 dalį sprendimus dėl kvietimų trečiosioms šalims prisijungti prie konvencijų susitariančiosios šalys turi įgyvendinti pagal savo teisės aktus.
 3.POZICIJA, KURIOS TURI BŪTI LAIKOMASI SĄJUNGOS VARDU
 Siūloma pozicija – priimti sprendimą pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie konvencijų, kad jos būtų taikomos iškart, kai tik Jungtinė Karalystė išstos iš Sąjungos arba, jeigu pereinamojo laikotarpio tvarka, dėl kurios susitartų ES ir Jungtinės Karalystės derybininkai, įsigaliotų kaip susitarimo dėl išstojimo, dėl kurio šiuo metu deramasi pagal Europos Sąjungos sutarties 50 straipsnį, dalis, nuo tos dienos, kurią Sąjungos teisė (įskaitant šias konvencijas) nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.
 Siūlomos pozicijos tikslas – sudaryti palankesnes prekybos tarp Sąjungos, Jungtinės Karalystės ir dabartinių bendrojo tranzito šalių sąlygas. Tikimasi, kad Jungtinės Karalystės prisijungimas prie konvencijų duos esminės realios naudos prekybininkams ir muitinės administracijoms, nes bus supaprastinti tranzito formalumai ir sudarytos palankesnės prekių gabenimo sąlygos.
 Siūloma pozicija atitinka bendrą prekybos politiką.
 4.TEISINIS PAGRINDAS
 4.1.Procedūriniai teisiniai aspektai
 4.1.1.Principai
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 218 straipsnio 9 dalyje numatyti sprendimai, kuriais „nustatomos pozicijos, kurios Sąjungos vardu priimamos susitarimu įsteigtame organe, kai tam organui reikia priimti teisinę galią turinčius aktus, išskyrus aktus, papildančius arba pakeičiančius susitarimo institucinę struktūrą“.
 Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo 11 straipsnio 3 dalyje ir Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros 15 straipsnio 3 dalyje nustatyta, kad sprendimus pakviesti trečiąją šalį prisijungti prie konvencijų jungtiniai komitetai priima pagal atitinkamai 1 straipsnio 2 dalį ir 3 straipsnio 1 dalies c punktą.
 4.1.2.Taikymas aptariamuoju atveju
 Jungtiniai komitetai – organai, įsteigti susitarimu, konkrečiai Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo (10 straipsnis) ir Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros (14 straipsnis).
 Sprendimai, kuriuos jungtinių komitetų prašoma priimti, yra teisinę galią turintys aktai. Šie sprendimai bus privalomi pagal tarptautinę teisę remiantis Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo 15 straipsniu ir Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros 20 straipsniu.
 Kai jungtiniai komitetai priims sprendimus dėl kvietimo, Jungtinė Karalystė nebus trečioji šalis, todėl Sąjunga yra suinteresuota užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė prisijungtų prie konvencijų kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią Sąjungos teisė (įskaitant šias konvencijas) nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje. Todėl siekiant, kad Jungtinė Karalystė neatidėliodama prisijungtų prie šių konvencijų, kai tik taps trečiąja šalimi, būtina, kad jungtiniai komitetai pasirengtų priimti sprendimus, kuriais kviečiama prisijungti prie šių konvencijų.
 Numatomais aktais konvencijų institucinė struktūra nepapildoma ir nekeičiama.
 Todėl siūlomų sprendimų procedūrinis teisinis pagrindas yra SESV 218 straipsnio 9 dalis.
 4.2.Materialinis teisinis pagrindas
 Sprendimo pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį materialinis teisinis pagrindas pirmiausia priklauso nuo numatomo akto, dėl kurio Sąjungos vardu nustatoma pozicija, tikslo ir turinio. Jeigu numatomu aktu siekiama dviejų tikslų arba jį sudaro dvi dalys ir jeigu vieną iš tų tikslų ar dalių galima laikyti pagrindiniu tikslu arba pagrindine dalimi, o kita dalis ar kiti tikslai yra tik papildomi, sprendimas pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį turi būti grindžiamas tik vienu materialiniu teisiniu pagrindu – tuo, kurio reikalauja pagrindinis ar svarbesnis tikslas arba dalis.
 Supaprastinimas, kurio bus pasiekta pakviečiant Jungtinę Karalystę prisijungti prie konvencijų, susiję su veiksmingomis sienų kirtimo procedūromis. Taigi pagrindinis numatomų aktų tikslas ir turinys yra susiję su bendra prekybos politika.
 Todėl siūlomo sprendimo materialinis teisinis pagrindas yra SESV 207 straipsnis.
 4.3.Išvados
 Siūlomo sprendimo teisinis pagrindas turėtų būti SESV 207 straipsnis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 2018/0305 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, ir ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, susijusios su kvietimu Jungtinei Karalystei prisijungti prie šių konvencijų
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 207 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)1987 m. gegužės 20 d. Europos ekonominė bendrija, Austrijos Respublika, Suomijos Respublika, Islandijos Respublika, Norvegijos Karalystė, Švedijos Karalystė ir Šveicarijos Konfederacija sudarė 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo
 4
 4 ir 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros
 5
 5 (toliau – konvencijos) ir jos įsigaliojo 1988 m. sausio 1 d.;
 (2)Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė) pareiškė norą prisijungti prie konvencijų kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią konvencijos nebebus taikomos Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje;
 (3)pagal Konvencijos dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo 11 straipsnio 3 dalį Konvencija įsteigtas jungtinis komitetas gali priimti sprendimus pakviesti trečiąsias šalis prisijungti prie Konvencijos;
 (4)pagal Konvencijos dėl bendrosios tranzito procedūros 15 straipsnio 3 dalį Konvencija įsteigtas jungtinis komitetas gali priimti sprendimus pakviesti trečiąsias šalis prisijungti prie Konvencijos;
 (5)tikslinga nustatyti poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tuose jungtiniuose komitetuose, nes sprendimai pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie šių konvencijų kaip atskirą susitariančiąją šalį bus privalomi Sąjungai;
 (6)šiomis konvencijomis užtikrinamos veiksmingos sienų kirtimo procedūros, taikomos susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai;
 (7)kai jungtiniai komitetai priims sprendimus dėl kvietimų, Jungtinė Karalystė nebus trečioji šalis, todėl Sąjunga yra suinteresuota užtikrinti, kad Jungtinė Karalystė prisijungtų prie konvencijų kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią Sąjungos teisė (įskaitant šias konvencijas) nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje;
 (8)abiejose konvencijose nustatyta, kad trečioji šalis, pakviesta tapti susitariančiąja šalimi, prisijungia pateikdama prisijungimo dokumentą ir kad prisijungimas įsigalioja antro mėnesio po prisijungimo dokumento pateikimo pirmą dieną;
 (9)atsižvelgiant į terminą ir siekiant, kad Jungtinė Karalystė neatidėliodama prisijungtų prie šių konvencijų, kai tik taps trečiąja šalimi, būtina, kad jungtiniai komitetai pasirengtų priimti sprendimus, kuriais kviečiama prisijungti prie šių konvencijų;
 (10)Jungtinės Karalystės prisijungimas prie konvencijų turėtų įsigalioti tik nuo dienos, kurią Jungtinei Karalystei konvencijos nebebus taikomos kaip Europos Sąjungos valstybei narei, arba jeigu Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitartų dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, pagal kurią konvencijos būtų taikomos Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje, nuo dienos, kurią ši pereinamojo laikotarpio tvarka nustos galioti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, dėl kvietimo Jungtinei Karalystei prisijungti prie šios konvencijos, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto akto projektu.
 2 straipsnis
 Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, dėl kvietimo Jungtinei Karalystei prisijungti prie šios konvencijos, grindžiama prie šio sprendimo pridedamu Jungtinio komiteto akto projektu.
 3 straipsnis
 Jungtinei Karalystei įvykdžius technines prisijungimo prie konvencijų sąlygas arba jai pateikus įtikinamą užtikrinimą, kad šios techninės sąlygos bus įvykdytos laiku, t. y. iki šių konvencijų taikymo Jungtinei Karalystei kaip susitariančiajai šaliai dienos, atitinkamai 1 ir 2 straipsniuose nurodytas Sąjungos atstovas jungtiniuose komitetuose pasiūlo sprendimus pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie šių konvencijų ir balsuoti dėl tų sprendimų remiantis šio sprendimo 1 ir 2 straipsniais.
 4 straipsnis
 Priimti ES ir bendrojo tranzito šalių jungtinio komiteto dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo ir ES ir bendrojo tranzito šalių jungtinio komiteto dėl bendrosios tranzito procedūros sprendimai skelbiami Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 5 straipsnis
 Šis sprendimas skirtas Komisijai.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 1 Bendrojo tranzito šalys.
 (2)
 2 COM(2001) 289 final.
 (3)
 3 KOM(2010) 668 galutinis.
 (4)
 4OL L 134, 1987 5 22, p. 2.
 (5)
 5OL L 226, 1987 8 13, p. 2.
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2018 08 08
 COM(2018) 576 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl Tarybos sprendimo
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, ir ES ir bendrojo tranzito šalių jungtiniame komitete, įsteigtame 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros, susijusios su kvietimu Jungtinei Karalystei prisijungti prie šių konvencijų
 PRIEDAS
 2018 m. ... pasiūlymas dėl Jungtinio komiteto, įsteigto 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo, sprendimo Nr. /2018
 dėl kvietimo Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei prisijungti prie šios Konvencijos
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl prekybos prekėmis formalumų supaprastinimo
 1
 (toliau – Konvencija), ypač į jos 11 straipsnio 3 dalį,
 kadangi:
 1) Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė) pareiškė norą prisijungti prie Konvencijos kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią Konvencija nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje;
 2) supaprastinus formalumus, kuriais daromas poveikis prekybai prekėmis tarp Jungtinės Karalystės ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Norvegijos Karalystės, Serbijos Respublikos, Šveicarijos Konfederacijos ir Turkijos Respublikos, būtų sudarytos palankesnės sąlygos prekių mainams su Jungtine Karalyste;
 3) siekiant, kad būtų užtikrintos tokios palankesnės sąlygos, tikslinga pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie Konvencijos;
 4) Jungtinės Karalystės prisijungimas prie Konvencijos turėtų įsigalioti tik nuo dienos, kurią Jungtinei Karalystei Konvencija nebebus taikoma kaip Europos Sąjungos valstybei narei, arba jeigu Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitartų dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, pagal kurią Konvencija būtų taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje, nuo dienos, kurią ši pereinamojo laikotarpio tvarka nustos galioti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Jungtinė Karalystė kviečiama prisijungti prie Konvencijos pagal Konvencijos 11a straipsnį nuo dienos, kurią Jungtinė Karalystė nebebus Europos Sąjungos valstybė narė, arba nuo dienos, kurią nustos galioti Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės nustatyta pereinamojo laikotarpio tvarka, pagal kurią Konvencija būtų taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Philip Kermode
 2018 m. ... pasiūlymas dėl Jungtinio komiteto, įsteigto 1987 m. gegužės 20 d. Konvencija dėl bendrosios tranzito procedūros,
 sprendimo Nr. /2018
 dėl kvietimo Jungtinei Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystei prisijungti prie šios Konvencijos
 JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į 1987 m. gegužės 20 d. Konvenciją dėl bendrosios tranzito procedūros
 2
 (toliau – Konvencija), ypač į jos 15 straipsnio 3 dalies e punktą,
 kadangi:
 1) Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė (toliau – Jungtinė Karalystė) pareiškė norą prisijungti prie Konvencijos kaip atskira susitariančioji šalis nuo dienos, kurią Konvencija nebebus taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje;
 2) palankesnės sąlygos prekybai su Jungtine Karalyste skatinti būtų sudarytos tuo atveju, jei prekėms, gabenamoms tarp Jungtinės Karalystės ir Europos Sąjungos, Islandijos Respublikos, buvusiosios Jugoslavijos Respublikos Makedonijos, Norvegijos Karalystės, Serbijos Respublikos, Šveicarijos Konfederacijos ir Turkijos Respublikos, būtų taikoma bendroji tranzito procedūra;
 3) siekiant, kad būtų užtikrintos tokios palankesnės sąlygos, tikslinga pakviesti Jungtinę Karalystę prisijungti prie Konvencijos;
 4) Jungtinės Karalystės prisijungimas prie Konvencijos turėtų įsigalioti tik nuo dienos, kurią Jungtinei Karalystei Konvencija nebebus taikoma kaip Europos Sąjungos valstybei narei, arba jeigu Europos Sąjunga ir Jungtinė Karalystė susitartų dėl pereinamojo laikotarpio tvarkos, pagal kurią Konvencija būtų taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje, nuo dienos, kurią ši pereinamojo laikotarpio tvarka nustos galioti,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Jungtinė Karalystė kviečiama prisijungti prie Konvencijos pagal Konvencijos 15a straipsnį nuo dienos, kurią Jungtinė Karalystė nebebus Europos Sąjungos valstybė narė, arba nuo dienos, kurią nustos galioti Europos Sąjungos ir Jungtinės Karalystės nustatyta pereinamojo laikotarpio tvarka, pagal kurią Konvencija būtų taikoma Jungtinei Karalystei ir Jungtinėje Karalystėje.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.
 Priimta Briuselyje
 Jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Philip Kermode
 (1)
 OL L 134, 1987 5 22, p. 2.
 (2)
 OL L 226, 1987 8 13, p. 2.


type: wikipedia

text:
1999. aasta (MCMXCIX) oli 20. sajandi 99. aasta.
 Sündmused maailmas
 Jaanuar
 1. jaanuar – euro võeti kasutusele elektroonilise valuutana.
 3. jaanuar – Cape Canaveralilt startis Mars Polar Lander.
 Veebruar
 7. veebruar – suri Jordaania kuningas Hussein. Uueks kuningaks krooniti tema poeg Abdullah.
 10. veebruar – Prantsusmaal algas kohtuprotsess kolme endise ministri üle, keda süüdistati kuritegelikus hoolimatuses seoses 1980ndatel tehtud vereülekannetega, kus veri oli HI-viiruse suhtes kontrollimata. Vereülekannete teel sai AIDSi vähemalt 3600 inimest, kellest tuhat oli kohtupidamise ajaks surnud.
 11. veebruar – Pluuto liikus oma orbiidil Päikesest kaugemale kui on Neptuun, saades taas Päikesesüsteemi kaugeimaks planeediks.
 21. veebruar – Helsingis hukkus tulistamises neli inimest.
 23. veebruar – laviin hävitas Austrias Galtüri küla, hukkus 31 inimest.
 25. veebruar – USA-s mõisteti mõrvas süüdi kõmuline arst Jack Kevorkian, kes oli patsientidel aidanud enesetappe sooritada.
 Märts
 4. märts – Ameerika Ühendriikide merejalaväe piloot, kelle lennuk Alpides õppuste ajal suusatõstuki kaabli purustas, põhjustades 20 inimese surma, mõisteti õigeks.
 12. märts – Ungari, Poola ja Tšehhi liitusid NATOga.
 17. märts – Rahvusvaheline Olümpiakomitee heitis välja kuus liiget, keda süüdistati 2002. aasta taliolümpiamängude kandidaadilt Utah'lt raha, reiside ja kingituste vastuvõtmises.
 23. märts – Uruguays hukkus atentaadis asepresident Luis María Argaña.
 24. märts – NATO alustas õhurünnakuid Jugoslaavia vastu.
 24. märts – Mont Blanci tunnelis hukkus põlengus 39 inimest.
 27. märts – Kosovo sõda: Jugoslaavia väed tulistasid alla Ameerika Ühendriikide vargründelennuki F-117 Nighthawk.
 Aprill
 1. aprill – Kanadas loodi riigi kolmas territoorium Nunavut.
 9. aprill – Nigeris hukkus atentaadis president Ibrahim Baré Maïnassara.
 20. aprill – USA-s Colorados Columbine'is toimus koolitulistamine, milles hukkus 12 õpilast ja üks õpetaja.
 Mai
 7. mai – Ameerika Ühendriigid pommitasid Belgradis ekslikult Hiina saatkonda. Hukkus kolm ja vigastada sai 20 inimest.
 27. mai – Endise Jugoslaavia Rahvusvaheline Kriminaaltribunal mõistis Slobodan Miloševići ja veel neli kohtualust süüdi sõja- ja inimsusvastastes kuritegudes.
 28. mai – kurjategijad tapsid Rootsis kaks politseinikku.
 29. mai – Jeruusalemmas, Iisraelis toimus Eurovisiooni lauluvõistlus, mille võitis Rootsi.
 Juuni
 9. juuni – Kosovo sõda: NATO ja Jugoslaavia Liitvabariik sõlmisid rahulepingu.
 Juuli
 1. juuli – tegevust alustas Europol.
 15. juuli – Hiina teatas, et on leiutanud oma neutronipommi, avalikustades USA tuumaspionaažisüüdistuse peale pretsedenditult oma tuumaarsenali.
 19. juuli – lennuk John Fitzgerald Kennedy juuniori, tema naise ja tolle õega kukkus New Yorgist põhja pool merre.
 22. juuli – töötu jaapanlane tappis piloodi ja kaaperdas All Nippon Airwaysi lennuki. 516 reisijaga lennuk maandus 49 minutit hiljem Tokyos ja mees ütles, et tahtis lihtsalt ehtsat lennukit juhtida.
 23. juuli – Cape Canaveralilt startis Chandra kosmoseteleskoop.
 26. juuli – New Yorgis lõppes Woodstocki rokkfestivali 30. aastapäeva tähistamine vägivallaga. Põletamise ja vandaalitsemise lõpetas 500 politseiniku sekkumine.
 August
 7. august – sajad islamistlikud sissid suundusid Tšetšeeniast Dagestani, võitlema Venemaa relvajõududega, alustades Dagestani sõda.
 26. august – algas Teine Tšetšeenia sõda.
 September
 3. september – Kanadas Ontario provintsis põrkas kiirteel kokku 87 autot. Hukkus kaheksa inimest.
 7. september – Ateenas toimus 5,9-magnituudine 143 hukkunu ja rohkem kui 2000 haavatuga maavärin.
 14. september – Kiribati, Nauru ja Tonga liitusid ÜROga.
 Oktoober
 4. oktoober – teadaolevalt viimane veel elav Teise maailmasõja aegne koonduslaagriülem, 78-aastane Dinko Sakic mõisteti 20 aastaks vanglasse Horvaatia Jasenovaci koonduslaagri ülemana korda saadetud kuritegude eest.
 5. oktoober – Londonis hukkus rongiõnnetuses 31 inimest.
 12. oktoober – ÜRO hinnangul ületas maailma rahvaarv 6 miljardi piiri.
 27. oktoober – relvastatud kurjategijad avasid Armeenia parlamendis tule. Hukkus kaheksa inimest, kelle hulgas olid peaminister Vazgen Sargsjan ja parlamendi esimees Karen Demirtšjan.
 November
 6. november – austraallased lükkasid referendumil tagasi ettepaneku asendada kuninganna ja kindralleitnant presidendiga ning muuta Austraalia vabariigiks.
 7. november – Cape Canaveralilt startis Marssi uurima kosmosesond Mars Global Surveyor.
 20. november – startis Hiina Rahvavabariigi esimene kosmoselaev Shenzhou.
 Detsember
 1. detsember – teadlased teatasid, et inimese kromosoom on peaaegu täies ulatuses kaardistatud.
 3. detsember – NASA kaotas ühenduse Mars Polar Landeriga.
 11. detsember – paavst Johannes Paulus I õnnistas pärast kaks aastakümmet kestnud renoveerimistöid sisse Vatikani Sixtuse kabeli.
 30. detsember – kurjategija pussitas eksbiitel George Harrisoni ja tema abikaasat abielupaari kodus, kuus päeva hiljem esitati sissetungijale süüdistus mõrvakatses.
 31. detsember – Ameerika Ühendriigid andsid Panamale üle Panama kanali.
 31. detsember – Boriss Jeltsin astus Venemaa presidendiametist tagasi. Presidendi kohusetäitjaks sai Vladimir Putin.
 Sündmused Eestis
 7. märts – toimusid Riigikogu valimised, mille võitis Keskerakond.
 25. märts – ametisse asus Mart Laari teine valitsus.
 30. mai – Tartus avati Oscar Wilde'i ja Eduard Vilde skulptuur.
 2.–4. juuli – toimusid XXIII üldlaulupidu ja XVI üldtantsupidu.
 11. august – Eestis oli võimalik vaadata sajandi viimast päikesevarjutust.
 13. august – politsei viis arestikambrisse kainenema Jõgeva linnapea Kalev Lillo.
 20. august – Kuressaare Linnateatri näitlejakohtadele ei laekunud mitte ühtegi nõuetekohast avaldust.
 12. september – toimus Krooni valuutavahetuspunkti rööv.
 12. oktoober – Tallinnas hukkus atentaadis ärimees ja endine Tallinna abilinnapea Mait Metsamaa.
 Sündinud
 20. aprill – Carly Rose Sonenclar, USA laulja ja näitleja
 30. juuli – Joey King, USA näitleja
 14. detsember – Karley Scott Collins, USA näitleja
 Surnud
 4. jaanuar – Jaak Tamm, Eesti poliitik
 10. jaanuar – Ilmar Torn, eesti graafik
 14. jaanuar – Jerzy Grotowski, poola teatrilavastaja
 15. jaanuar – Urmas Mikk, eesti graafik
 23. jaanuar – Vaike Rannet, eesti kirjanik
 5. veebruar – Wassily Leontief, USA majandusteadlane
 7. veebruar – Ḩusayn, Jordaania kuningas
 8. veebruar – Iris Murdoch, inglise-iiri kirjanik
 15. veebruar – Hugo Lepnurm, eesti organist ja helilooja
 22. veebruar – Voldemar Vaga, eesti kunstiajaloolane
 7. märts – Stanley Kubrick, ameerika filmilavastaja
 7. märts – Elle Tikerpäe, eesti graafik ja karikaturist
 12. märts – Yehudi Menuhin, ameerika viiuldaja ja dirigent
 12. märts – Abi Zeider, Eesti trompetist
 13. märts – Anton Raadik, eesti poksija
 21. märts – Hardi Tiidus, eesti ajakirjanik ja tõlkija
 30. märts – Aksel Küngas, eesti näitleja ja pedagoog
 17. aprill – Vladimír Macura, tšehhi kirjanik ja kirjandusteadlane
 20. aprill – Anna Klas, Eesti pianist ja pedagoog
 20. aprill – Ivar Trikkel, eesti ajakirjanik ja pedagoog
 25. aprill – Michael Morris, kolmas parun Killanin, iiri spordijuht
 29. aprill – Toivo Aare, eesti ajakirjanik
 8. mai – Heino Kask, eesti spordiajakirjanik
 14. mai – Vambola Maavara, eesti bioloog
 16. mai – Lembit Oll, eesti maletaja
 19. mai – Helene Johani, eesti raamatukogu- ja raamatuteadlane
 30. mai – Kalju Lepik, eesti kirjanik
 27. juuni – Anatoli Paal, eesti tööstusjuht
 1. juuli – Viktor Tšebrikov, Nõukogude riigitegelane
 2. juuli – Madis Oviir, eesti vaimulik
 2. juuli – Mario Puzo, ameerika kirjanik
 17. juuli – Harry Õiglane, eesti füüsik
 23. juuli – Hassan II, Maroko kuningas
 3. august – Tarmo Pihlap, eesti laulja
 5. august – Anu Narusk, eesti sotsioloog
 8. august – Paavo Rintala, soome kirjanik
 14. august – Harry Matskin, Eesti spordiajakirjanik
 31. august – Erna Abel, eesti suusataja ja treener
 2. september – Madis Oviir, eesti vaimulik
 8. september – Birgit Cullberg, rootsi baleriin ja koreograaf
 8. september – Henn Saari, eesti keeleteadlane
 20. september – Raissa Gorbatšova, Mihhail Gorbatšovi abikaasa
 21. september – Aulin Rimm, eesti skulptor
 26. september – Uno Kaljulaid, eesti matemaatik
 26. september – Helgi Ridamäe, eesti muusikaajaloolane
 30. september – Dmitri Lihhatšov, vene kirjandusteadlane ja kultuuriloolane
 3. oktoober – Aleksander Gavrilov, Eesti onkoloog
 11. oktoober – Voldemar Pinn, eesti pedagoog ja psühholoog
 12. oktoober – Wilt Chamberlain, ameerika korvpallur
 12. oktoober – Mait Metsamaa, eesti ettevõtja
 14. oktoober – Julius Nyerere, Tansaania riigitegelane
 17. oktoober – Voldemar Peil, eesti teatrikunstnik
 19. oktoober – Nathalie Sarraute, prantsuse kirjanik
 21. oktoober – Raul Roomeldi, eesti matemaatik
 26. oktoober – Johannes Käbin, EKP tegelane
 28. oktoober – Rafael Alberti, hispaania kirjanik
 3. november – Peeter Müürsepp seenior, eesti mehaanikateadlane ja teadusajaloolane
 6. november – Mihkel Aitsam, eesti pedagoog ja kodu-uurija
 12. november – Iko Maran, eesti kirjanik
 23. november – Arvi Siig, eesti luuletaja
 5. detsember – Karin Mark, eesti antropoloog
 10. detsember – Franjo Tudjman, Horvaatia riigitegelane
 18. detsember – Robert Bresson, prantsuse filmilavastaja
 19. detsember – Desmond Llewelyn, Briti (Walesi) näitleja
 24. detsember – Erika Esop, eesti kirjanik
 Nobeli auhinnad
 füüsika – Gerardus 't Hooft, Martinus Veltman
 keemia – Ahmed Zewail
 meditsiin – Günter Blobel
 kirjandus – Günter Grass
 rahu – Piirideta Arstid
 majandus – Robert Mundell
 1999


text:
Trboveljski dimnik je 360 m visok dimnik nekdanje Termoelektrarne Trbovlje (TET), najvišja zgradba v Sloveniji, najvišji dimnik v Evropi in sedmi najvišji na svetu. Po zgraditvi, ko je leta 1976 nadomestil prejšnji, le 80 m visok dimnik, se je onesnaženost zraka z žveplovim dioksidom razporedila bolj enakomerno po Sloveniji; v Zasavskih dolinah se je zmanjšala, povečala pa se je v višje ležeči vasi Dobovec in v Savinjski dolini.
 Dimnik je projektiralo nemško podjetje Karrena iz Düsseldorfa, pri gradnji pa so sodelovali tudi slovenski in bosanski gradbeni strokovnjaki ter posebej usposobljeni delavci. Zasnovan je tako, da bi prenesel potres do 10. stopnje po Mercallijevi lestvici, ob močnem vetru niha do skoraj enega metra.
 Graditi so ga začeli septembra 1974, ko so v živo skalo vgradili 62 armirano betonskih pilotov v obliki valjev s premerom 1,7 m in dolžino 13 m. Dimnik ima ob vznožju premer 27,5 m, premer vrha betonskega plašča pa meri 7,7 m, nad čemer je dozidana še šamotna tuljava. Svetli premer notranjosti dimniške (šamotne) tuljave od vrha do tal znaša 5 metrov. Do zaključka del so vanj vgradili 11.866 m3 betona, 1079 ton rebričastega betonskega železa ter 950 ton šamotnega in izolirnega materiala. Dimnik so namenu predali na trboveljski občinski praznik 1. junija 1976, ocena stroškov pa je takrat znesla več kot 100 milijonov jugoslovanskih dinarjev, kar bi ob upoštevanju inflacije danes znašalo okoli 20 milijonov evrov.
 Sklici in opombe
 Zunanje povezave
 Svato Krasnik: Trboveljski dimnik je najvišji betonski objekt v Evropi, objavljeno v časopisu Dnevnik, sobota, 31. julij 2004
 Trbovlje
 Dimniki
 Rekordi
 Zgradbe in objekti, zgrajeni leta 1976


type: other

text:
OLG-MUENCHEN - 01.08.2005, 33 Wx 86/05 - JuraForum.de
 JuraForum.de > Urteile > Oberlandesgericht München > Beschluss vom 01.08.2005, Aktenzeichen: 33 Wx 86/05 OLG-MUENCHEN – Aktenzeichen: 33 Wx 86/05Beschluss vom 01.08.2005
 Leitsatz:1. Bei der Prüfung der Verhältnismäßigkeit einer Unterbringung wegen Selbstgefährdung (hier: Weglaufen eines dementen Heimbewohners) hat das Gericht die Personalsituation der Einrichtung grundsätzlich hinzunehmen (vgl. OLG Frankfurt FamRZ 1994, 992; OLG Hamm BtPrax 1993, 172). Das Gericht kann ihr weder die permanente Besetzung der Pforte zur Auflage machen noch die - im wohlverstandenen Interesse des Betroffenen liegende - Genehmigung versagen, weil es hieran fehle. Dasselbe gilt grundsätzlich auch für Auflagen zu baulichen Gegebenheiten.
 2. Der Betreuer - und im Rahmen der Überprüfung der Unterbringung auch das Gericht - haben aber zu prüfen, ob eine für den Betroffenen mildere Form der Freiheitsentziehung in einer anderen Einrichtung in Betracht kommt, z.B. ein Heim, das dem Betroffenen mehr Freiraum zur - auch ziellosen - Fortbewegung bieten würde. Hierbei sind im Rahmen einer Gesamtabwägung sämtliche Umstände des Einzelfalls zu berücksichtigen. Ein erheblicher Gesichtspunkt ist, wie sich die Unterbringung konkret für den Betroffenen auswirkt, in welchem Ausmaß sie von ihm als Einschränkung der ihm verbliebenen Lebensqualität empfunden wird (vgl. OLG Hamm BtPrax 1993, 172/174).Rechtsgebiete:FGG, BGBVorschriften:§ 20 FGG, § 20 Abs. 1 FGG, § 22 Abs. 1 FGG, § 29 Abs. 1 FGG, § 29 Abs. 4 FGG, § 70g Abs. 3 Satz 1 FGG, § 70m Abs. 1 FGG, § 1906 Abs. 4 BGBVerfahrensgang:LG Traunstein 4 T 996/05 vom 25.04.2005
 AG Altötting XVII 75/02
 VolltextUm den Volltext vom OLG-MUENCHEN – Beschluss vom 01.08.2005, Aktenzeichen: 33 Wx 86/05 anzusehen, müssen Sie die Einzelentscheidung kaufen.Volltext der Entscheidung kaufen
 Weitere Entscheidungen vom OLG-MUENCHENOLG-MUENCHEN – Beschluss, 33 Wx 86/05 vom 01.08.20051. Bei der Prüfung der Verhältnismäßigkeit einer Unterbringung wegen Selbstgefährdung (hier: Weglaufen eines dementen Heimbewohners) hat das Gericht die Personalsituation der Einrichtung grundsätzlich hinzunehmen (vgl. OLG Frankfurt FamRZ 1994, 992; OLG Hamm BtPrax 1993, 172). Das Gericht kann ihr weder die permanente Besetzung der Pforte zur Auflage machen noch die - im wohlverstandenen Interesse des Betroffenen liegende - Genehmigung versagen, weil es hieran fehle. Dasselbe gilt grundsätzlich auch für Auflagen zu baulichen Gegebenheiten.
 2. Der Betreuer - und im Rahmen der Überprüfung der Unterbringung auch das Gericht - haben aber zu prüfen, ob eine für den Betroffenen mildere Form der Freiheitsentziehung in einer anderen Einrichtung in Betracht kommt, z.B. ein Heim, das dem Betroffenen mehr Freiraum zur - auch ziellosen - Fortbewegung bieten würde. Hierbei sind im Rahmen einer Gesamtabwägung sämtliche Umstände des Einzelfalls zu berücksichtigen. Ein erheblicher Gesichtspunkt ist, wie sich die Unterbringung konkret für den Betroffenen auswirkt, in welchem Ausmaß sie von ihm als Einschränkung der ihm verbliebenen Lebensqualität empfunden wird (vgl. OLG Hamm BtPrax 1993, 172/174).OLG-MUENCHEN – Urteil, U (K) 1834/05 vom 28.07.2005Zur Frage eines Kontrahierungszwangs bezüglich der Teilnahme an mit Gewinnmöglichkeiten verbundenen Quizsendungen, die ein Privatfernsehsender veranstaltet.OLG-MUENCHEN – Beschluss, 33 Wx 65/05 vom 28.07.2005Bei der Erbenhaftung für Betreuervergütung kann eine den Erben treffende grundbuchmäßig gesicherte Verpflichtung zur Übertragung eines Grundstücksanteils, welche der verstorbene Betroffene lange Zeit vor Errichtung der Betreuung eingegangen ist, eine abzugsfähige Nachlassverbindlichkeit sein.
 OLG-MUENCHEN - 01.08.2005, 33 Wx 86/05 © JuraForum.de — 2003-2016


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22000D1109(04)
 Úradný vestník L 284 , 09/11/2000 S. 0006 - 0007
 Rozhodnutie Spoločného výboru EHPč. 49/1999z 30. apríla 1999,ktorým sa mení a dopĺňa príloha II (Technické predpisy, normy, testovanie a certifikácia) k Dohode o EHPSPOLOČNÝ VÝBOR EHP,so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore, v znení protokolu, ktorým sa upravuje Dohoda o Európskom hospodárskom priestore, ďalej len "dohoda", a najmä na jej článok 98,keďže:(1) príloha II k dohode bola zmenená a doplnená rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 32/1999 z 26. marca 1999 [1];(2) nariadenie Komisie (ES) č. 1000/98 z 13. mája 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I a II nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri určení maximálnych hraníc rezíduí veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [2], sa má včleniť do dohody;(3) nariadenie Komisie (ES) č. 1076/98 z 27. mája 1998, ktorým sa mení a dopĺňa príloha I nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90 ustanovujúceho postup spoločenstva pri určení maximálnych hraníc rezíduí veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [3], sa má včleniť do dohody;(4) nariadenie Komisie (ES) č. 1191/98 z 9. júna 1998, ktorým sa menia a dopĺňajú prílohy I a II nariadenia Rady (EHS) č. 2377/90, ktorým sa ustanovuje postup spoločenstva pri určení maximálnych hraníc rezíduí veterinárnych liečiv v potravinách živočíšneho pôvodu [4], sa má včleniť do dohody,ROZHODOL TAKTO:Článok 1"— 398 R 1000: Nariadenie Komisie (ES) č. 1000/98 z 13. mája 1998 (Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 18).— 398 R 1076: Nariadenie Komisie (ES) č. 1076/98 z 27. mája 1998 (Ú. v. ES L 154, 28.5.1998, s. 14).— 398 R 1191: Nariadenie Komisie (ES) č. 1191/98 z 9. júna 1998 (Ú. v. ES L 165, 10.6.1998, s. 6)."Článok 2Texty nariadení (ES) č. 1000/98, (ES) č. 1076/98 a (ES) č. 1191/98 v islandskom a nórskom jazyku, ktoré sú pripojené k príslušným jazykovým verziám tohto rozhodnutia, sú autentické.Článok 3Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 1. mája 1999 za predpokladu, že Spoločnému výboru EHP boli predložené všetky notifikácie podľa článku 103 ods. 1 dohody.Článok 4Toto rozhodnutie sa uverejní v časti EHP Úradného vestníka Európskych spoločenstiev a v dodatku EHP k uvedenému vestníku.V Bruseli 30. apríla 1999Za Spoločný výbor EHPpredsedaF. Barbaso[1] Ú. v. ES L 266, 19.10.2000.[2] Ú. v. ES L 142, 14.5.1998, s. 18.[3] Ú. v. ES L 154, 28.5.1998, s. 14.[4] Ú. v. ES L 165, 10.6.1998, s. 6.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 5.5.2017
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 116/20
 A BIZOTTSÁG (EU) 2017/777 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2017. május 4.)
 a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről szóló 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelet felülvizsgálatának a dömpingellenes intézkedések alól egy tunéziai exportáló gyártó számára biztosítható mentesség lehetőségének meghatározása céljából történő megindításáról, a dömpingellenes vámnak a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalok tekintetében való hatályon kívül helyezéséről és a szóban forgó exportáló gyártótól érkező behozatalokra vonatkozó nyilvántartásbavételi kötelezettség megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/1036 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: dömpingellenes alaprendelet) és különösen annak 11. cikke (4) bekezdésére, 13. cikke (4) bekezdésére és 14. cikke (5) bekezdésére,
 a tagállamok tájékoztatását követően,
 mivel:
 1. KÉRELEM
 (1)
 Az Európai Bizottsághoz (a továbbiakban: Bizottság) a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján kérelem érkezett a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára bevezetett, az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára is kiterjesztett dömpingellenes intézkedések alóli mentességre vonatkozóan.
 (2)
 A kérelmet 2016. szeptember 13-án nyújtotta be a Look Design System SA (a továbbiakban: kérelmező), egy kerékpárokkal foglalkozó, Tunéziában (a továbbiakban: érintett ország) működő exportáló gyártó.
 2. A FELÜLVIZSGÁLAT TÁRGYÁT KÉPEZŐ TERMÉK
 (3)
 A felülvizsgálat tárgyát képező termék az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kód: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpár (az áruszállításra szolgáló tricikli is, de az egykerekű kivételével).
 3. MEGLÉVŐ INTÉZKEDÉSEK
 (4)
 A Tanács – az 1225/2009/EK tanácsi rendelet (2) 11. cikkének (3) bekezdése alapján elvégzett időközi felülvizsgálatot követően – 2013. május 29-én az 502/2013/EU rendelettel (3) módosította a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU tanácsi végrehajtási rendeletet (4).
 (5)
 Ugyanezen a napon a Tanács az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel (5) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára.
 (6)
 A Bizottság 2015. május 18-án az (EU) 2015/776 végrehajtási rendelettel (6) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára bevezetett intézkedések hatályát kiterjesztette a Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár Kambodzsából, Pakisztánból és a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára.
 4. A FELÜLVIZSGÁLAT INDOKAI
 (7)
 A kérelmező azt állította, hogy az érintett országban egyetlen olyan exportőrrel vagy gyártóval sem áll kapcsolatban, amelyre kiterjed a felülvizsgálat tárgyát képező termékre bevezetett dömpingellenes intézkedések hatálya.
 (8)
 Emellett a kérelmező azt is állította, hogy a kiterjesztett intézkedésekhez vezető vizsgálat vizsgálati időszaka alatt – azaz 2011. szeptember 1. és 2012. augusztus 31. között – nem exportálta az Unióba a felülvizsgálat tárgyát képező terméket.
 (9)
 Továbbá a kérelmező azt is állította, hogy nem játszotta ki a meglévő intézkedéseket.
 (10)
 Végül a kérelmező bizonyítékkal szolgált arra vonatkozóan, hogy a felülvizsgálat tárgyát képező terméket 2016 augusztusában exportálta az Unióba.
 5. ELJÁRÁS
 5.1. Az eljárás megindítása
 (11)
 A Bizottság megvizsgálta a rendelkezésre álló bizonyítékokat, és megállapította, hogy azok elegendőek a dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján annak megállapítása érdekében lefolytatandó vizsgálat megindításához, hogy adható-e mentesség a kérelmezőnek a kiterjesztett intézkedések alól.
 A Bizottság az érintettként ismert uniós gazdasági ágazatot tájékoztatta a felülvizsgálati kérelemről, és megadta a lehetőséget számára észrevételeinek megtételére; ezzel a lehetőséggel azonban az uniós gazdasági ágazat nem élt.
 5.2. A meglévő dömpingellenes intézkedések hatályon kívül helyezése és a behozatal nyilvántartásba vétele
 (12)
 A dömpingellenes alaprendelet 11. cikkének (4) bekezdése értelmében a felülvizsgálat tárgyát képező, a kérelmező által előállított és az Unióba irányuló exportra értékesített termék behozatala tekintetében az érvényben lévő dömpingellenes vámot hatályon kívül kell helyezni.
 (13)
 Ezeket a behozatalokat ugyanakkor a dömpingellenes alaprendelet 14. cikkének (5) bekezdése szerint nyilvántartásba kell venni annak biztosítása érdekében, hogy amennyiben a felülvizsgálat a kérelmezőt illetően az intézkedések kijátszásának megállapításával zárul, e behozatalok nyilvántartásba vételének napjától kezdődően dömpingellenes vámokat lehessen kivetni. A kérelmező esetleges jövőbeli vámtartozásainak összege a vizsgálat jelenlegi szakaszában nem állapítható meg.
 5.3. Felülvizsgálati időszak
 (14)
 A vizsgálat a 2016. április 1-jétől2017. március 31-ig tartó időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) terjed ki.
 5.4. A kérelmező vizsgálata
 (15)
 A vizsgálathoz szükségesnek tartott információk összegyűjtése érdekében a Bizottság kérdőívet küld a kérelmezőnek. A kérelmezőnek a dömpingellenes alaprendelet 6. cikkének (2) bekezdése alapján – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépésétől számított 37 napon belül kell benyújtania a kitöltött kérdőívet.
 5.5. Egyéb írásbeli beadványok
 (16)
 A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy e rendelet rendelkezéseinek megfelelően ismertessék álláspontjukat, szolgáltassanak információkat, és állításaikat támasszák alá bizonyítékokkal. Ezeknek az információknak és az azokat alátámasztó bizonyítékoknak – eltérő rendelkezés hiányában – az e rendelet hatálybalépésétől számított 37 napon belül kell beérkezniük a Bizottsághoz.
 5.6. A vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatás lehetősége
 (17)
 Az érdekelt felek kérhetik a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok előtti meghallgatásukat. A meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat megindítási szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.
 5.7. Az írásbeli beadványok benyújtása, a kitöltött kérdőívek megküldése és levelezés
 (18)
 A Bizottsághoz piacvédelmi vizsgálatok céljára csak szerzői jogi védelem alatt nem álló információkat lehet benyújtani. Mielőtt az érdekelt felek olyan információkat és/vagy adatokat bocsátanának a Bizottság rendelkezésére, amelyekkel kapcsolatban harmadik felet szerzői jog illet meg, a szerzői jog jogosultjától külön engedélyt kell kérniük, amelyben az kifejezetten lehetővé teszi a Bizottság számára a) az információk és adatok e piacvédelmi eljárás keretében történő felhasználását, valamint b) az információknak és/vagy adatoknak az e vizsgálatban érdekelt felek felé olyan formában történő továbbítását, hogy azok gyakorolhassák védelemhez való jogukat.
 (19)
 Az érdekelt felek által benyújtott valamennyi olyan írásbeli beadványt – beleértve az e rendeletben kért információkat, a kitöltött kérdőíveket és a leveleket is –, amelyre vonatkozóan bizalmas kezelést kérelmeznek, „Limited” (7) (korlátozott hozzáférésű) jelöléssel kell ellátni.
 (20)
 A „Limited” jelöléssel ellátott információkat benyújtó érdekelt feleknek azokról a dömpingellenes alaprendelet 19. cikke (2) bekezdésének értelmében nem bizalmas jellegű összefoglalót is rendelkezésre kell bocsátaniuk, amelyet „For inspection by interested parties” (az érdekelt felek számára, betekintésre) jelöléssel kell ellátniuk. Ennek az összefoglalónak megfelelő részletességűnek kell lennie ahhoz, hogy a bizalmasan benyújtott információk lényege kielégítő mértékben megismerhető legyen belőle. Amennyiben a bizalmas információt benyújtó érdekelt fél nem bocsát rendelkezésre nem bizalmas jellegű összefoglalót a kért formában és minőségben, a Bizottság az információt figyelmen kívül hagyhatja.
 (21)
 A Bizottság felkéri az érdekelt feleket, hogy minden beadványukat és kérelmüket e-mailben – a meghatalmazásokat és a tanúsítványokat szkennelt formában csatolva – nyújtsák be, kivéve a terjedelmes válaszokat, amelyeket CD-ROM/DVD lemezen személyesen vagy könyvelt levélpostai küldeményben kell benyújtani. Az e-mail használatával az érdekelt felek elfogadják a Kereskedelmi Főigazgatóság weblapján közzétett, „LEVELEZÉS AZ EURÓPAI BIZOTTSÁGGAL PIACVÉDELMI ÜGYEKBEN” című dokumentumban foglalt, az elektronikus beadványokra alkalmazandó szabályokat: http://trade.ec.europa.eu/doclib/docs/2014/june/tradoc_152573.pdf Az érdekelt feleknek fel kell tüntetniük nevüket, címüket, telefonszámukat és érvényes e-mail-címüket, továbbá biztosítaniuk kell, hogy a megadott e-mail-cím működő, naponta ellenőrzött hivatalos e-mail-cím legyen. Az elérhetőségek megadása után a Bizottság kizárólag e-mailben kommunikál az érdekelt felekkel, kivéve, ha azok kifejezetten kérik a Bizottságtól a dokumentumok más kommunikációs csatornán történő megküldését, vagy ha a dokumentumot a jellegéből adódóan könyvelt levélpostai küldeményben kell elküldeni. Az érdekelt felek a Bizottsággal folytatott levelezésre vonatkozó további szabályokat és információkat, köztük az e-mailben eljuttatott küldeményekre vonatkozó elveket megtalálják a fent említett, az érdekelt felekkel folytatott kommunikációra vonatkozó útmutatóban.
 A Bizottság levelezési címe:
 European Commission
 Directorate-General for Trade
 Directorate H
 Office: CHAR 04/039
 1049 Bruxelles/Brussel
 BELGIQUE/BELGIË
 E-mail: TRADE-R662-BICYCLES-CIR@ec.europa.eu
 6. AZ EGYÜTTMŰKÖDÉS HIÁNYA
 (22)
 Abban az esetben, ha az érdekelt felek valamelyike megtagadja a szükséges információkhoz való hozzáférést, vagy nem szolgáltat információkat határidőn belül, illetve ha a vizsgálatot jelentősen hátráltatja, a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkének megfelelően megerősítő vagy nemleges ténymegállapítások tehetők a rendelkezésre álló tények alapján.
 (23)
 Ha megállapítást nyer, hogy az érdekelt felek valamelyike hamis vagy félrevezető információkat szolgáltatott, ezek az információk figyelmen kívül hagyhatók, és a Bizottság a rendelkezésre álló tényekre támaszkodhat.
 (24)
 Ha az érdekelt felek valamelyike nem, vagy csak részben működik együtt, és ezért a ténymegállapítások alapjául a dömpingellenes alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tények szolgálnak, az eredmény kedvezőtlenebb lehet e fél számára, mint ha együttműködött volna.
 (25)
 A számítógépes válaszadás elmaradása nem tekinthető az együttműködés hiányának, amennyiben az érdekelt fél igazolja, hogy a kérésnek megfelelő válaszadás indokolatlan többletteherrel vagy indokolatlan többletköltségekkel járt volna. Az érdekelt félnek ebben az esetben haladéktalanul a Bizottsághoz kell fordulnia.
 7. MEGHALLGATÓ TISZTVISELŐ
 (26)
 Az érdekelt felek kérhetik a kereskedelmi ügyekben eljáró meghallgató tisztviselő közbenjárását. A meghallgató tisztviselő összekötő szerepet tölt be az érdekelt felek és a vizsgálattal megbízott bizottsági szolgálatok között. A meghallgató tisztviselő megvizsgálja az iratbetekintési kérelmeket, a dokumentumok bizalmas kezelését érintő vitákat, a határidők meghosszabbítására vonatkozó kérelmeket, valamint a harmadik felek által benyújtott meghallgatás iránti kérelmeket. A meghallgató tisztviselő egyedi meghallgatást szervezhet az érdekelt felek számára, és közbenjárhat annak érdekében, hogy az érdekelt felek maradéktalanul gyakorolhassák a védelemhez való jogukat. A meghallgató tisztviselő lehetőséget biztosít olyan meghallgatásra is, ahol a felek előadhatják különböző álláspontjaikat és ellenérveiket.
 (27)
 A meghallgató tisztviselő általi meghallgatás iránti kérelmet írásban, indoklással együtt kell benyújtani. A vizsgálat kezdeti szakaszához tartozó kérdésekben kért meghallgatások esetében a kérelmet az e rendelet hatálybalépésétől számított 15 napon belül kell benyújtani. A későbbiekben a Bizottság a felekkel folytatott levélváltás során tűz ki külön határidőt a meghallgatás iránti kérelem benyújtására.
 (28)
 További információk, valamint a meghallgató tisztviselő elérhetősége és honlapja a Kereskedelmi Főigazgatóság weboldalán található: http://ec.europa.eu/trade/trade-policy-and-you/contacts/hearing-officer/
 8. A VIZSGÁLAT IDŐKERETEI
 (29)
 A vizsgálat a dömpingellenes alaprendelet 11. cikke (5) bekezdésének megfelelően az e rendelet hatálybalépésétől számított kilenc hónapon belül lezárul.
 9. A SZEMÉLYES ADATOK KEZELÉSE
 (30)
 A Bizottság az e vizsgálat során gyűjtött valamennyi személyes adatot a 45/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (8) megfelelően fogja kezelni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A Bizottság az (EU) 2016/1036 rendelet 11. cikkének (4) bekezdése és 13. cikkének (4) bekezdése alapján megindítja az 501/2013/EU végrehajtási rendelet felülvizsgálatát annak megállapítása céljából, hogy az 501/2013/EU tanácsi végrehajtási rendelettel bevezetett dömpingellenes intézkedéseknek ki kell-e terjedniük a Look Design System SA (TARIC-kiegészítő kód: C206) által gyártott, Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról vagy Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett, jelenleg az ex 8712 00 30 és az ex 8712 00 70 KN-kód (TARIC-kód: 8712003010 és 8712007091) alá tartozó, motor nélküli kerékpár (az áruszállításra szolgáló tricikli is, de az egykerekű kivételével) behozatalára.
 2. cikk
 Az 501/2013/EU végrehajtási rendelettel kivetett dömpingellenes vám az e rendelet 1. cikkében meghatározott behozatalok tekintetében hatályát veszti.
 3. cikk
 Az (EU) 2016/1036 rendelet 14. cikkének (5) bekezdése alapján a vámhatóságok megteszik az e rendelet 1. cikkében meghatározott, az Unióba irányuló behozatalok nyilvántartásba vételéhez szükséges lépéseket.
 A nyilvántartásba vétel kilenc hónappal e rendelet hatálybalépésének napját követően megszűnik.
 4. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2017. május 4-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 176., 2016.6.30., 21. o.
 (2) A Tanács 1225/2009/EK rendelete (2009. november 30.) az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről (HL L 343., 2009.12.22., 51. o.).
 (3) A Tanács 502/2013/EU rendelete (2013. május 29.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vám kivetéséről szóló 990/2011/EU végrehajtási rendeletnek az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (3) bekezdése szerinti időközi felülvizsgálatot követő módosításáról (HL L 153., 2013.6.5., 17. o.).
 (4) A Tanács 990/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. október 3.) a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatot követő kivetéséről (HL L 261., 2011.10.6., 2. o.).
 (5) A Tanács 501/2013/EU végrehajtási rendelete (2013. május 29.) a 990/2011/EU végrehajtási rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak az Indonéziában, Malajziában, Srí Lankán és Tunéziában feladott, akár Indonéziából, Malajziából, Srí Lankáról és Tunéziából származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 153., 2013.6.5., 1. o.).
 (6) A Bizottság (EU) 2015/776 végrehajtási rendelete (2015. május 18.) az 502/2013/EU tanácsi rendelettel a Kínai Népköztársaságból származó kerékpárok behozatalára kivetett végleges dömpingellenes vámnak a Kambodzsában, Pakisztánban és a Fülöp-szigeteken feladott, akár Kambodzsából, Pakisztánból és a Fülöp-szigetekről származóként, akár nem ilyenként bejelentett kerékpárok behozatalára történő kiterjesztéséről (HL L 122., 2015.5.19., 4. o.).
 (7) A „Limited” jelöléssel ellátott dokumentum az (EU) 2016/1036 rendelet 19. cikke és a GATT 1994 VI. cikkének végrehajtásáról szóló WTO-megállapodás (dömpingellenes megállapodás) 6. cikke szerint bizalmas dokumentumnak minősül. A dokumentum az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről szóló, 2001. május 30-i 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.) 4. cikke értelmében is védelem alatt áll.
 (8) Az Európai Parlament és a Tanács 45/2001/EK rendelete (2000. december 18.) a személyes adatok közösségi intézmények és szervek által történő feldolgozása tekintetében az egyének védelméről, valamint az ilyen adatok szabad áramlásáról (HL L 8., 2001.1.12.,1. o.).


jurisdiction: US

text:
 109 HR 4750 : Lower Republican River Basin Study
 U.S. House of Representatives
 2006-11-13
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 IIB
 109th CONGRESS
 2d Session
 H. R. 4750
 IN THE SENATE OF THE UNITED
 STATES
 September 28, 2006
 Received
 November 13, 2006
 Read twice and referred to the
 Committee on Energy and Natural
 Resources
 AN ACT
 To authorize the Secretary of the Interior
 to conduct a study to determine the feasibility of implementing a water supply
 and conservation project to improve water supply reliability, increase the
 capacity of water storage, and improve water management efficiency in the
 Republican River Basin between Harlan County Lake in Nebraska and Milford Lake
 in Kansas.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Lower Republican River Basin Study
 Act.
 2.Republican River
 Basin feasibility study
 (a)Authorization of
 studyPursuant to reclamation laws, the Secretary of the
 Interior, acting through the Bureau of Reclamation and in consultation and
 cooperation with the States of Nebraska, Kansas, and Colorado, may conduct a
 study to—
 (1)determine the
 feasibility of implementing a water supply and conservation project that
 will—
 (A)improve water
 supply reliability in the Republican River Basin between Harlan County Lake in
 Nebraska and Milford Lake in Kansas, including areas in the counties of Harlan,
 Franklin, Webster, and Nuckolls in Nebraska and Jewel, Republic, Cloud,
 Washington, and Clay in Kansas (in this section referred to as the
 Republican River Basin);
 (B)increase the
 capacity of water storage through modifications of existing projects or through
 new projects that serve areas in the Republican River Basin; and
 (C)improve water
 management efficiency in the Republican River Basin through conservation and
 other available means and, where appropriate, evaluate integrated water
 resource management and supply needs in the Republican River Basin; and
 (2)consider
 appropriate cost-sharing options for implementation of the project.
 (b)Cost
 sharingThe Federal share of the cost of the study shall not
 exceed 50 percent of the total cost of the study, and shall be
 nonreimbursable.
 (c)Cooperative
 agreementsThe Secretary shall undertake the study through
 cooperative agreements with the State of Kansas or Nebraska and other
 appropriate entities determined by the Secretary.
 (d)Completion and
 report
 (1)In
 generalExcept as provided in paragraph (2), not later than 3
 years after the date of the enactment of this section the Secretary of the
 Interior shall complete the study and transmit to the Congress a report
 containing the results of the study.
 (2)ExtensionIf
 the Secretary determines that the study cannot be completed within the 3-year
 period beginning on the date of the enactment of this Act, the
 Secretary—
 (A)shall, at the time
 of that determination, report to the Congress on the status of the study,
 including an estimate of the date of completion; and
 (B)complete the study
 and transmit to the Congress a report containing the results of the study by
 not later than that date.
 (e)Sunset of
 authorityThe authority of the Secretary to carry out any
 provisions of this Act shall terminate 10 years after the date of the enactment
 of this Act.
 Passed the House of
 Representatives September 27, 2006.
 Karen L. Haas,
 Clerk.


type: caselaw

text:
 25.2.2006
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 C 48/18
 Recours introduit le 23 décembre 2005 contre le royaume de Danemark par la Commission des Communautés européennes
 (Affaire C-461/05)
 (2006/C 48/35)
 Langue de procédure: le danois
 La Cour de justice des Communautés européennes a été saisie le 23 décembre 2005 d'un recours dirigé contre le royaume de Danemark et formé par la Commission des Communautés européennes, représentée par MM. G. Wilms et H.C. Støvlbæk, en qualité d'agents.
 La partie requérante conclut à ce qu'il plaise à la Cour:
 1)
 constater qu'en refusant de calculer et de verser les ressources propres dans le cadre de l'importation en franchise de douane de matériel de guerre, ainsi que de verser les intérêts moratoires des recettes propres que le Danemark a omis de mettre à disposition de la Commission, le royaume de Danemark a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu des dispositions respectives des articles 2, 9, 10 et 11 du règlement 1552/89 jusqu'au 31 mai 2000, et du règlement 1150/2000 après cette date.
 2)
 condamner le royaume de Danemark aux dépens.
 Moyens et principaux arguments:
 La Commission est d'avis que le Danemark a manqué aux obligations qui lui incombent en vertu des articles 2, 9, 10 et 11 du règlement (CEE, Euratom) no 1552/89 jusqu'au 31 mai 2000 inclus, et en vertu des articles 2, 9, 10 et 11 du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000 à partir du 1er juin 2000 et jusqu'au 31 décembre 2002, du fait qu'il n'a pas versé les recettes propres en rapport avec l'importation de matériel militaire.
 La violation du traité a continué jusqu'à l'entrée en vigueur du règlement (CE) no 150/2003, c'est-à-dire jusqu'au 1er janvier 2003. En vertu de ce règlement, une suspension des droits de douane sur certains armements et équipements militaires est possible à compter de cette date.
 La Commission est d'avis qu'il appartient à un État membre ayant enfreint les dispositions du tarif douanier commun avec, à la clé, une perte au niveau des recettes propres, de verser un montant correspondant à la perte subie par la Communauté. À ce montant devrait, le cas échéant, s'ajouter des intérêts de retard en vertu de l'article 11 du règlement (CEE, Euratom) no 1552/89 et du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000.
 Conformément aux articles 2, 9, 10 et 11 du règlement (CEE, Euratom) no 1552/89 et règlement (CE, Euratom) no 1150/2000, les autorités danoises auraient dû calculer et porter en compte les montants concernant l'importation en cause dans le délai prévu à l'article 217, paragraphe 1, du code des douanes communautaire et les mettre à disposition de la Commission.
 La Commission constate que bien qu'il ait été invité à le faire, le Danemark n'a pas procédé au calcul nécessaire à la fixation du montant qui n'a pas été payé au titre des ressources propres de la Communauté, par suite de la violation du traité dont s'agit, à compter de l'exercice 1998.
 La Commission constate en outre que les montants correspondant à la dette douanière en cause n'ont pas été mis à disposition de la Commission avant le 31 mars 2002.
 La Commission estime donc que le Danemark a manqué aux obligations qui lui incombaient en vertu des articles 2, 9, 10 et 11 du règlement (CEE, Euratom) no 1552/89 et du règlement (CE, Euratom) no 1150/2000, en ne déterminant pas les ressources propres afférentes à l'importation de matériel militaire et en ne les mettant pas à disposition de la Commission.


text:
(1220) Crocus – planetoida z grupy pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 5 lat i 76 dni w średniej odległości 3,0 au. Została odkryta 11 lutego 1932 roku w Landessternwarte Heidelberg-Königstuhl w Heidelbergu przez Karla Reinmutha. Nazwa planetoidy pochodzi od rośliny z rodziny kosaćcowatych, o popularnej nazwie krokus. Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (1220) 1932 CU.
 Wykonane jeszcze w XX wieku obserwacje planetoidy (1220) Crocus wskazują na występowanie precesji osi rotacji tej planetoidy. Taki efekt mógłby być wywołany na przykład przez krążący wokół planetoidy księżyc, być może jest to nawet planetoida podwójna, jednak nie zostało to jeszcze potwierdzone.
 Zobacz też
 lista planetoid 1001–2000
 lista ponumerowanych planetoid
 Przypisy
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Nazwane planetoidy
 Planetoidy pasa głównego
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1932


text:
 22.12.2007
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 315/5
 Sodba Sodišča (prvi senat) z dne 18. oktobra 2007 – Nordspedizionieri di Danielis Livio & C. Snc in liquidazione, Livio Danielis, Domenico D'Alessandro proti Komisiji Evropskih skupnosti
 (Zadeva C-62/05 P) (1)
 (Pritožba - Uredba (EGS) št. 1430/79 - Odpust uvoznih dajatev - Tovor cigaret, namenjen v Španijo - Goljufija med skupnostno tranzitno operacijo)
 (2007/C 315/07)
 Jezik postopka: italijanščina
 Stranke
 Tožečae stranke: Nordspedizionieri di Danielis Livio & C. Snc in liquidazione, Livio Danielis, Domenico D'Alessandro (zastopnik: G. Leone, odvetnik)
 Druga stranka v postopku: Komisija Evropskih skupnosti (zastopnika: X. Lewis, zastopnik, in G. Bambara, odvetnik)
 Predmet
 Pritožba zoper sodbo Sodišča prve stopnje (peti senat) z dne 14. decembra 2004 v zadevi Nordspedizioneri di Danielis Livio & C. Snc in drugi proti Komisiji (T-322/02), s katero je bil zavrnjen predlog za razglasitev ničnosti odločbe Komisije (REM 14/01) z dne 28. junija 2002, s katero je bila italijanskim organom sporočeno, da ne smejo odobriti odpusta uvoznih dajatev na tovor cigaret, namenjen v Španijo, ker prevara s strani tretjih med skupnostno tranzitno operacijo ne pomeni posebne situacije, ki upravičuje odpust uvoznih dajatev.
 Izrek
 1)
 Pritožba se zavrne.
 2)
 Nordspedizionieri di Danielis Livio & C. Snc, v postopku likvidacije, L. Danielisu in D. D'Alessandru se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 82, 2.4.2005.


text:
 3.12.2011
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 355/5
 Sentencia del Tribunal de Justicia (Sala Cuarta) de 13 de octubre de 2011 (petición de decisión prejudicial planteada por el Hoge Raad der Nederlanden — Países Bajos) — Prism Investments BV/J.A. van der Meer, actuando en condición de administrador concursal de Arilco Holland BV
 (Asunto C-139/10) (1)
 (Cooperación judicial en materia civil - Reglamento (CE) no 44/2001 - Otorgamiento de la ejecución - Motivos de denegación - Ejecución en el Estado de origen de la resolución judicial objeto de la solicitud de otorgamiento de la ejecución)
 2011/C 355/07
 Lengua de procedimiento: neerlandés
 Órgano jurisdiccional remitente
 Hoge Raad der Nederlanden
 Partes en el procedimiento principal
 Demandante: Prism Investments BV
 Demandada: J.A. van der Meer, actuando en condición de administrador concursal de Arilco Holland BV
 Objeto
 Petición de decisión prejudicial — Hoge Raad der Nederlanden (Países Bajos) — Interpretación de los artículos 34, 35, 43, 44 y 45 del Reglamento (CE) no 44/2001 del Consejo, de 22 de diciembre de 2000, relativo a la competencia judicial, el reconocimiento y la ejecución de resoluciones en materia civil y mercantil (DO L 12, p. 1) — Motivos de denegación — Enumeración taxativa — Ejecución de la obligación derivada de la sentencia nacional objeto de la solicitud de otorgamiento de la ejecución
 Fallo
 El artículo 45 del Reglamento (CE) no 44/2001 del Consejo, de 22 de diciembre de 2000, relativo a la competencia judicial, el reconocimiento y la ejecución de resoluciones en materia civil y mercantil, debe interpretarse en el sentido de que se opone a que el tribunal que debe pronunciarse sobre el recurso previsto en los artículos 43 o 44 de dicho Reglamento deniegue o revoque el otorgamiento de la ejecución de una resolución por un motivo distinto de los mencionados en los artículos 34 y 35 del antedicho Reglamento, como la ejecución de la referida resolución en el Estado miembro de origen.
 (1) DO C 134, de 22.5.2010.