text:
A sport meghatározott célú tevékenység, a mindennapoktól különböző környezetben; célja a testedzés, versenyzés, a szórakozás, eredmény elérése, a képességek fejlesztése. A kitűzött cél határozza meg a sport jellegét, a sportoló (vagy csapat) képességei és bátorsága mellett. A sport kifejezés a francia „desporter” (mulatságoknak élő) szóból származik. Angliában a 15. század közepe táján fordul elő először „szórakozás, időtöltés” értelemben. A 16. században már különféle játékok játszására alkalmazták, de főleg a szabadban végzett szabadidős tevékenységekre. Ekkor még sem a görög αγων (agón, verseny, mérkőzés), sem az αθλον (athlon, küzdelem díjért) jelentéseit nem értették bele.
 A sport története
 A sport történelmen átívelő fejlődése sokat elárul a társadalmi változásokról és a sport természetéről.
 Úgy tűnik, a sport magába foglalja az emberi képességek öncélú fejlesztését és a képességek gyakorlati alkalmazhatósága miatti fejlesztését egyaránt. Ebből következik, hogy a sport feltehetőleg az emberiséggel egyidős, és a kezdetektől hasznos módja lehetett a tanulásnak és fejlődésnek.
 Természetesen ahogy haladunk visszafelé az időben, egyre kevesebb bizonyíték támasztja alá ezt a feltételezést.
 Őstörténet
 A történelem előtti időkből sok felfedezés – például ausztrál, afrikai és francia (lásd: Lascaux) barlangrajzok – mutat be rituális ceremóniákat. A kormeghatározások alapján van, amelyik lelet több mint 30 ezeréves.
 A líbiai sivatagban talált kőkorszaki rajzok más egyebek mellett íjászatot és úszó embereket ábrázolnak.
 Maga a művészet nem más, mint példa azokra a tevékenységekre, amelyek nem a létfenntartás problémakörébe tartoznak, és bizonyítékot szolgáltat arra, hogy volt szabadidő az ilyen tevékenységek végzésére. Emellett a rajzok más, nem létszükségnek számító tevékenységeket mutatnak be, mint a ceremóniák stb.
 Ezért, bár az erre vonatkozó közvetlen bizonyítékok száma kevés, arra következtethetünk, hogy már ebben az időben is léteztek sportnak számító tevékenységek. A sport gyökerei összefonódnak az emberiség gyökereivel.
 Mezopotámia
 A valódi sporttevékenységek első dokumentumai a mezopotámiai eposzokban gyakran feltűnő birkózás. A birkózás folyhatott életre-halálra is, de eldönthettek vele vértelenül nagyobb konfliktusokat is. A Gilgames-eposzban Gilgames és Enkidu többször birkózik egymással, ez a motívum később a görög mitológiában visszatérő elemmé válik, főleg Héraklész birkózásainál.
 A birkózáson kívül más mai versenysport az i. e. 3. évezred túlnyomó részéből nem ismert, az egyéb sportok közül a ma sportnak tekintett vadászat létezett még, mint előkelő szabadidős tevékenység. Az i. e. 3. évezred vége felé Urukban már jelen volt az ökölvívás, amit egy agyagtáblán ábrázolt bokszoló pár igazol.
 Ókori Kína
 Tárgyi leletek és épületek maradványai bizonyítják, hogy Kínában már i. e. 4 000 körül is létezett sport. A kínai sport eredete és fejlődése visszavezethető a korabeli foglalkozásokra, háborúkra és szórakoztatásra.
 A gimnasztika népszerű sportnak számított Kína múltjában. Ez ma is így van; a kínai akrobaták ügyessége világszerte elismert.
 Ókori Egyiptom
 Az ókori Egyiptom sportjai is szorosan kapcsolódtak a mindennapi élet eseményeihez. Egyiptom életében a Nílus központi szerepet játszott és játszik, így nem meglepő, hogy ehhez köthető sportok alakultak ki, mint az úszás és a horgászat. Ezenkívül például gerelyhajítással, magasugrással, birkózással is foglalkoztak. Ez utóbbi a legelső ismert sport Egyiptomban is, az i. e. 25. századi Ptahhotep masztabájában birkózókat ábrázoló reliefek vannak. I. e. 19. századiak az első labdajáték-ábrázolások, i. e. 14. századi az első ismert ökölvívó jelenet Heruef egyik reliefjén. Ugyanitt botvívás is feltűnik. A lótenyésztés és a harci szekér elterjedése után a kocsihajtók versenyei is megjelennek az Újbirodalomban.
 Ókori Görögország
 Az ókori Görögország idején a térségben már jó ideje léteztek a különféle sportok az ókori Keleten, ezek egy részének átvétele és meghonosítása ismét a görög kultúra mély keleti kapcsolatait igazolja. A görögök ősi mítoszaikban és regéikben a testi erőre, ügyességre és ravaszságra helyezték a legnagyobb hangsúlyt, hőseik, héroszaik egytől egyig kiváló katonák. E tulajdonságok fejlesztésére és összemérésére alkalmazták a birkózást, futást, ökölvívást, gerelyhajítást, diszkoszvetést, és a kocsiversenyeket, valamint olyan versenysportokat, amiket ma már nem űznek, mint a fegyveres futás, a helyből távolugrás vagy az ógörög mintájú sokszor véres és maradandó károsodásokat okozó pankráció.
 A görögök mindig díjazásért küzdöttek e sportágakban, ez volt az athlon (αθλον). A harc közbeni küzdelmet agónnak nevezték (αγων). Az athlon és az agón összefügg, aki az athlonban ügyes, az megállja a helyét az agónban is. Ezért a görög harci szellem elsődleges forrása az athlon volt. A versenyeket általában valakinek vagy valaminek az emlékére rendezték. Ezek legkorábbi szemléltetései a homéroszi Iliaszban olvashatók, például a Patroklosz halála utáni versenyeket, ahol Homérosz nem felejti el lejegyezni a különböző versenyszámok győzteseit és a jutalmukat. Mindig kizárólag az első helyezettet díjazták, a második vagy harmadik helyért semmi sem járt. Csak egy győztes és az összes többi vesztes létezett számukra.
 Négyévente megrendezték az olümpiai játékokat, a Peloponnészoszi-félsziget egy kis falujában, Olümpiában. A játékok nem csupán sportesemények voltak, hanem az egyéni teljesítmények, a kultúra, művészet, építészet, és a görög istenek ünnepei. Négy nagy, pánhellén játék volt, az olümpiai mellett az iszthmoszi játékok, a nemeai játékok, és a püthói játékok, de szinte minden nagyobb városkörnyéknek volt helyi versenye is, mint Athénban a Panathénaia, Spártában a Karneia. Ezekből háromszáznál is több volt.
 Mivel a játékok szent eseménynek számítottak, a görögök ez időre beszüntették az ellenségeskedést. Az épp folyamatban lévő háborúkban fegyverszünetet léptettek életbe. A nyilvános kivégzéseket szintén felfüggesztették. A fegyverszünet ideje alatt a békésen, civilizált körülmények között küzdöttek meg egymással. A négy játékszínhely miatt minden évre jutott egy-egy nagy jelentőségű rendezvény. Ezek közül az olümpiai játékok a legismertebbek. Ezeken egy idő után már nem csak sportviadalok voltak, hanem például zenei és versmondás-versenyek, vagy festők versenye.
 Modern európai és a világsport fejlődése
 A sport az ókori olimpiáktól napjainkig egyre jobban szervezetté és szabályozottá vált. Az élelemszerzéshez és túléléshez szükséges tevékenységeket, mint a vadászat vagy a horgászás, egyre inkább a versenyzés vagy a kikapcsolódás kedvéért űzték. Az ipari forradalom és a tömegtermelés megjelenése több szabadidőhöz is vezetett, amely lehetővé tette a tömeges hozzáférést a sporthoz, mind nézőként, mind sportolóként.
 A tömegtájékoztatás és globális kommunikáció megjelenésével ez a trend tovább folytatódott. A professzionalizmus uralkodóvá vált, ezzel tovább népszerűsítve a sportokat.
 Napjainkban egyre népszerűbbé válnak a veszélyes és extrém sportok, amelyek a mindennapi élet rutinjából való elmenekülés lehetőségét kínálják.
 A sportok osztályozása
 Az alábbi rendszer a sportokat igyekszik osztályozni céljuk szerint. A lista inkább szemléltető, mint átfogó jellegű.
 Versenyzés
 Emberi (futás, úszás, tájfutás, ...)
 Emberi erővel hajtott (kerékpározás, evezés, kajak-kenu, ...)
 Külső erővel hajtott (autóversenyzés, vitorlázás, jégvitorlázás, lovaglás, ...)
 Ellenfél
 Egyéni küzdősport (boksz, vívás, cselgáncs, szumó, ...)
 Egyéni pálya (tenisz, fallabda, kerékpározás...)
 Csapat (futball, jégkorong, röplabda, kosárlabda, amerikaifutball, gyeplabda, ...)
 Teljesítmény
 Célzás (lövészet, íjászat, golf, paintball, ...)
 Megjelenítés (gimnasztika, testépítés, ...)
 Erő (súlyemelés, súlylökés, karbirkózás, erőugrás ...)
 Gyorsaság (futás, síelés, úszás, ...)
 Ellenféllel szemben elért találatok száma (futball, kosárlabda, ökölvívás, vívás, ...)
 Irányítási képesség (autóversenyzés, díjlovaglás, bob, ...)
 Szellemi (sakk, go, ...)
 A kategóriák kombinációja
 Fentiek tetszőlegesen kombinálva, mint például:
 atlétika (emberi, csapat, erő)
 További információk
 sport.lap.hu


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Viktigt rättsligt meddelande
 |
 52005PC0285
 Förslag till Rådets beslut om tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG avseende harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter /* KOM/2005/0285 slutlig */
 [pic] | EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION |Bryssel den 29.6.2005KOM(2005) 285 slutligFörslag tillRÅDETS BESLUTom tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG avseende harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter(framlagt av kommissionen)MOTIVERINGBAKGRUND TILL FÖRSLAGET |Skäl och syfte Enligt artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund (nedan kallat ”sjätte momsdirektivet”) får rådet enhälligt på kommissionens förslag bemyndiga varje medlemsstat att genomföra särskilda åtgärder som avviker från bestämmelserna i direktivet för att förenkla skatteuttaget eller för att hindra vissa typer av skatteflykt eller skatteundandragande. Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 4 oktober 2004 begärde Nederländerna tillstånd att få tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artikel 11 i sjätte momsdirektivet. I enlighet med artikel 27.2 i sjätte momsdirektivet underrättade kommissionen övriga medlemsstater om Nederländernas ansökan genom en skrivelse av den 1 december 2004. Genom en skrivelse av den 2 december 2004 underrättade kommissionen dessutom Nederländerna om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet. |Bakgrund Den allmänna regeln är såsom anges i artikel 11 A 1 a i sjätte momsdirektivet att beskattningsunderlaget skall vara allt som utgör den ersättning som leverantören eller tillhandahållaren har erhållit eller skall erhålla från köparen. I Nederländerna har det inom flera olika ekonomiska sektorer blivit allt vanligare med system för skatteundandragande i samband med leveranser av investeringsvaror och tillhandahållande av tjänster som sammanhänger med leveranser av investeringsvaror. Dessa system kan ha formen av en överenskommelse eller en överföring av rättigheter genom vilken varorna ställs till mottagarens förfogande. Dessa system för skatteundandragande grundar sig på transaktioner mellan närstående parter för vilka mottagaren inte har rätt, eller endast delvis har rätt, till avdrag för mervärdesskatten och där beskattningsunderlaget inte grundar sig på en marknadsmässig ersättning. Till exempel har leverantören som är en beskattningsbar person och har rätt att göra fullt avdrag för den ingående mervärdesskatten ofta etablerats enbart i syfte att förvärva dyra investeringsvaror för vidareleverans till den (närstående) mottagaren genom ett leasing- eller hyresavtal. Hyran kan fastställas till en låg nivå, vilket återspeglar att parterna är varandra närstående, varefter investeringsvarorna ofta senare säljs till mottagaren till ett pris som inte återspeglar deras verkliga värde. Mottagaren erhåller ibland varorna genom en fusion eller en mervärdesskattegrupp. Liknade system för skatteundandragande används när det gäller tjänster, vilka svarar för ett betydande värde och vanligtvis görs till föremål för avskrivning för inkomstskatte- eller företagsskatteändamål. Dessa system för skatteundandragande har lett till ett betydande inkomstbortfall. Nederländerna har därför begärt att få tillstånd att få föreskriva att beskattningsunderlaget för mervärdesskatten i dessa fall skall utgöras av marknadsvärdet för transaktionen i fråga och inte av ersättningen. Kommissionen godtar påståendet om att denna avvikelse motverkar missbruk av mervärdesskattesystemet. Den 16 mars 2005 lade kommissionen fram ett förslag till ett direktiv om ändring av sjätte momsdirektivet med avseende på vissa åtgärder för att förenkla uppbörden av mervärdesskatt och för att förhindra vissa slag av skatteflykt och skatteundandragande samt om upphävande av vissa beslut om tillstånd till avvikelse (rationalisering av avvikelser enligt artikel 27). I detta förslag behandlas bl.a. frågan om värdering av leveranser mellan närstående parter. Ansökan bör därför beviljas och gälla fram till ikraftträdandet av rationaliseringen av avvikelserna enligt artikel 27, dock som längst fram till och med den 31 december 2009. |Gällande bestämmelser på det område som berörs av förslaget Andra medlemsstater har beviljats liknande avvikelser med avseende på artikel 11 i sjätte momsdirektivet. |Förenlighet med unionens politik och mål på andra områden Ej tillämpligt. |SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSANALYS |Samråd med berörda parter |Ej tillämpligt. |Utnyttjande av sakkunskap |Det har inte funnits något behov av extern sakkunskap. |Konsekvensanalys Förslaget till beslut har till syfte att hindra undandragande av mervärdesskatt i Nederländerna och har därför en potentiellt positiv ekonomisk inverkan. Det rör sig hur som helst om en begränsad inverkan, eftersom avvikelsen har en begränsad räckvidd. |FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA ASPEKTER |Sammanfattning av den föreslagna åtgärden Förslaget har till syfte att bevilja Nederländerna tillstånd att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG med avseende på beskattningsunderlaget för investeringsvaror och därmed sammanhängande tjänster. |Rättslig grund Artikel 27.1 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund. |Subsidiaritetsprincipen Förslaget omfattas av gemenskapens exklusiva behörighet. Subsidiaritetsprincipen är därför inte tillämplig. |Proportionalitetsprincipen Förslaget är förenligt med proportionalitetsprincipen av följande skäl: |Detta beslut avser ett tillstånd som beviljats en medlemsstat på dess egen begäran och utgör därför inte en förpliktelse. |Med hänsyn tagen till avvikelsens begränsade omfattning står den särskilda åtgärden i proportion till syftet. |Val av instrument |Föreslagna instrument: Andra. |Några andra instrument skulle av följande skäl inte vara lämpliga. Enligt artikel 27 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG avseende harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter är det enda möjliga instrumentet ett rådsbeslut. |BUDGETKONSEKVENSER |Undantaget har ingen negativ inverkan på den del av Europeiska gemenskapernas egna medel som härrör från mervärdesskatt. |YTTERLIGARE UPPLYSNINGAR |Översyn/omarbetning/tidsfristklausul |Förslaget inbegriper en bestämmelse om tidsbegränsning av åtgärden. |1. Förslag tillRÅDETS BESLUTom tillstånd för Konungariket Nederländerna att tillämpa en åtgärd som avviker från artikel 11 i rådets sjätte direktiv 77/388/EEG avseende harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatterEUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR FATTAT DETTA BESLUTmed beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,med beaktande av rådets sjätte direktiv 77/388/EEG av den 17 maj 1977 om harmonisering av medlemsstaternas lagstiftning rörande omsättningsskatter - Gemensamt system för mervärdesskatt: enhetlig beräkningsgrund[1], särskilt artikel 27 i detta,med beaktande av kommissionens förslag[2], ochav följande skäl:(1) Genom en skrivelse som registrerades hos kommissionens generalsekretariat den 4 oktober 2004 begärde Nederländerna tillstånd att få tillämpa en särskild åtgärd som avviker från artikel 11 A 1 a i direktiv 77/388/EEG.(2) Genom en skrivelse av den 1 december 2004 underrättade kommissionen i enlighet med artikel 27.2 i direktiv 77/388/EEG övriga medlemsstater om Nederländernas begäran. Genom en skrivelse av den 2 december 2004 underrättade kommissionen dessutom Nederländerna om att den hade alla uppgifter som den ansåg sig behöva för att kunna behandla ärendet.(3) Avvikelsen har till syfte att hindra undandragande av mervärdesskatt genom undervärdering av leveranser eller tillhandahållanden mellan närstående parter i de fall mottagaren inte är berättigad, eller endast delvis är berättigad, till avdrag för mervärdesskatt. Den är ägnad att hindra missbruk vid leveranser av investeringsvaror eller vid tillhandahållandet av tjänster som sammanhänger med investeringsvaror, t.ex. leasing- eller hyresavtal eller andra arrangemang genom vilka varorna ställs till mottagarens förfogande. På grund av bandet mellan parterna fastställs ersättningen ofta till ett icke marknadsmässigt värde, vilket leder till betydligt lägre mervärdesskatteintäkter.(4) Den särskilda åtgärden bör endast gälla fall där myndigheten kan fastställa att beskattningsunderlaget enligt artikel 11 A 1 a i direktiv 77/388/EEG har påverkats av bandet mellan de berörda parterna. Detta konstaterande får inte grundas på antaganden utan måste i varje enskilt fall vara grundat på klara fakta.(5) Det är därför lämpligt och rimligt att ge Nederländerna tillstånd att använda marknadsvärdet för leveranserna eller tillhandahållandena i fråga som beskattningsunderlag.(6) Avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG vilka är avsedda att hindra sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlaget för leveranser eller tillhandahållanden mellan närstående parter ingår i ett förslag till direktiv om rationalisering av vissa avvikelser enligt den artikeln. Det är således nödvändigt att begränsa tillämpningsperioden för denna avvikelse fram till detta direktivs ikraftträdande.(7) Avvikelsen har ingen negativ inverkan på den del av Europeiska gemenskapernas egna medel som härrör från mervärdesskatt.HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.Artikel 1Genom undantag från artikel 11 A 1 a i direktiv 77/388/EEG bemyndigas Nederländerna att använda marknadsvärdet, enligt definitionen i artikel 11 A 1 d i direktiv 77/388/EEG, som beskattningsunderlag för leveranser av investeringsvaror och tillhandahållanden av tjänster, genom vilken varorna ställs till mottagarens förfogande, om följande villkor är uppfyllda:2. Mottagaren är en icke beskattningsbar juridisk person eller en beskattningsbar person som utövar verksamhet som är helt eller delvis undantagen från skatteplikt och inte medför rätt till avdrag.3. Leverantören/tillhandahållaren och mottagaren är varandra närstående, direkt eller indirekt, i enlighet med den nationella lagstiftningen.4. En rad faktorer gör det möjligt att av omständigheterna i det aktuella fallet fastställa att bandet mellan dessa varandra närstående personer har påverkat beskattningsunderlaget, såsom det fastställts i enlighet med artikel 11 A 1 a i direktiv 77/388/EEG.I denna artikel avses med investeringsvaror de varor som definierats som sådana av Nederländerna i enlighet med artikel 20.4 i direktiv 77/388/EEG och, i den mån som de inte omfattas av denna definition, tjänster av ett betydande värde som kan göras till föremål för avskrivningar.Artikel 2Tillståndet enligt artikel 1 skall upphöra att gälla dagen för ikraftträdandet av ett direktiv om rationalisering av avvikelser enligt artikel 27 i direktiv 77/388/EEG som beviljats för att hindra sådant undandragande av mervärdesskatt som har samband med beskattningsunderlaget, eller senast den 31 december 2009, beroende på vilket datum som inträffar först.Artikel 3Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.Utfärdat i Bryssel denPå rådets vägnarOrdförande [1] EGT L 145, 13.6.1977, s. 1. Direktivet senast ändrat genom direktiv 2004/66/EG (EUT L 168, 1.5.2004, s. 35).[2] EUT C [...], [...], s. [...].


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0144
 Decisione del Comitato misto SEE n. 144/2003, del 7 novembre 2003, che modifica l'allegato II (regolamentazioni tecniche, norme, prove e certificazioni) dell'accordo SEE
 Gazzetta ufficiale n. L 041 del 12/02/2004 pag. 0027 - 0028
 Decisione del Comitato misto SEEn. 144/2003del 7 novembre 2003che modifica l'allegato II (regolamentazioni tecniche, norme, prove e certificazioni) dell'accordo SEEIL COMITATO MISTO SEE,visto l'accordo sullo Spazio economico europeo, modificato dal protocollo che adegua l'accordo sullo Spazio economico europeo (in prosieguo "l'accordo"), in particolare l'articolo 98,considerando quanto segue:(1) L'allegato II dell'accordo è stato modificato dalla decisione del Comitato misto SEE n. 108/2003 del 26 settembre 2003(1).(2) Occorre integrare nell'accordo il regolamento (CE) n. 61/2003 della Commissione, del 15 gennaio 2003, che modifica gli allegati I e II del regolamento (CEE) n. 2377/90 del Consiglio che definisce la procedura comunitaria per la determinazione dei limiti massimi di residui di medicinali veterinari negli alimenti di origine animale(2),DECIDE:Articolo 1Al punto 14 [regolamento (CEE) n. 2377/90 del Consiglio] del capitolo XIII dell'allegato II dell'accordo viene aggiunto il seguente trattino:"- 32003 R 0061: Regolamento (CE) n. 61/2003 della Commissione del 15 gennaio 2003 (GU L 11 del 16.1.2003, pag. 12)."Articolo 2I testi del regolamento (CE) n. 61/2003 nelle lingue islandese e norvegese, da pubblicare nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea, fanno fede.Articolo 3La presente decisione entra in vigore l'8 novembre 2003, a condizione che tutte le notificazioni previste dall'articolo 103, paragrafo 1 dell'accordo(3) siano pervenute al Comitato misto SEE.Articolo 4La presente decisione è pubblicata nella sezione SEE e nel supplemento SEE della Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.Fatto a Bruxelles, il 7 novembre 2003.Per il Comitato misto SEEIl presidenteS. A. S. Prinz Nikolaus von Liechtenstein(1) GU L 331 del 18.12.2003, pag. 20.(2) GU L 11 del 16.1.2003, pag. 12.(3) Non è stata comunicata l'esistenza di obblighi costituzionali.


type: caselaw

text:
10.2.2001 NL Publicatieblad van de Europese Gemeenschappen C 45/13
 — De Commissie verwijt de Franse autoriteiten ten heeft zij het begrip staatssteun miskend en is zij
 onrechte, dat zij geen rekening hebben gehouden vooruitgelopen op de beoordeling ten gronde van
 met het vermogen van de markt om de nieuwe het dossier, waardoor zij heeft gehandeld in strijd
 hoeveelheden landwijn die na de voorgenomen met de artikelen 87 en 295 EG. De SRIW heeft
 omschakeling van wijnstokrassen zullen worden gehandeld conform het criterium van de particuliere
 geproduceerd, op te slorpen. investeerder. Evengoed als de particuliere partners
 (Beaulieugroep en de banken van de Verlipack-
 (1) Verordening (EG) nr. 1493/2000 van de Commissie van 10 juli
 groep), heeft de SRIW, zoals ook het Waals Gewest
 2000 tot vaststelling van forfaitaire invoerwaarden voor de bij de beslissing over zijn kapitaalinbreng, gehandeld
 bepaling van de invoerprijzen van bepaalde soorten groenten en als een particulier investeerder bij het onderzoek van
 fruit (PB L 170 van 11.7.2000, blz. 1). het dossier, en daarbij rekening gehouden met
 (2) Verordening (EEG) nr. 822/87 van de Raad van 16 maart 1987 informatie van de Heye-groep die wees op gunstige
 houdende een gemeenschappelijke ordening van de wijnmarkt toekomstperspectieven voor de Verlipack-groep. Het
 (PB L 84 van 27.3.1987, blz. 1). faillissement 22 maanden na de overheidstussen-
 (3) Verordening (EG) nr. 1493/1999 van de Raad van 17 mei 1999
 houdende een gemeenschappelijke ordening van de wijnmarkt komsten kan niet als bewijs a posteriori gelden, dat
 (PB L 179 van 14.7.1999, blz. 1). de SRIW in 1997 evenmin als het Waalse Gewest
 (4) Verordening (EG) nr. 1227/2000 van de Commissie van 31 mei als particulier investeerder zou hebben gehandeld.
 2000 tot vaststelling van bepalingen ter uitvoering van verorde- De Heye-groep is de werkelijke debiteur van de door
 ning (EG) nr. 1493/1999 (PB L 143 van 16.6.2000, blz. 1). de SRIW geleende fondsen. Het gebruik dat de
 Heye-groep tegen normale marktvoorwaarden heeft
 gemaakt van de door de SRIW te zijner beschikking
 gestelde fondsen kan door de Commissie niet wor-
 den getoetst in het kader van een onderzoek inzake
 staatssteun, en kan a fortiori niet worden aange-
 Beroep, op 18 december 2000 ingesteld door Koninkrijk merkt als staatssteun op grond dat deze fondsen
 België tegen Commissie van de Europese Gemeenschap- aanvankelijk door de overheid ter beschikking zou-
 pen den zijn gesteld en dat de uiteindelijke begunstigde
 ervan niet de Heye-groep is.
 (Zaak C-457/00)
 — Waar de Commissie ervan uitgaat dat de volledige
 obligatielening van 27 maart 1997 van de Heye-
 (2001/C 45/25)
 groep een steunmaatregel vormde, heeft zij het
 begrip steun miskend. Het beding inzake afstand
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen is van schuldvordering was een minder groot risico
 op 18 december 2000 beroep ingesteld tegen Commissie dan de Commissie kon denken, nu in weerwil van
 van de Europese Gemeenschappen door Koninkrijk België, het faillissement van de drie exploitatiemaatschap-
 vertegenwoordigd door A. Snoecx, adviseur bij het directoraat- pijen in januari 1999, dit beding geen beletsel kon
 generaal juridische zaken van het ministerie van Buitenlandse vormen voor de terugbetaling van het bedrag van de
 zaken, buitenlandse handel en internationale samenwerking, lening van de SRIW wegens de voortijdige opzegging
 als gemachtigde, en door J. M. De Backer, G. Vandersanden en van deze overeenkomst door de SRIW, voordat aan
 L. Levi, advocaten te Brussel, domicilie gekozen hebbende te de voorwaarden voor de toepassing van het betwiste
 Luxemburg ter Belgische ambassade, Rue des Girondins 4. beding inzake afstand van schuldvordering was
 voldaan.
 Het Koninkrijk België concludeert dat het den Hove behage:
 — Wat de lening van 28 maart 1997 betreft, heeft
 — nietig te verklaren beschikking C-40/99 van de Commis- de Commissie zich bepaald tot de automatische
 sie van 20 september 2000, getiteld „Staatssteun ten toepassing van haar referentierentevoet, zonder een
 gunste van Verlipack — België”; onderzoek van de bijzondere voorwaarden van het
 — de Commissie in de kosten te verwijzen. concrete geval, hoewel de Belgische autoriteiten
 daarom hadden verzocht. Aldus heeft de Commissie
 afstand gedaan van de uitoefening van de discretio-
 Middelen en voornaamste argumenten naire bevoegdheid die artikel 87 EG haar toekent.
 — Schending van artikel 87 EG en artikel 295 EG: — Bij haar onderzoek van de kapitaalinbreng in de
 Verlipack Holding II, heeft de Commissie tussen-
 — Waar de Commissie ervan is uitgegaan, dat de lening komsten met een volkomen uiteenlopend rechtska-
 van 28 maart 1997 en de obligatielening van rakter op één lijn geplaatst, nu zij de twee leningen
 27 maart 1997 die door de regionale investerings- van SRIW aan Hermann Heye in de beschouwing
 maatschappij van Wallonië (Société Régionale heeft betrokken alsof het ging om directe kapitaalin-
 d’Investissement de Wallonie; hierna: „SRIW”), een breng ten gunste van Verlipack Holding II.
 naamloze vennootschap waarvan het kapitaal vol-
 ledig in handen is van het Waals Gewest, waren — Schending van de motiveringsplicht.
 toegekend aan Hermann Heye, steunmaatregelen
 waren doordat het Waals Gewest kapitaal had
 ingebracht ten behoeve van Verlipack Holding II,


text:
 27.2.2010
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 51/15
 Despacho do Tribunal de Justiça (Quinta Secção) de 23 de Outubro de 2009 — Comissão das Comunidades Europeias/Gerasimos Potamianos (C-561/08 P), Gerasimos Potamianos/Comissão das Comunidades Europeias (C-4/09 P)
 (Processos apensos C-561/08 P e C-4/09 P) (1)
 (Recurso de decisão do Tribunal de Primeira Instância - Função pública - Agente temporário - Não renovação de um contrato a termo - Acto que causa prejuízo)
 2010/C 51/23
 Língua do processo:francês
 Partes
 Recorrentes: Comissão das Comunidades Europeias (representantes: J. Curral e D. Martin, agentes) (C-561/08 P), Gerasimos Potamianos (representante: J.-N. Louis) (C-4/09 P),
 Outras partes nos processos: Gerasimos Potamianos (representante: J.-N. Louis) (C-4/09 P), Comissão das Comunidades Europeias (representantes: J. Curral e D. Martin, agentes) (C-561/08 P)
 Objecto
 Recurso interposto do acórdão do Tribunal de Primeira Instância (Sétima Secção) de 15 de Outubro de 2008, Potamianos/Comissão (T-160/04), por meio do qual o Tribunal de Primeira Instância julgou admissível o recurso apresentado por G. Potamianos da notificação, pelo Director-Geral da DG «investigação», da informação de que o seu contrato de agente temporário não seria renovado após o seu termo — Conceito de «acto que causa prejuízo» — Divergência de interpretação entre o Tribunal de Justiça, por um lado, e o Tribunal de Primeira Instância e o Tribunal da Função Pública, por outro.
 Dispositivo
 1.
 É negado provimento aos recursos.
 2.
 Cada uma das partes suportará as suas próprias despesas.
 (1) JO C 44, de 21.2.2009
 JO C 82, de 4.4.2009


type: wikipedia

text:
Susideginimas – savižudybės forma panaudojant ugnį (pvz., kai žmogus apsipila degiu skysčiu ir pasidega).
 Tai labai reta savižudybės forma. Kartais žmonės susidegina, norėdami išreikšti politinį protestą. Tokia savižudybė atkreipia aplinkinių dėmesį, be to, informacija apie žmogaus susideginimą (išskyrus tuos atvejus, kai tai įvyksta totalitarinėse visuomenėse) yra pranešama žiniasklaidoje, ten paminint ir tokio poelgio motyvus.
 Lietuvos istorijoje bene garsiausias susideginimo atvejis – Romo Kalantos susideginimas Kaune prieš Sovietų valdžią, sukėlęs visuomenės neramumus, nors tada valdžia ir bandė įvykį slėpti, vadindama R. Kalantą psichiniu ligoniu. Bandymų susideginti būta ir nepriklausomoje Lietuvoje.
 Susideginantys žmonės patys neretai nenori numirti, tačiau mano, kad aukoja savo gyvybę aukštesniam tikslui. Požiūris į tuos susideginusius, kurie tai padarė vardan tikslų, kurių siekia didžiuma visuomenės, taip pat nebūna neigiamas (pavyzdžiui, Romas Kalanta Lietuvoje laikomas didvyriu). Bet susideginę dėl „menkesnių“ ar neapibrėžtų dalykų lieka nesuprasti.
 Pasaulio istorijoje susideginimai dėl politinių motyvų labiau paplitę nedemokratinėse visuomenėse, tačiau jų yra pasitaikę ir demokratinėse šalyse, tais atvejais, kai šių vyriausybės imdavosi labai nepopuliarių sprendimų – pavyzdžiui, prieš Vietnamo karą JAV susidegino trys žmonės.
 Susideginimas kai kada yra masinės savižudybės forma. Lietuvoje žinomiausias masinio susideginimo atvejis – Pilėnų tvirtovė, kurios gynėjai pasirinko tokią mirtį vietoj pasidavimo kryžiuočiams.
 Susideginimai Lietuvoje
 1972 m. gegužės 14 d.: 19 metų Romas Kalanta Kaune
 1972 m. gegužės 29 d.: 24 metų Stonys Varėnoje
 1972 m. birželio 3 d.: 60 metų Andrius Andriuškevičius Kaune
 1972 m. birželio 10 d.: 62 metų Zališauskas
 1972 m. birželio 22 d.: 40 metų Juozapas Baracevičius Šiauliuose
 1976 m. rugpjūčio 10 d.: 19 metų Antanas Kalinauskas Gulbine, Latvijoje
 1989 m. kovo 3 d.: 37 metų Vytautas Vičiulis Klaipėdoje
 1990 m. balandžio 25 d.: 52 metų Stanislovas Žemaitis Maskvoje
 1990 m. gegužės 9 d.: 55 metų Rimantas Daugintis prie SSRS-Vengrijos sienos
 2015 m. gruodžio 19 d.: 48 metų Ramūnas Š. Zarasuose
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Susideginimas kaip politinio protesto forma
 Savižudybė


text:
1.12.2014
 IT
 Gazzetta ufficiale dell’Unione europea
 C 431/40
 Ricorso proposto il 9 ottobre 2014 — NK Rosneft e a./Consiglio
 (Causa T-715/14)
 (2014/C 431/64)
 Lingua processuale: l’inglese
 Parti
 Ricorrenti: NK Rosneft OAO (Mosca, Russia); RN-Shelf-Arctic OOO (Mosca); RN-Shelf-Dalniy Vostok ZAO (Juzhno-Sakhalinsk, Russia); RN-Exploration OOO (Mosca); e Tagulskoe OOO (Krasnoyarsk, Russia) (rappresentante: T. Beazley, QC)
 Convenuto: Consiglio dell’Unione europea
 Conclusioni
 Le ricorrenti chiedono che il Tribunale voglia:
 —
 annullare gli articoli 1, paragrafi 2, lettere b), c) e d), e 3, e l’allegato III della decisione 2014/512/PESC del Consiglio, del 31 luglio 2014, concernente misure restrittive in considerazione delle azioni della Russia che destabilizzano la situazione in Ucraina, come modificata dalla decisione 2014/659/PESC dell’8 settembre 2014;
 —
 annullare gli articoli 3, 3 bis, 4, paragrafi 3 e 4, l’allegato II, l’articolo 5, paragrafi 2, lettere b), c) e d), e 3, l’allegato IV e l’articolo 11 del regolamento (UE) n. 833/2014 del Consiglio, del 31 luglio 2014, concernente misure restrittive in considerazione delle azioni della Russia che destabilizzano la situazione in Ucraina, come modificato dal regolamento (UE) n. 960/2014 del Consiglio dell’8 settembre 2014;
 —
 inoltre, o in subordine, annullare il regolamento (UE) n. 833/2014 del Consiglio e la decisione 2014/512/PESC del Consiglio, nei limiti in cui riguardano le ricorrenti;
 —
 condannare il Consiglio alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 A sostegno del ricorso, le ricorrenti deducono nove motivi.
 1.
 Primo motivo, vertente sul fatto che il Consiglio ha omesso di fornire motivi sufficienti che consentissero un pieno sindacato sulla legittimità sostanziale o procedurale delle disposizioni di cui le ricorrenti chiedono l’annullamento («le misure in questione») e ha violato i diritti della difesa delle ricorrenti, nonché il loro diritto ad una tutela giurisdizionale effettiva rispetto alle misure in questione.
 2.
 Secondo motivo, vertente sul fatto che il Consiglio non ha prodotto alcun elemento di prova che giustifichi, o che sia idoneo a giustificare, la legittimità o la legalità dello scopo delle misure in questione.
 3.
 Terzo motivo, vertente sulla violazione da parte delle misure in questione degli obblighi di diritto internazionale dell’Unione europea, in conformità dell’Accordo di partenariato e di cooperazione con la Russia e/o del GATT.
 4.
 Quarto motivo, vertente sull’incompetenza del Consiglio ad adottare le misure in questione ovvero sull’illegittimità di dette misure, giacché non è evidente né logicamente desumibile alcun nesso tra lo scopo dichiarato della decisione 2014/512/PESC del Consiglio e i mezzi impiegati per perseguirlo.
 5.
 Quinto motivo, vertente sul fatto che il regolamento (UE) n. 833/2014 del Consiglio non dà adeguata attuazione alle disposizioni della decisione 2014/512/PESC del Consiglio, in quanto quest’ultimo non era competente ad adottare o, se lo era, non poteva legittimamente adottare, l’articolo 3 del regolamento (UE) n. 833/2014 del Consiglio posto che esso, almeno prima facie, contrasta con le disposizioni a base della decisione 2014/512/PESC del Consiglio, segnatamente con il suo articolo 4.
 6.
 Sesto motivo, vertente sul fatto che il Consiglio non era competente ad adottare, o non poteva legittimamente adottare, le misure in questione poiché esse violavano i principi fondamentali della parità di trattamento e della non arbitrarietà.
 7.
 Settimo motivo, vertente sul fatto che il Consiglio non era competente ad adottare, o non poteva legittimamente adottare, le misure in questione poiché esse non sono proporzionate, o quantomeno non sono dimostrate come tali, allo scopo perseguito dalla decisione 2014/512/PESC del Consiglio. Inoltre, come conseguenza della loro mancanza di proporzionalità, tali disposizioni a) eccedono le competenze legislative dell’Unione ai sensi della politica commerciale comune e b) configurano un’inammissibile interferenza nel diritto fondamentale delle ricorrenti alla proprietà e/o nella loro libertà d’impresa.
 8.
 Ottavo motivo, vertente sul fatto che, proprio per l’assenza di qualsivoglia spiegazione rispetto alle misure in questione e alla loro natura, la finalità delle disposizioni impugnate potrebbe essere stata, almeno in parte, quella di perseguire uno scopo diverso da quello dichiarato e che, sotto un ulteriore diverso aspetto, i poteri conferiti dalla decisione 2014/512/PESC del Consiglio sono stati oggetto di un uso improprio.
 9.
 Nono motivo, vertente sulla violazione della garanzia costituzionale della certezza del diritto, ravvisabile, tra l’altro, nella mancanza di chiarezza dei termini chiave nell’ambito delle misure in questione.


text:
 31.7.2018
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 194/36
 A BIZOTTSÁG (EU) 2018/1075 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2018. július 27.)
 az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyagnak mint kis kockázatú hatóanyagnak a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti jóváhagyása meghosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 22. cikke (1) bekezdésére, összefüggésben 20. cikke (1) bekezdésével,
 mivel:
 (1)
 A 2005/2/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyagot.
 (2)
 A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagnak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében is fel vannak sorolva.
 (3)
 Az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyag jóváhagyása az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében foglaltaknak megfelelően 2018. július 31-én lejár.
 (4)
 A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítására.
 (5)
 A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikke szerinti kötelező kiegészítő dokumentációt. A jelentéstevő tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.
 (6)
 A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítására benyújtott kérelmet értékelő jelentést, amelyet 2016. november 25-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.
 (7)
 A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentést észrevételezésre megküldte a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottságnak. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt.
 (8)
 A Hatóság 2017. november 20-án eljuttatta következtetéseit (6) a Bizottsághoz arról, hogy az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Bizottság 2018. március 23-án ismertette az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) esetében a hosszabbításra vonatkozó jelentéstervezetet a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságával.
 (9)
 A kérelmező lehetőséget kapott arra, hogy a hosszabbításra vonatkozó jelentéssel kapcsolatban észrevételeket tegyen.
 (10)
 Legalább egy, az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyagot tartalmazó növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása tekintetében megállapítást nyert, hogy az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok teljesülnek.
 (11)
 Az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó kockázatértékelés korlátozott számú reprezentatív használaton alapul, ez azonban nem korlátozza azon használatokat, amelyek tekintetében az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) tartalmazó növényvédő szerek engedélyezhetők. Ezért nem indokolt fenntartani a kizárólag gombaölő szerként való felhasználásra történő korlátozást.
 (12)
 A Bizottság ugyanakkor úgy véli, hogy az 1107/2009/EK rendelet 22. cikke értelmében az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) kis kockázatú anyag. Az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) tehát teljesíti az 1107/2009/EK rendelet II. mellékletének 5. pontjában meghatározott feltételeket. Az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) olyan mikroorganizmus-törzs, amely a tervezett felhasználást figyelembe véve várhatóan kis kockázatot jelent az emberekre, az állatokra és a környezetre. Ezenkívül az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) olyan mikroorganizmus-törzs (gomba), amely az emberekre nem patogén, valamint nem kapcsolható semmilyen ismert emberekre, állatokra vagy növényekre veszélyes patogénhez, és amely nem mutatott többszörös rezisztenciát az ismert humán vagy állatgyógyászati felhasználásra szánt antimikrobiális anyagokkal szemben.
 (13)
 Ezért helyénvaló meghosszabbítani az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) kis kockázatú hatóanyagként történő jóváhagyását.
 (14)
 Az 1107/2009/EK rendelet 14. cikke (1) bekezdésének a rendelet 6. cikkével összefüggésben értelmezett rendelkezései alapján, valamint a jelenlegi tudományos és műszaki ismeretekre való figyelemmel azonban bizonyos feltételeket elő kell írni.
 (15)
 Az 1107/2009/EK rendelet 20. cikke (3) bekezdésének a 13. cikk (4) bekezdésével összefüggésben értelmezett rendelkezései értelmében az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletét ennek megfelelően módosítani kell.
 (16)
 Az (EU) 841/2017 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2018. július 31-ig meghosszabbította az Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) jóváhagyásának érvényességét annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást az előtt le lehessen zárni, mielőtt lejárna az anyag jóváhagyása. Figyelembe véve, hogy a hatóanyag jóváhagyási érvényessége 2018. július 31-én lejár, ezt a rendeletet 2018. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.
 (17)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása
 Az I. mellékletben meghatározott Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10) hatóanyag jóváhagyása az ugyanabban a mellékletben foglalt feltételekkel meghosszabbításra kerül.
 2. cikk
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosításai
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete e rendelet II. mellékletének megfelelően módosul.
 3. cikk
 Hatálybalépés és az alkalmazás kezdőnapja
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ezt a rendeletet 2018. augusztus 1-jétől kell alkalmazni.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2018. július 27-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) A Bizottság 2005/2/EK irányelve (2005. január 19.) a 91/414/EGK tanácsi irányelvnek az Ampelomyces quisqualis és a Gliocladium catenulatum hatóanyagként történő felvétele céljából történő módosításáról (HL L 20., 2005.1.22., 15. o.).
 (3) A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).
 (4) A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).
 (5) A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).
 (6) EFSA Journal 2017;15(11):5078, 24 o. doi:10.2903/j.efsa.2017.5078 Online elérhető a következő címen: www.efsa.europa.eu
 (7) A Bizottság (EU) 2017/841 végrehajtási rendelete (2017. május 17.) az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendeletnek az alfa-cipermetrin, az Ampelomyces quisqualis AQ 10 törzse, a benalaxil, a bentazon, a bifenazát, a bromoxinil, a karfentrazon-etil, a klórprofam, a ciazofamid, a dezmedifam, a dikvat, a DPX KE 459 (flupirszulfuron-metil), az etoxazol, a famoxadon, a fenamidon, a flumioxazin, a foramszulfuron, a Gliocladium catenulatum J1446 törzse, az imazamox, az imazoszulfuron, az izoxaflutol, a laminarin, a metalaxil-m, a metoxifenozid, a milbemektin, az oxaszulfuron, a pendimetalin, a fenmedifam, a pimetrozin, az s-metolaklór és a trifloxistrobin hatóanyagok jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 125., 2017.5.18., 12. o.).
 I. MELLÉKLET
 Közhasználatú név, Azonosító szám
 IUPAC-név
 Tisztaság (1)
 Jóváhagyás dátuma
 Jóváhagyás lejárta
 Egyedi rendelkezések
 Ampelomyces quisqualis(törzs: AQ10)
 Tárgytalan
 Csíraképes spórák minimális száma:
 3,0 × 1012 CFU/kg
 2018. augusztus 1.
 2033. augusztus 1.
 Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Ampelomyces quisqualisról (törzs: AQ10) szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
 Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.
 A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.
 A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.
 (1) A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.
 II. MELLÉKLET
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet melléklete az alábbiak szerint módosul:
 1.
 az A. részben a Ampelomyces quisqualisra (törzs: AQ10) vonatkozó bejegyzést el kell hagyni;
 2.
 a D. rész a következő bejegyzéssel egészül ki:
 Szám
 Közhasználatú név, Azonosító szám
 IUPAC-név
 Tisztaság (1)
 Jóváhagyás dátuma
 Jóváhagyás lejárta
 Egyedi rendelkezések
 „14
 Ampelomyces quisqualis (törzs: AQ10)
 Tárgytalan
 Csíraképes spórák minimális száma:
 3,0 × 1012 CFU/kg
 2018. augusztus 1.
 2033. augusztus 1.
 Az 1107/2009/EK rendelet 29. cikkének (6) bekezdésében említett egységes alapelvek érvényesítése érdekében figyelembe kell venni az Ampelomyces quisqualisról (törzs: AQ10) szóló hosszabbítási jelentésben és különösen annak I. és II. függelékében található megállapításokat.
 Az átfogó értékelésben a tagállamoknak fokozott figyelmet kell fordítaniuk a szerrel foglalkozók és más dolgozók biztonságára, tekintettel arra, hogy a mikroorganizmusokat potenciális szenzibilizálóknak kell tekinteni és gondoskodniuk kell arról, hogy a használati feltételek között szerepeljen a megfelelő egyéni védőfelszerelés használata.
 A gyártónak a gyártási folyamat során biztosítania kell a környezeti feltételek szigorú fenntartását és a minőségellenőrzési célú elemzést.
 A felhasználási feltételek között adott esetben kockázatcsökkentő intézkedéseknek is szerepelniük kell.”
 (1) A hatóanyag azonosítására és specifikációjára vonatkozó további részletek a vizsgálati jelentésben találhatók.


text:
En mast er en oprejst genstand, f.eks. en pæl eller et rør, der bærer et eller andet.
 I skibsterminologi holder masten ofte sejl, ræer, bomme, kraner eller radioantenner. Masten på et skib er en del af skibets rigning og støttes normalt af mindst et stag og mindst to vant, foruden at store master kan støttes af barduner og lejdere.
 På land findes master blandt andet i form af antennemaster. Master på land kan støttes af barduner.
 Skibsmaster
 Skibsmastens sammensætning
 Skibsmaster lavet af træ er ofte samlet af flere stykker tømmer. På store sejlskibe var f.eks. stormasten dels samlet af flere stykker tømmer, holdt sammen af masteringe af jern, dels samlet i flere sektioner, således at undermasten gik fra mastefoden til mærset (her storemærs), hvorover næste sektion fortsatte. I en præcis terminologi er den egentlige mast kun den nederste del, som går gennem skibets skrog, mens de øvrige dele kaldes stænger. Den første stang efter masten hedder "den faste stang" eller "mærsestangen" og går til sallingen. Derover kan der komme endnu en stang, "bramstangen", og på skibe med firdelte master er der øverst en "røjlstang".
 Skibsmasternes benævnelse
 Navne på skibsmaster:
 Et bovspryd forrest på skibet er efter traditionen ikke nogen mast, selvom det er en rundholt, som kan være opbygget ligesom en mast, der bare peger skråt fremad i stedet for opad.
 Dernæst følger:
 Fokkemast Ret almindelig
 Stormast Findes altid.
 Mittermast Sjælden
 Krydsmast Har råsejl og gaffelsejl
 Mesanmast Har råsejl på et fuldrigget skib, ellers kun gaffelsejl
 Sparkermast Sjælden
 Papegøjemast Sjælden
 Skibsmasternes indbyrdes placering
 På fartøjer med tre eller flere master er den bageste som regel den mindste, fordi den ikke kan støttes af en mast bagved, og ikke kan støttes så langt ud til siden og bagud med barduner, fordi skibet bliver smallere agterud.
 Den højeste mast, på fartøjer med tre eller flere master, er som regel den næst bageste, fordi store sejlskibe altid har den største stabilitet noget agter for midtskibs. At stabiliteten er størst på det sted skyldes skrogets strømlinede form.
 Fidusen ved at have mere end en mast, er at sejlene kan gøres mindre, så det bliver nemmere at sætte sejl og ikke mindst at bjerge dem igen i storm og kuling. I et søslag var det også en fordel med to master, frem for en, da skibet kunne vende hurtigere ved hjælp af sejlene. Et enkelt stort sejl er dog altid det hurtigste, hvis det passer til vindstyrken.
 Referencer
 Se også
 Skibsterminologi
 Energioverførsel


text:
 30.11.2006
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 333/17
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 105/2006
 ze dne 22. září 2006,
 kterým se mění příloha I (Veterinární a rostlinolékařské předpisy) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru ve znění Protokolu o úpravě Dohody o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Příloha I Dohody byla změněna rozhodnutím Smíšeného výboru EHP č. 42/2006 ze dne 28. dubna 2006 (1).
 (2)
 Nařízení Komise (ES) č. 214/2005 ze dne 9. února 2005, kterým se mění příloha III nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001, pokud jde o dohled nad přenosnými spongiformními encefalopatiemi u koz (2), by mělo být začleněno do Dohody.
 (3)
 Toto rozhodnutí by se nemělo vztahovat na Island a Lichtenštejnsko,
 ROZHODL TAKTO:
 Článek 1
 Kapitola I přílohy I Dohody se mění takto:
 1.
 V bodě 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001) v části 7.1 se doplňuje nová odrážka, která zní:
 „—
 32005 R 0214: nařízení Komise (ES) č. 214/2005 ze dne 9. února 2005 (Úř. věst. L 37, 10.2.2005, s. 9).“
 2.
 V bodě 12 (nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 999/2001) v části 7.1 se doplňuje nové znění úpravy, které zní:
 „C.
 V bodě 2 písm. b) části II kapitoly A přílohy III se do tabulky A doplňuje toto:
 ‚Norsko
 5 000‛“
 Článek 2
 Znění nařízení (ES) č. 214/2005 v norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 23. září 2006 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody (3).
 Článek 4
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 22. září 2006.
 Za Smíšený výbor EHP
 předsedkyně
 Oda Helen SLETNES
 (1) Úř. věst. L 175, 29.6.2006, s. 86.
 (2) Úř. věst. L 37, 10.2.2005, s. 9.
 (3) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


text:
 29.6.2020
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 205/16
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2020/887 НА КОМИСИЯТА
 от 26 юни 2020 година
 за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/66 по отношение на проверките след внос на растения за засаждане
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) 2017/625 на Европейския парламент и на Съвета от 15 март 2017 г. относно официалния контрол и другите официални дейности, извършвани с цел да се гарантира прилагането на законодателството в областта на храните и фуражите, правилата относно здравеопазването на животните и хуманното отношение към тях, здравето на растенията и продуктите за растителна защита, за изменение на регламенти (ЕО) No 999/2001, (ЕО) No 396/2005, (ЕО) No 1069/2009, (ЕО) No 1107/2009, (ЕС) No 1151/2012, (ЕС) No 652/2014, (ЕС) 2016/429 и (ЕС) 2016/2031 на Европейския парламент и на Съвета, регламенти (ЕО) No 1/2005 и (ЕО) No 1099/2009 на Съвета и директиви 98/58/ЕО, 1999/74/ЕО, 2007/43/ЕО, 2008/119/ЕО и 2008/120/ЕО на Съвета, и за отмяна на регламенти (ЕО) No 854/2004 и (ЕО) No 882/2004 на Европейския парламент и на Съвета, директиви 89/608/ЕИО, 89/662/ЕИО, 90/425/ЕИО, 91/496/ЕИО, 96/23/ЕО, 96/93/ЕО и 97/78/ЕО на Съвета и Решение 92/438/ЕИО на Съвета (Регламент относно официалния контрол) (1), и по-специално член 22, параграф 3 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/66 на Комисията (2) се определят правила за установяване на еднакви практически условия за извършването на официален контрол върху растения, растителни продукти и други обекти. Тези правила включват проверки в помещенията на професионалните оператори на местата за производство на растения за засаждане.
 (2)
 Растения във вегетативен покой, предназначени за засаждане, различни от семена, могат да носят еднакви опасности и рискове за здравето на растенията, тъй като към момента на тяхната проверка на граничните контролни пунктове или на контролните пунктове може да е невъзможно да се установи наличието или симптомите на вредители. Въпреки това непосредствено след тези проверки растенията за засаждане се допускат за свободно обращение, придружени от растителен паспорт за движение в рамките на територията на Съюза.
 (3)
 Поради това и с цел да се отговори на тези рискове е уместно след внос да се извършват физически проверки в помещенията на операторите поне през първия вегетационен сезон, за да се установи с по-голяма сигурност наличието на карантинен вредител от значение за Съюза, на карантинен вредител по отношение на определена защитена зона или на вредител, за който се прилагат мерките, приети съгласно член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 2016/2031 на Европейския парламент и на Съвета (3). За да могат компетентните органи да извършват тези проверки по най-ефикасния и пропорционален начин, те следва да определят честотата на тези проверки, както и растенията за засаждане, които подлежат на тези проверки, въз основа на план за контрол, който се изготвя в съответствие с определени критерии.
 (4)
 За да се направят проверките по-ефикасни и насочени към най-високите рискове за здравето на растенията, е целесъобразно те да се базират на историята на засичане на съответните вредители по отношение на съответните трети държави на произход, наличието на приоритетни вредители в тези държави и наличната информация в системата за управление на информацията относно официалния контрол (IMSOC). Държавите членки могат да събират такси за този контрол, както е предвидено в член 80 от Регламент (ЕС) 2017/625.
 (5)
 Когато тези проверки показват, че е налице карантинен вредител или вредител, за който се прилагат мерките, приети съгласно член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/2031, компетентните органи следва да записват резултатите от проверките в IMSOC в съответния окончателен единен здравен документ за въвеждане (ЕЗДВ), посочен в член 56 от Регламент (ЕС) 2017/625, винаги когато е възможно да се проследи заразеното растение до внесената пратка.
 (6)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Член 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/66 се заменя със следното:
 „Член 1
 1. Компетентните органи извършват официален контрол най-малко веднъж годишно в помещенията, а когато е приложимо — и на други места, използвани от професионалните оператори, получили разрешение да издават растителни паспорти в съответствие с член 84, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/2031.
 2. Посоченият контрол включва инспекциите, а в случай на предполагаеми рискове за здравето на растенията — и вземането на проби и изпитванията, посочени в член 92, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/2031.
 3. Контролът се извършва в най-подходящия момент с оглед на възможността за откриване на съответните вредители или на признаци или симптоми за наличието на такива.
 4. В допълнение към контрола, посочен в параграфи 1—3, компетентните органи извършват физически проверки на растения за засаждане, различни от семена, включително грудки, луковици и коренища, които са били въведени в Съюза във вегетативен покой. Компетентните органи извършват тези проверки по време на първия вегетационен период след вноса на някои от посочените растения, определени въз основа на плана за контрол, упоменат в параграф 5.
 5. Компетентните органи определят честотата на проверките, посочени в параграф 4, въз основа на план за контрол, който се определя в съответствие с най-малко всички следни критерии:
 а)
 данните от предходните години и равнището на карантинните вредители от значение за Съюза, засечени и нотифицирани от държавите членки в съответствие с член 11, буква в) от Регламент (ЕС) 2016/2031, открити по вносни растения, растителни продукти и други обекти;
 б)
 появата на приоритетен вредител по смисъла на член 6 от Регламент (ЕС) 2016/2031 в съответната трета държава на произход в съответствие с наличната техническа и научна информация;
 в)
 информация, която се предоставя чрез информационната система за управление на официалния контрол (IMSOC), или друго официално предупреждение;
 г)
 биологичните характеристики на гостоприемника и на вредителите и други подходящи условия за ефективното откриване на карантинен вредител или вредител, за който се прилагат мерките, приети съгласно член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/2031.
 6. Когато тези проверки, посочени в параграф 4, показват, че е налице карантинен вредител или вредител, за който се прилагат мерките, приети съгласно член 30, параграф 1 от Регламент (ЕС) 2016/2031, компетентните органи записват резултатите от проверките в IMSOC в съответния окончателен единен здравен документ за въвеждане (ЕЗДВ), посочен в член 56 от Регламент (ЕС) 2017/625, винаги когато е възможно да се проследи заразеното растение до внесената пратка.“
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 26 юни 2020 година.
 За Комисията
 Председател
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) OВ L 95, 7.4.2017 г., стр. 1.
 (2) Регламент за изпълнение (ЕС) 2019/66 на Комисията от 16 януари 2019 г. относно правилата за установяване на еднакви практически условия за извършването на официален контрол върху растения, растителни продукти и други обекти с цел проверка на съответствието с правилата на Съюза относно защитните мерки срещу вредителите по растенията, приложими за тези стоки (OВ L 15, 17.1.2019 г., стр. 1).
 (3) Регламент (ЕС) 2016/2031 на Европейския парламент и на Съвета от 26 октомври 2016 г. за защитните мерки срещу вредителите по растенията, за изменение на регламенти (ЕС) No 228/2013, (ЕС) No 652/2014 и (ЕС) No 1143/2014 на Европейския парламент и на Съвета и за отмяна на директиви 69/464/ЕИО, 74/647/ЕИО, 93/85/ЕИО, 98/57/ЕО, 2000/29/ЕО, 2006/91/ЕО и 2007/33/ЕО на Съвета (ОВ L 317, 23.11.2016., стр. 4).