text:
1942 m. buvo nekeliamieji metai, prasidedantys ketvirtadienį pagal Grigaliaus kalendorių.
 Lietuvoje
 Įvykiai
 Kovo 7 d. – Reicho ministro užimtoms Rytų sritims A. Rosenbergo įsaku, Lietuvoje (taip pat Latvijoje ir Estijoje) oficialiai įvesta vietinė savivalda;
 Balandžio 1 d. – prie Lietuvos generalinės srities prijungtos Svyrių ir Ašmenos apskritys, keletas kitų Baltarusijos vietovių, sudaryta nauja Eišiškių apskritis;
 Gegužės 27 d. – Lietuvos generalinėje srityje vokiečiai įvykdė visuotinį gyventojų surašymą;
 Lapkričio 9 d. – K.Grinius, M. Krupavičius ir J. Aleksa nusiuntė Lietuvos generaliniam komisarui A. Rentelnui memorandumą, kuriame protestavo prieš Lietuvos kolonizavimą ir žydų žudynes.
 Gimtadieniai
 Sausio 1 d.:
 Justas Vincas Paleckis, Lietuvos politikas ir diplomatas.
 Viktoras Jurgutis, muzikos mokytojas ir chorvedys (m. 1995 m.).
 Vytautas Petras Milašius, Lietuvos energetikas, inžinierius.
 Zita Bandzaitienė, Lietuvos botanikė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Sausio 2 d.:
 Albinas Mykolas Daugiala, Lietuvos ir Raseinių rajono politinis veikėjas. Raseinių rajono garbės pilietis (m. 2005 m.).
 Jūratė Kazimierėnaitė, chorvedė ir pedagogė.
 Kostantas Kazakevičius, Lietuvos inžinierius mechanikas, medžiagotyrininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras (m. 1997 m.).
 Pranciškus Juškevičius, Lietuvos statybos inžinierius, miestų planavimo specialistas, habilituotas technologijos mokslų daktaras, LR politinis veikėjas, aplinkos viceministras.
 Romualdas Juška, Lietuvos futbolininkas, puolėjas, futbolo teisėjas, nuo 1983 m. FIFA teisėjas.
 Sausio 4 d. – Romutis Juozauskas, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 5 d. – Vytautas Kindurys, Lietuvos ekonomistas, socialinių mokslų daktaras.
 Sausio 6 d. – Juozas Kazlauskas, Lietuvos fotografas, kino operatorius, režisierius (m. 2002 m.).
 Sausio 7 d.:
 Julius Andrejevas, Lietuvos kompozitorius, pianistas.
 Stasys Pečiūra, Lietuvos ir Ignalinos rajono ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 9 d. – Romanas Podagėlis, lietuvių inžinierius, diplomatas.
 Sausio 10 d.:
 Albinas Barniškis, Lietuvos ir Alytaus rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kazimieras Vytautas Budraitis, lietuvių juvelyras, pynėjas, tautodailininkas.
 Ričardas Leonardas Ivoškus, lietuvių kilmės Argentinos politikas, teisininkas (advokatas), kovos prieš prekybą vaikais ir vaikų teisių aktyvistas.
 Rimantas Šavelis, Lietuvos rašytojas prozininkas, dramaturgas, visuomenės veikėjas (m. 2021 m.).
 Valentina Suboč, pedagogė, Švenčionių rajono politinė ir visuomenės veikėja.
 Sausio 11 d. – Jūratė Sofija Laučiūtė, Lietuvos kalbininkė, humanitarinių mokslų daktarė.
 Sausio 13 d. – Eduardas Juchnevičius, Lietuvos grafikas, poetas.
 Sausio 14 d. – Vidutis Bakas, lietuvių dainininkas (baritonas).
 Sausio 15 d. – Steponas Buzėnas, Lietuvos ir Zarasų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 16 d. – Algis Povilas Kasperavičius, Lietuvos istorikas (m. 2022 m.).
 Sausio 17 d. – Laima Pangonytė, Lietuvos dokumentinių filmų režisierė (m. 2022 m.).
 Sausio 23 d.:
 Liudas Aleksandras Bazelis, Lietuvos politinis veikėjas.
 Simas Ramutis Petrikis, inžinierius, technikos mokslų daktaras, profesorius, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Sausio 24 d. – Lidija Šimkutė-Pocienė, poetė, vertėja, dietologė.
 Sausio 25 d. – Viktoras Mamontovas, Lietuvos gydytojas rentgenologas ir radiologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras, vienas elektroradiografijos pradininkų Lietuvoje (m. 2005 m.).
 Sausio 29 d. – Zigmantas Kiaupa, Lietuvos istorikas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Sausio 30 d.:
 Mykolas Arcimavičius, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Ramutė Anelė Miliauskienė, pedagogė, Lietuvos ir Kazlų Rūdos politinė bei visuomenės veikėja.
 Vasario 2 d. – Antanas Danielius, Lietuvos psichologas, vertėjas (m. 2002 m.).
 Vasario 4 d. – Albertas Garška, inžinierius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 5 d. – Mykolas Tunkevičius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Vasario 6 d. – Konstancija Brundzaitė, Lietuvos kompozitorė, dailininkė (m. 1971 m.).
 Vasario 8 d. – Algimantas Zurba, lietuvių rašytojas, publicistas, redaktorius.
 Vasario 12 d. – Marijona Dalangauskienė-Janulaitytė, kultūros darbuotoja ir chorvedė.
 Vasario 15 d. – Vanda Juknevičienė, Lietuvos ir Marijampolės savivaldybės politinė bei visuomenės veikėja.
 Vasario 19 d. – Stasys Smilinskas, chorvedys, dainininkas (tenoras), muzikos mokytojas, chorvedžio Juozo Smilinsko brolis.
 Vasario 21 d.:
 Augustas Dravininkas, Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Martinas Gusiatinas, Lietuvos verslo vadybininkas, Klaipėdos miesto savivaldybės politinis veikėjas.
 Vasario 24 d. – Česlovas Mikutis, choro dirigentas ir pedagogas.
 Vasario 26 d.:
 Ona Repečkienė, Lietuvos ir Anykščių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Petras Kunca, Lietuvos smuikininkas, pedagogas.
 Vasario 27 d. – Romualdas Kęstutis Urbaitis, teisininkas, buvęs LR Konstitucinio Teismo ir Lietuvos Aukščiausiojo Teismo teisėjas (m. 2022 m.).
 Kovo 3 d. – Mindaugas Kazimieras Leonavičius, Lietuvos mechanikos inžinierius, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Kovo 6 d. – Saulius Vengris, lietuvių fizikas, gamtos mokslų daktaras.
 Kovo 7 d. – Birutė Teresė Lengvenienė, pedagogė, rašytoja, Lietuvos ir Rietavo savivaldybės kultūros, sporto bei politinė veikėja.
 Kovo 8 d. – Zita Abromaitytė, choro dirigentė ir muzikos mokytoja.
 Kovo 11 d. – Algirdas Žukas, Lietuvos agronomas, Utenos rajono politinis veikėjas.
 Kovo 13 d. – Algimantas Urmonas, teisininkas, teisėtyrininkas administratyvistas, kriminologas, Mykolo Romerio universiteto (MRU) profesorius.
 Kovo 14 d. – Bronius Bakšys, Lietuvos inžinierius mechanikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Kovo 17 d.:
 Algimantas Augys, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Alina Audronė Briedelytė-Kavaliauskienė, Lietuvos dailininkė tekstilininkė (m. 1992 m.).
 Kovo 20 d.:
 Elena Janušaitienė-Makarevičiūtė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Vanda Liesienė, Lietuvos gydytoja neurologe, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Kovo 22 d. – Dalia Ieva Melėnaitė-Ramanauskienė, Lietuvos teatro ir kino aktorė.
 Kovo 24 d. – Pranas Dirginčius, Lietuvos ir Tauragės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Kovo 25 d.:
 Vitas Kačinskas, Lietuvos ir Rokiškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Jonas Kasputis, Lietuvos architektas, humanitarinių mokslų daktaras.
 Kovo 26 d.:
 Arūnas Vasiliauskas, dailininkas, tapytojas, akvarelistas, etnografas, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas.
 Jonas Tiškus, energetikas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Kovo 27 d.:
 Alfonsas Lidžius, fizikos mokytojas, savivaldybininkas, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis veikėjas.
 Dalia Viskontienė-Skrinskaitė, muzikos mokytoja, vargonininkė, chorvedė.
 Vahagnas Grigorianas, Lietuvoje gyvenantis Armėnijos rašytojas ir vertėjas.
 Kovo 29 d. – Elvyra Katalina Kriaučiūnaitė, Lietuvos grafikė.
 Balandžio 3 d. – Gytis Juška, lietuvių fizikas, habilituotas fizikos ir matematikos mokslų daktaras, profesorius.
 Balandžio 4 d. – Juozas Jonikas, pedagogas ir chorvedys.
 Balandžio 5 d. – Jonas Dubickas, choro dirigentas (m. 1968 m.).
 Balandžio 7 d. – Petras Gaučas, Lietuvos geografas, kartografas (m. 2000 m.).
 Balandžio 10 d. – Danutė Dirginčiūtė (Tamulienė), Kauno valstybinio muzikinio teatro solistė (mecosopranas), viena žymiausių dainininkių Lietuvos Operetės istorijoje, ilgametė Kauno muzikinio teatro Primadona.
 Balandžio 15 d. – Vanda Giedrytė, Lietuvos tautodailininkė, poetė.
 Balandžio 17 d. – Filomena Linčiūtė-Vaitiekūnienė, Lietuvos scenografė, tapytoja.
 Balandžio 20 d. – Rytas Antanas Grakauskas, Lietuvos ir Vilniaus rajono ūkio bei politinis veikėjas.
 Balandžio 21 d. – Stasė Budginienė-Karolevičiūtė, choro dirigentė ir muzikos mokytoja.
 Balandžio 23 d.:
 Algirdas Jonas Giraitis, Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Raimundas Kirvaitis, Lietuvos radiotechnikas, elektronikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Vilius Markevičius, Lietuvos ir Utenos rajono politinis veikėjas.
 Balandžio 25 d. – Vilius Grabauskas, Lietuvos gydytojas kardiologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Balandžio 26 d. – Edvardas Karečka, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Balandžio 27 d. – Gediminas Karalius, Lietuvos skulptorius.
 Balandžio 30 d. – Algimantas Jucevičius, Lietuvos keliautojas, orientacininkas.
 Gegužės 1 d. – Nijolė Dainienė-Trinkūnaitė, Lietuvos vargonininkė.
 Gegužės 6 d. – Alfredas Milišiūnas, Lietuvos ir Pakruojo rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Gegužės 7 d.:
 Kęstutis Misevičius, muzikos pedagogas ir chorvedys.
 Violeta Kelertienė, Lietuvos literatūros tyrinėtoja, daktarė (1984 m.), Vilniaus pedagoginio universiteto garbės daktarė (1997 m.).
 Gegužės 10 d. – Algimantas Vladas Garsys, JAV ir Lietuvos karinis veikėjas. 1988 m. JAV jūrų pėstininkų pulkininkas.
 Gegužės 13 d. – Ramutis Jonas Večerkauskas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Gegužės 15 d. – Jadvyga Zofija Jasevičiūtė, Lietuvos fizikė, fizinių mokslų daktarė.
 Gegužės 18 d. – Romualdas Karazija, lietuvių fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras, profesorius.
 Gegužės 19 d. – Doris Nefedov-Aleksandra, vokiečių dainininkė, gitaristė, kompozitorė (m. 1969 m.).
 Gegužės 22 d. – Albinas Stankus, Lietuvos gydytojas neuropatologas, mokslininkas, išradėjas, dėstytojas, Palangos savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas (m. 2021 m.).
 Gegužės 27 d. – Ričardas Čiukas, Lietuvos inžinierius medžiagotyrininkas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Gegužės 30 d. – Pranciškus Balaišis, Lietuvos inžinierius radiotechnikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Birželio 2 d. – Rimantas Leonardas Lajus, Lietuvos architektas.
 Birželio 6 d. – Romualdas Brazis, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Birželio 8 d.:
 Danutė Martinkėnienė, pedagogė, Lietuvos politinė veikėja.
 Zigmuntas Jonas Beresnevičius, Lietuvos chemikas organikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Birželio 10 d. – Nijolė Daugėlienė, Lietuvos agronomė, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Birželio 13 d. – Antanas Dambrauskas, Lietuvos ir Ukmergės rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 19 d. – Adolfas Antanas Balutis, Lietuvos ir Kauno miesto politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 21 d. – Alvydas Petras Dumbliauskas, pedagogas, Lietuvos ir Pagėgių savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 26 d. – Gintautas Gaučys, muzikos mokytojas, vargonininkas, chorvedys, vargonininko ir chorvedžio Jono Gaučio sūnus.
 Birželio 27 d. – Vladas Daugėla, Lietuvos ekonomistas, inžinierius, habilituotas socialinių mokslų daktaras.
 Birželio 28 d. – Romaldas Jonas Naujokas, Lietuvos ir Šilutės rajono savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Birželio 29 d.:
 Jurgis Juozapaitis, Lietuvos kompozitorius.
 Kęstutis Paulius Žygas, architektas.
 Birželio 30 d. – Eugenija Juknienė, Lietuvos restauratorė.
 Liepos 1 d. – Jonas Dundulis, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 2 d. – Antanas Trumpa, lietuvių verslininkas, pramonininkas.
 Liepos 10 d. – Vytautas Tribandis, Lietuvos dailininkas tapytojas, pedagogas (m. 2009 m.).
 Liepos 13 d. – Vladimir Gomazkov, Lietuvos ir Visagino savivaldybės politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 15 d.:
 Jonas Zokaitis, Lietuvos ir Šakių rajono ūkio ir politinis veikėjas.
 Vanda Gečienė-Lukošiūtė, muzikos mokytoja ir chorvedė.
 Liepos 16 d. – Gintautas Pranciškus Kamuntavičius, Lietuvos fizikas, habilituotas fizinių mokslų daktaras.
 Liepos 18 d. – Konstancija Jankauskienė, Lietuvos gydytoja, habilituota biomedicinos mokslų daktarė.
 Liepos 20 d. – Zenona Zakienė-Makarskaitė, chorvedė ir pedagogė.
 Liepos 22 d. – Zigmas Blažaitis, Lietuvos alpinistas, geodezininkas (m. 1995 m.).
 Liepos 23 d. – Romanas Algimantas Sedlickas, advokatas, JAV lietuvių ir Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas.
 Liepos 28 d. – Danguolė Juodikaitytė-Adamkevičienė, Lietuvos dainininkė (sopranas) (m. 2020 m.).
 Liepos 30 d.:
 Danguolė Ažaneckienė-Juciūtė, muzikos mokytoja, chorvedė, žurnalistė.
 Vygandas Juozas Ivaškevičius, Lietuvos ir Širvintų rajono visuomenės bei politinis veikėjas.
 Rugpjūčio 1 d.:
 Aldona Daugilytė, Lietuvos ir Anykščių rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Mindaugas Černiauskas, Lietuvos fotografas.
 Rugpjūčio 2 d. – Zita Kreivytė, Lietuvos dailininkė odininkė.
 Rugpjūčio 9 d. – Jurgis Jurgelis, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 Rugpjūčio 11 d. – Irena Teresė Daukšaitė-Guobienė, Lietuvos grafikė, dizainerė.
 Rugpjūčio 15 d. – Jonas Juodka, Lietuvos karinis veikėjas, atsargos pulkininkas.
 Rugpjūčio 16 d. – Vacys Kostas Volkovas, Lietuvos ir Šiaulių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 20 d. – Liucija Palinauskaitė, choro dirigentė ir muzikos mokytoja.
 Rugpjūčio 22 d. – Rimantas Gučas, Lietuvos muzikologas, vargonų restauratorius, tautosakininkas.
 Rugpjūčio 25 d. – Eduardas Tarasevičius, lietuvių farmacininkas (m. 2021 m.).
 Rugpjūčio 29 d. – Leonas Mitkus, Lietuvos ir Mažeikių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugpjūčio 30 d. – Feliksas Kolosauskas, Lietuvos ūkio, politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 1 d. – Marija Barkauskaitė, Lietuvos pedagogė, habilituota socialinių mokslų daktarė.
 Rugsėjo 7 d.:
 Juozas Žilys, teisininkas, teisėtyrininkas konstitucionalistas, MRU profesorius, MRU Teisės fakulteto dekanas, buvęs Lietuvos Respublikos Konstitucinio Teismo (LR KT) teisėjas.
 Stasys Algirdas Martusevičius, inžinierius, aviatorius, Lietuvos politinis veikėjas.
 Rugsėjo 8 d. – Česlovas Mazūras, Lietuvos architektas.
 Rugsėjo 11 d. – Sigitas Urbonas, Lietuvos ir Prienų rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 12 d. – Petras Pranas Gestautas, Lietuvos veterinarijos gydytojas, Šakių raj. visuomenės ir politinis veikėjas.
 Rugsėjo 13 d. – Valerija Vija Tarabildienė, Lietuvos dailininkė tapytoja, grafikė.
 Rugsėjo 15 d. – Mečislovas Švabas, Lietuvos ir Šakių rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Rugsėjo 18 d. – Pranas Povilionis, choro dirigentas ir pedagogas.
 Rugsėjo 21 d. – Donatas Katkus, Lietuvos dirigentas, muzikologas, pedagogas, televizijos konkursų žiuri narys.
 Rugsėjo 23 d.:
 Hubertas Motiejus Rajeckas, Lietuvos ir Skuodo rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vidmantas Arlauskas, gydytojas urologas, Lietuvos politinis veikėjas (m. 2008 m.).
 Rugsėjo 26 d. – Eugenijus Arvydas Janulaitis, Lietuvos biochemikas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Rugsėjo 27 d. – Doloresa Kazragytė, aktorė, rašytoja.
 Rugsėjo 28 d. – Zenonas Ragulskis, akordeonistas, muzikos mokytojas ir chorvedys.
 Rugsėjo 30 d.:
 Julija Čepytė, Lietuvos bibliografė, pedagogė, socialinių mokslų daktarė.
 Zigmantas Stankevičius, choro dirigentas, kultūros darbuotojas.
 Spalio 1 d.:
 Alfonsas Vaišvila, teisės filosofas, MRU TF teisės profesorius, katedros vedėjas.
 Irena Arlauskienė-Pupšytė, pedagogė, mokytoja ekspertė.
 Jonas Bareišis, Lietuvos inžinierius mechanikas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Spalio 16 d. – Albertas Šniras, Lietuvos ir Vilniaus rajono politinis veikėjas.
 Spalio 18 d. – Vaidotas Blažiejus Abraitis, Lietuvos inžinierius radioelektronikas, habilituotas daktaras, profesorius, politikas.
 Spalio 21 d. – Zigmantas Benjaminas Kazakevičius, Lietuvos ir Kauno miesto savivaldos politikas.
 Lapkričio 1 d. – Irena Ramaneckienė, Lietuvos kalbininkė, pedagogė, socialinių mokslų daktarė.
 Lapkričio 2 d.:
 Sigitas Staškus, Lietuvos ir Joniškio rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Vytautas Kuklys, Lietuvos ir Varėnos rajono politinis bei visuomenės veikėjas.
 Lapkričio 7 d. – Liucija Baškauskaitė, Lietuvos kultūros antropologė, visuomenės veikėja, daktarė, profesorė.
 Lapkričio 9 d. – Hanes Adomaitis, lietuvių kilmės Vokietijos politologas ir rašytojas (m. 2022 m.).
 Lapkričio 10 d. – Albertas Čaplinskas, Lietuvos informatikas, fizikos mokslų daktaras, profesorius (m. 2021 m.).
 Lapkričio 11 d.:
 Pranas Juozas Žilinskas, lietuvių fizikas, Vilniaus Universiteto profesorius.
 Sofija Šneiderienė, gydytoja, Lietuvos ir Raseinių rajono politinė veikėja.
 Lapkričio 24 d. – Aldona Visockienė-Krolytė, Lietuvos dailininkė keramikė, pedagogė.
 Lapkričio 25 d. – Daliutė Ona Matulaitė, Lietuvos skulptorė.
 Lapkričio 26 d. – Stepas Dzimidas, Lietuvos politinis veikėjas.
 Lapkričio 28 d. – Simonas Narbutas, Lietuvos energetikas, šiluminės fizikos specialistas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Gruodžio 5 d. – Ottonas Laniauskas, lietuvių teatro ir kino aktorius.
 Gruodžio 7 d. – Edmundas Lekevičius, Lietuvos biologas ekologas, habilituotas biomedicinos mokslų daktaras.
 Gruodžio 9 d. – Dick Butkus, lietuvių kilmės amerikietiškojo futbolo žaidėjas. Jo vardo (Butkus Award) taurė įteikiama kiekvienais metais geriausiam Amerikietiškojo futbolo gynėjui.
 Gruodžio 11 d. – Leonas Milčius, Lietuvos Respublikos Aukščiausiosios Tarybos akto dėl Lietuvos nepriklausomos valstybės atstatymo signataras.
 Gruodžio 19 d.:
 Algis Petras Piskarskas, lietuvių fizikas, akademikas, lazerių mokslo Lietuvoje kūrėjas (m. 2022 m.).
 Vladimiras Jefremovas, Lietuvos teatro aktorius (m. 2009 m.).
 Gruodžio 24 d. – Elvyra Valerija Lapukienė, pedagogė, Plungės rajono politinė ir visuomenės veikėja.
 Gruodžio 25 d. – Antanas Vinkus, diplomatas, LR ambasadorius Rusijoje, gydytojas, buvęs politikas.
 Gruodžio 26 d. – Eugenija Ona Čekanauskienė, pedagogė, Lietuvos ir Akmenės rajono politinė bei visuomenės veikėja.
 Adolfas Kaziliūnas, Lietuvos inžinierius, chemikas technologas, habilituotas technologijos mokslų daktaras.
 Eitanas Finkelšteinas, TSRS disidentas, žmogaus teisių gynėjas, fizikas, publicistas, kritikas, politologas.
 Mirtys
 Sausio 1 d. – Juozas Grigiškis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1896 m.).
 Sausio 20 d. – Romualdas Maleckis, darbininkas, Lietuvos politinis veikėjas (g. 1877 m.).
 Vasario 6 d. – Jonas Jurgis Bulota, Lietuvos visuomenės ir karinis veikėjas, generolas, veterinarijos gydytojas (g. 1855 m.).
 Vasario 9 d. – Antanas Samuolis, lietuvių tapytojas, vienas talentingiausių ketvirto dešimtmečio jaunosios kartos atstovų (g. 1899 m.).
 Vasario 14 d. – Jadvyga Netupskaitė, lietuvių revoliucinė politinė veikėja (g. 1887 m.).
 Vasario 19 d. – Jokūbas Stikliorius, mokytojas, kariškis, lietuviškų laikraščių leidėjas ir draugijų steigėjas (g. 1871 m.).
 Kovo 6 d. – Vincas Asevičius, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1896 m.).
 Kovo 13 d. – Icikas Meskupas, komunistinio judėjimo Lietuvoje veikėjas (g. 1907 m.).
 Kovo 18 d. – Matas Menčinskas, Lietuvos skulptorius, tapytojas (g. 1896 m.).
 Kovo 24 d. – Kristupas Čibiras, Lietuvos kunigas, teologas, Vilniaus krašto visuomenės veikėjas (g. 1888 m.).
 Kovo 28 d. – Domas Grabys, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1897 m.).
 Balandžio 4 d.:
 Leonas Gustaitis, Lietuvos karinis veikėjas, Generalinio štabo pulkininkas (g. 1897 m.).
 Stasys Pūtvis, agronomas, žemės ūkio ministras, šaulys (g. 1898 m.).
 Balandžio 6 d. – Pranas Dielininkaitis, sociologas, ateitininkas, visuomenės veikėjas (g. 1902 m.).
 Balandžio 27 d. – Kazys Binkis, lietuvių poetas, rašytojas, žurnalistas, dramaturgas (g. 1893 m.).
 Gegužės 25 d. – Stanislovas Jurevičius, pedagogas, chemikas, provizorius (g. 1876 m.).
 Birželio 1 d. – Jonas Vileišis, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, teisininkas, žymus visuomenės ir politinis veikėjas (g. 1872 m.).
 Birželio 3 d. – Juozas Kazys Beleckas, Lietuvos žurnalistas (g. 1905 m.).
 Birželio 8 d. – Vladas Kuzma, Lietuvos chirurgas (g. 1892 m.).
 Birželio 16 d.:
 Antanas Krikščiūnas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas, topografas, kartografas (g. 1891 m.).
 Juozapas Kukta, vyskupas, visuomenininkas, lietuvybės puoselėtojas. Palaidotas Kaišiadorių Kristaus Atsimainymo katedroje (g. 1873 m.).
 Birželio 25 d. – Mikas Lipčius, Lietuvos kariškis, valstybės veikėjas (g. 1894 m.).
 Liepos 1 d. – Kazys Alyta, Lietuvos mėgėjų teatro aktorius, režisierius, dramaturgas, Lietuvos kariuomenės pulkininkas leitenantas (g. 1881 m.).
 Liepos 17 d. – Mečislovas Kviklys, Lietuvos pedagogas, visuomenės veikėjas (g. 1902 m.).
 Rugpjūčio 14 d. – Juozas Valančius, Lietuvos provizorius, Šiaulių miesto politinis ir visuomenės veikėjas (g. 1891 m.).
 Rugpjūčio 25 d.:
 Kazimieras Jokantas, Lietuvos valstybės veikėjas, pedagogas, gydytojas (g. 1880 m.).
 Petras Aravičius, Lietuvos valstybės veikėjas, teisininkas (g. 1887 m.).
 Viktoras Engleris, Lietuvos karinis veikėjas, teisininkas, pulkininkas (g. 1876 m.).
 Rugsėjo 2 d. – Povilas Dundulis, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1894 m.).
 Rugsėjo 22 d. – Juozas Baltrušaitis (Mėmelė), lietuvių publicistas, poetas (g. 1875 m.).
 Rugsėjo 27 d. – Jonas Smilgevičius, Lietuvos nepriklausomybės akto signataras, ekonomistas, bankininkas, įvairių akcinių bendrovių steigėjas ir dalininkas, visuomenės veikėjas (g. 1870 m.).
 Spalio 7 d. – Vladas Didžiokas, Lietuvos tapytojas, grafikas, scenografas (g. 1889 m.).
 Spalio 31 d. – Silvestras Grinkevičius, Lietuvos statybos inžinierius (g. 1871 m.).
 Lapkričio 3 d. – Antanas Jusaitis, Lietuvos kunigas, visuomenės veikėjas (g. 1871 m.).
 Lapkričio 4 d.:
 Juozas Papečkys, teisininkas, Lietuvos valstybės ir karinis veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1890 m.).
 Jurgis Juras Kubilius, teisininkas, Lietuvos karinis ir visuomenės veikėjas, pulkininkas leitenantas (g. 1890 m.).
 Pranas Dovydaitis, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, Ministras pirmininkas, teisininkas, filosofijos mokslų daktaras, profesorius, Lietuvos ateitininkų sąjungos vadovas, enciklopedistas, apie 40 periodinių leidinių redaktorius ir leidėjas (g. 1886 m.).
 Voldemaras Vytautas Čarneckis, Lietuvos politinis veikėjas, diplomatas (g. 1893 m.).
 Lapkričio 21 d.:
 Antanas Petruškevičius, Lietuvos kariuomenės majoras, gaisrininkas (g. 1896 m.).
 Kazys Laucius, Lietuvos teisininkas, fotografas, publicistas, skautų veikėjas (g. 1906 m.).
 Lapkričio 26 d. – Mikas (Mykolas) Gedgaudas, Lietuvos karinis veikėjas, pulkininkas (g. 1885 m.).
 Lapkričio 30 d. – Donatas Malinauskas, visuomenės veikėjas, Valstybės Tarybos narys, Lietuvos Nepriklausomybės Akto signataras, draudžiamos lietuviškos spaudos platintojas (g. 1869 m.).
 Gruodžio 2 d. – Adolfas Lapšys, teisininkas, Lietuvos karinis veikėjas, teismo pulkininkas (g. 1899 m.).
 Gruodžio 4 d. – Mykolas Januškevičius, Lietuvos politinis ir visuomenės veikėjas, vertėjas (g. 1886 m.).
 Gruodžio 7 d. – Petras Prunskis, kunigas, visuomenės veikėjas, draudžiamosios liet. spaudos platintojas (g. 1872 m.).
 Gruodžio 10 d. – Antanas Endziulaitis, teisininkas, Lietuvos politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1895 m.).
 Gruodžio 16 d. – Augustinas Voldemaras, tarpukario Lietuvos politinis veikėjas, istorikas, pirmosios vyriausybės vadovas (g. 1883 m.).
 Gruodžio 18 d. – Juozas Norkus, ūkininkas, knygnešys (g. 1864 m.).
 Gruodžio 25 d. – Jonas Masiliūnas, Lietuvos ekonomistas, politinis bei visuomenės veikėjas (g. 1899 m.).
 Jonas Mrozinskis, skulptorius (g. 1882 m.).
 Kazys Lekeckas, pedagogas, Lietuvos valstybės ir politinis veikėjas (g. 1877 m.).
 Petras Juozas Pranaitis, vargonininkas ir chorvedys (g. 1868 m.).
 Pasaulyje
 Gimtadieniai
 Sausio 3 d. – Laslo Šojomas, vengrų politikas, buvęs Vengrijos prezidentas
 Sausio 8 d.:
 Džiuničiras Koidzumis, Japonijos politikas, 2001–2006 m. ėjęs Japonijos ministro pirmininko pareigas.
 Stivenas Hokingas, anglų fizikas (m. 2018 m.)
 Sausio 17 d. – Muhammad Ali, amerikiečių boksininkas (m. 2016 m.).
 Sausio 25 d. – Eusebio, laikomas geriausiu visų laikų Portugalijos futbolininku, jis taip patenka ir tarp geriausių visų laikų pasaulio futbolininkų, jo vedama Portugalijos komanda iškovojo didžiausią pergalę Pasaulio čempionatų istorijoje – užėmė trečiąją vietą. Eusebio žaidė puolėjo pozicijoje (m. 2014 m.).
 Vasario 10 d. – Anatolijus Gorbunovas, Latvijos politikas.
 Vasario 27 d. – Robert Howard Grubbs, 2005 m. Nobelio chemijos premijos laureatas.
 Vasario 28 d. – Brian Jones, anglų muzikantas (The Rolling Stones) (nuskendo) (m. 1969 m.).
 Kovo 2 d. – Džonas Vinslas Irvingas, JAV rašytojas, novelistas.
 Kovo 5 d. – Felipė Gonsalesas Markesas, teisininkas, Ispanijos visuomenės ir politinis veikėjas.
 Kovo 13 d. – John Paul Larkin, populiarus amerikiečių mikčiojančio džiazo dainininkas, sukūręs unikalų stilių, sketo ir eurošokių mišinį (m. 1999 m.).
 Kovo 21 d. – Ali Abdullah Saleh, dabartinis Jemeno prezidentas. Nuo 1978 iki 1990 m. jis buvo Jemeno Arabų Respublikos prezidentas, o Jemenui susijungus tapo pirmuoju šalies prezidentu (m. 2017 m.).
 Kovo 23 d. – Walter Rodney, Gajanos politikas (m. 1980 m.).
 Kovo 25 d. – Aretha Louise Franklin, amerikiečių dainininkė, dainų kūrėja, pianistė (m. 2018 m.).
 Kovo 27 d. – John Edward Sulston, 2002 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas (m. 2018 m.).
 Kovo 28 d.:
 Daniel Dennett, žymus JAV filosofas, studijuojantis daugiausiai sąmonės filosofiją, mokslo filosofiją (ypač – kognityvinius mokslus) ir biologijos filosofiją (ypač, evoliucinę biologiją). Šiuo metu jis yra Kognityvinių Studijų Centro Tuftso Universitete vienas iš dviejų direktorių.
 Nilas Gordonas Kinokas, žymus Didžiosios Britanijos ir Europos Sąjungos politinis veikėjas.
 Balandžio 5 d. – Paskalis Kušpenas, šveicarų politikas, buvęs Šveicarijos konfederacijos prezidentas.
 Balandžio 18 d. – Karlas Johenas Rintas, austrų Formulė-1 lenktynininkas, pasaulio čempionas 1970 m. (m. 1970 m.).
 Gegužės 2 d. – Žakas Rogas, belgų gydytojas, sporto veikėjas, Tarptautinio olimpinio komiteto prezidentas (2001–2013 m.) (m. 2021 m.).
 Gegužės 22 d. – Theodore John Kaczynski, JAV matematikas, visuomenės kritikas, pagarsėjęs savo kova prieš technologinės visuomenės blogybes, apie 18 metų laiškuose siųsdamas bombas įvairiems atsitiktiniams žmonėms.
 Gegužės 24 d. – Hannu Olavi Mikkola, suomių lenktynininkas. Pasaulio ralio čempionate Mikkola dalyvavo nuo 1973 iki 1993 m. 1983 m. Mikkola, vairuodamas Audi Quattro automobilį tapo pasaulio ralio čempionu, 1979 m., 1980 m. bei 1984 m. galutinėje čempionato įskaitoje liko antras. Iš viso per savo karjerą Mikkola laimėjo 18 Pasaulio ralio čempionato etapų (m. 2021 m.).
 Gegužės 28 d. – Stanley Ben Prusiner, 1997 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 Birželio 5 d. – Teodoro Obiang Nguema Mbasogo, Pusiaujo Gvinėjos prezidentas, einantis šias pareigas nuo 1979 m.
 Birželio 7 d.:
 Dr. Dennis L. Meadows, vadybos mokslų daktaras, žinomas dėl jo ypač reikšmingų darbų aplinkosaugos srityje.
 Muammar al-Gaddafi, Libijos valstybės veikėjas, pulkininkas, šalies vadovas (m. 2011 m.).
 Birželio 12 d. – Bert Sakmann, 1991 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 Birželio 16 d. – John Rostill, talentingas gitaristas ir kompozitorius, grojęs bosine gitara grupėje The Shadows (m. 1973 m.).
 Birželio 18 d.:
 James Paul McCartney, vienas iš britų muzikos grupės The Beatles narių, šiuo metu dainuoja, groja ir rašo dainas kaip atskiras atlikėjas.
 Thabas Mbekis, Pietų Afrikos Respublikos politinis lyderis ir prezidentas (1999-2008 m.).
 Birželio 30 d. – Robertas Balardas, žymus okeanografas, nuskendusių laivų „Titanikas“, „Bismarkas“, USS „Yorktown“ radėjas, vienas iš giluminių povandeninių ekspedicijų pradininkų.
 Liepos 1 d. – Vicente Fox, Meksikos prezidentas.
 Liepos 4 d. – Stefan Meller, lenkų istorikas, diplomatas (m. 2008 m.).
 Liepos 11 d. – Gunta Liepinia–Gryva, latvių tapytoja.
 Liepos 13 d. – Harisonas Fordas, amerikiečių aktorius.
 Liepos 23 d. – Fredi, Suomijos aktorius, muzikantas, dainininkas, dainų autorius ir televizijos laidų vedėjas (m. 2021 m.).
 Liepos 28 d. – Valdis Birkavas, latvių teisininkas, teisėtyrininkas kriminologas, Latvijos universiteto docentas, politikas.
 Rugpjūčio 4 d. – David Lange, Naujosios Zelandijos ministras pirmininkas (m. 2005 m.).
 Rugpjūčio 12 d. – Martin E. P. Seligman, amerikietis psichologas ir knygų autorius. Jis labiausiai žinomas kaip įgyto bejėgiškumo ir įgyto optimizmo reiškinių atradėjas bei kaip pozityviosios psichologijos įkūrėjas..
 Rugpjūčio 17 d. – Muslimas Magomajevas, azerbaidžaniečių dainininkas (baritonas) (m. 2008 m.).
 Rugpjūčio 21 d. – Marija Helena Kačinska, pirmoji Lenkijos dama (2005-2010), Lenkijos prezidento Lecho Kačinskio žmona (m. 2010 m.).
 Rugpjūčio 28 d. – Žozė Eduardas duš Santušas, Angolos prezidentas, šias pareigas ėjęs 1979–2017 m. Jis taip pat buvo Angolos liaudies judėjimo už išsivadavimą (MPLA) prezidentas (m. 2022 m.).
 Rugsėjo 4 d. – Jerry Jarrett, amerikiečių, profesionaliųjų imtynių federacijos Total Nonstop Action Wrestling (TNA) įkūrėjas, buvęs imtynininkas ir Jeffo Jarretto tėvas. Kaip ir World Wrestling Entertainment pirmininkas Vince McMahon, Jarrettas iš pradžių buvo profesionaliųjų imtynių propaguotojas ir vėliau tapo imtynininku.
 Rugsėjo 30 d. – Franklin Joseph „Frankie“ Lymon, afroamerikiečių rokenrolo/ ritmenbliuzo dainininkas, labiausiai žinomas kaip rokenrolo grupės „The Teenagers“ vokalistas (m. 1968 m.).
 Spalio 2 d. – Jóhanna Sigurðardóttir, Islandijos politikė, nuo 2009 m. vasario 1 d. einanti Islandijos ministrės pirmininkės pareigas. Prieš tai ji buvo socialinių reikalų ministrė 1987–1994 ir 2007–2009 m. laikotarpiais. Altingo nare politikė buvo nuo pat 1978 m. Tapdama šalies premjere ji tapo pirmąja moterimi Islandijoje, užėmusia tokias pareigas. Taip pat ji tapo pirmąja homoseksualia (tai paskelbusi viešai) šalies valdžioje esanti moteris šiuolaikinėje politikoje visame pasaulyje..
 Spalio 8 d. – Nguyễn Minh Triết, Vietnamo Prezidentas. Prezidentu išrinktas 2006 m. birželio 27 d. nacionalinėje asamblėjoje surinkęs 464 balsus (94,12 %).
 Spalio 19 d. – James "Jim" Rogers, JAV verslininkas, finansininkas.
 Spalio 20 d. – Christiane Nüsslein-Volhard, 1995 m. Nobelio fiziologijos ir medicinos premijos laureatas.
 Spalio 23 d. – Džonas Maiklas Kraitonas, JAV rašytojas, kino ir televizijos prodiuseris, režisierius ir gydytojas. Labiausiai žinomas už mokslinės fantastikos ir trilerio kūrinius (m. 2008 m.).
 Lapkričio 1 d.:
 Laris Flintas, Larry Flynt Publications, leidžiančios virš dvidešimt žurnalų, savininkas ir vadovas (m. 2021 m.).
 Marta Kubišova, Čekijos dainininkė, triskart laimėjusi prestižinį žurnalo Mladý svět skaitytojų apklausos prizą Zlatý slavík ('Auksinė lakštingala').
 Lapkričio 10 d.:
 Robert Fry Engle III, 2003 m. Nobelio ekonomikos premijos laureatas.
 Hans-Rudolf Merz, šveicarų politikas, buvęs Šveicarijos konfederacijos prezidentas.
 Lapkričio 17 d. – Martin Scorsese, amerikiečių režisierius ir aktorius.
 Lapkričio 20 d. – Joseph Robinette "Joe" Biden, Jr., dabartinis (47-asis) JAV viceprezidentas. Nuo 1973 m. sausio 3 d. iki 2009 m. sausio 15 d., prieš jam tampant viceprezidentu, Baidenas buvo Delavero valstijos senatorius.
 Lapkričio 24 d. – Bilis Konolis, škotų aktorius.
 Lapkričio 27 d. – James Marshall „Jimi“ Hendrix, amerikiečių gitaristas, dainininkas, dainų autorius ir prodiuseris (m. 1970 m.).
 Gruodžio 15 d. – Dave Clark, britų muzikantas ir muzikos vadybininkas.
 Gruodžio 17 d. – Paul Butterfield, amerikiečių muzikantas (m. 1987 m.).
 Gruodžio 21 d. – Hu Dzintao, dabartinis Kinijos Liaudies Respublikos prezidentas ir Kinijos komunistų partijos generalinis sekretorius. Šalies vadovu tapo 2003 m. kovo 15 d. pakeitęs Dziang Zeminį.
 Olindo Koolman, antrasis Arubos gubernatorius ir ėjęs šias pareigas dvi šešerių metų kadencijas nuo 1992 m. kovo 12 d. iki 2004 m. gegužės 11 d.
 Mirtys
 Sausio 6 d. – Aleksandras Beliajevas, rusų rašytojas, rusiškosios fantastikos pradininkas (g. 1884 m.).
 Sausio 12 d. – Vladimiras Petliakovas, tarybinis aviakonstruktorius (g. 1891 m.).
 Sausio 26 d. – Feliksas Hausdorfas, vokiečių matematikas, vienas modernios topologijos pradininkų. Ženkliai prisidėjo prie aibių teorijos, mato teorijos, kompleksinės analizės ir funkcinės analizės (g. 1868 m.).
 Vasario 19 d. – Karlis Zalė, Latvijos skulptorius (g. 1888 m.).
 Vasario 22 d. – Stefanas Cveigas, austrų rašytojas, dramaturgas, žurnalistas ir biografas (g. 1881 m.).
 Kovo 12 d. – Robert Bosch, vokiečių pramonininkas (g. 1861 m.).
 Kovo 20 d. – Teodoras Valkarselis, Peru žydų kilmės kompozitorius, pianistas (virtuozas), folklorininkas. Vaikystėje garsėjo kaip vunderkindas (g. 1896 m.).
 Balandžio 15 d. – Robert Musil, austrų rašytojas (g. 1880 m.).
 Balandžio 17 d. – Jean Baptiste Perrin, prancūzų fizikas, Nobelio premijos laureatas (g. 1870 m.).
 Gegužės 3 d. – Torvaldas Stauningas, Danijos profsąjungų ir politinis veikėjas (g. 1873 m.).
 Gegužės 16 d. – Bronisław Malinowski, lenkų kilmės anglų antropologas. Anglų antropologinės mokyklos pradininkas. Laikomas vienu įtakingiausių XX amžiaus antropologų (g. 1884 m.).
 Liepos 2 d. – Jevgenijus Petrovas, populiarus trečiojo ir ketvirtojo dešimtmečių Tarybų Sąjungos rašytojas, dirbęs kartu su Ilja Ilfu. Kito žymaus rusų rašytojo ir dramaturgo Valentino Katajevo brolis (g. 1903 m.).
 Liepos 28 d. – Viljamas Matijus Flindersas Pytris, garsiausias anglų kilmės egiptologas (g. 1853 m.).
 Rugpjūčio 3 d. – Richard Martin Willstätter, 1915 m. Nobelio chemijos premijos laureatas (g. 1872 m.).
 Rugpjūčio 9 d. – Edita Štein, žydų kilmės, filosofė, karmelitė, gyvenusi Prūsijoje (g. 1891 m.).
 Rugsėjo 15 d. – Ansis Cyrulis, latvių moderno ir art deco tapytojas, grafikas, taikomosios dailės kūrėjas, Latvijos vėliavos autorius (g. 1883 m.).
 Rugsėjo 20 d. – Karlis Ulmanis, tarpukario Latvijos politikas, ministras pirmininkas, 4-asis Latvijos prezidentas (g. 1877 m.).
 Lapkričio 21 d. – James Barry Munnik Hertzog, generolas, kovojęs Anglų-būrų karuose būrų pusėje, Pietų Afrikos Sąjungos premjerministras 1924-1939 m., skatino puoselėti afrikanerių kultūrą, saugoti ją nuo britų įtakos (g. 1866 m.).
 Gruodžio 21 d. – Franz Boas, antropologas, lingvistas, amerikiečių antropologinės mokyklos pradininkas ("amerikietiškosios antropologijos tėvas") (g. 1858 m.).
 Nedatuota
 Dmitrijus Daugėla, baltarusių istorikas, archyvaras, istorinių šaltinių tyrėjas (g. 1864 m.).
 Nuorodos
 1942 m.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 15.10.2005
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 257/4
 Talan mot Förbundsrepubliken Tyskland väckt den 17 augusti 2005 av Europeiska gemenskapernas kommission
 (mål C-318/05)
 (2005/C 257/08)
 Rättegångsspråk: tyska
 Europeiska gemenskapernas kommission har den 17 augusti 2005 väckt talan vid Europeiska gemenskapernas domstol mot Förbundsrepubliken Tyskland. Sökanden företräds av Richard Lyal och Kilian Gross, med delgivningsadress i Luxemburg.
 Sökanden yrkar att domstolen skall
 1)
 fastställa att Förbundsrepubliken Tyskland har underlåtit att uppfylla sina skyldigheter enligt artiklarna 18 EG, 39 EG, 43 EG och 49 EG genom att undantagslöst utesluta betalningar av skolavgifter för ett skolbesök i utlandet från det avdrag för särskilda utgifter som föreskrivs i 10 § första stycket punkt 9 i Einkommensteuergesetz (den tyska inkomstskattelagen) (EStG),
 2)
 förplikta Förbundsrepubliken Tyskland att ersätta rättegångskostnaderna.
 Grunder och huvudargument
 Enligt Europeiska gemenskapernas kommission är bestämmelserna i 10 § första stycket punkt 9 i den tyska inkomstskattelagen varken förenliga med friheten att tillhandahålla tjänster eller med de rättigheter till fri rörlighet som föreskrivs i EG-fördraget.
 Enligt 10 § första stycket nr 9 EStG kan en skattskyldig i Tyskland dra av 30 procent av den skolavgift som denne betalar till statligt godkända eller erkända privatskolor från sin totala skattepliktiga inkomst som särskilda utgifter. Några sådana avdragsmöjligheter finns emellertid inte för skolavgifter till privatskolor i andra medlemsstater.
 Kommissionen anser att det utgör diskriminering att på detta sätt generellt undanta utländska privatskolor från de ovannämnda skattemässiga fördelarna. Genom att utländska privatskolor missgynnas skattemässigt åsidosätts enligt kommissionen friheten att tillhandahålla tjänster både för de utländska privatskolorna och för de i Tyskland skattskyldiga som vill att deras barn skall gå i en utländsk privatskola.
 De utländska privatskolorna måste dessutom etablera sig i Tyskland för att de skall kunna undvika den ofördelaktig konkurrenssituation som skapas genom att deras kunder missgynnas skattemässigt. Därigenom sker ett otillåtet intrång i friheten att tillhandahålla tjänster.
 Genom inskränkningen av avdragsmöjligheten åsidosätts slutligen den fria rörligheten för personer från andra medlemsstater som vill flytta till Tyskland men som samtidigt vill att deras barn skall fortsätta att undervisas i privatskolor i ursprungslandet. Detsamma gäller för tyska medborgare som bor i en annan medlemsstat men som fortfarande är obegränsat skattskyldiga i Tyskland. Dessa missgynnas också för det fall att de vill att deras barn skall studera vid privatskolor utanför Tyskland.


text:
 21.11.2009
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 282/60
 2009 m. rugsėjo 28 d. pareikštas ieškinys byloje Fuller & Thaler Asset Management prieš VRDT (BEHAVIOURAL INDEX)
 (Byla T-383/09)
 2009/C 282/112
 Proceso kalba: anglų
 Šalys
 Ieškovė: Fuller & Thaler Asset Management, Inc. (San Matėjas, Jungtinės Amerikos Valstijos), atstovaujama baristerio S. Malynicz
 Atsakovė: Vidaus rinkos derinimo tarnyba (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui)
 Ieškovės reikalavimai
 —
 Panaikinti 2009 m. birželio 11 d. Vidaus rinkos derinimo tarnybos (prekių ženklams ir pramoniniam dizainui) pirmosios apeliacinės tarybos sprendimą byloje R 138/2009-1;
 —
 Priteisti iš atsakovės jos pačios ir ieškovės patirtas bylinėjimosi išlaidas.
 Ieškinio pagrindai ir pagrindiniai argumentai
 Prašomas įregistruoti Bendrijos prekių ženklas: žodinis prekių ženklas „BEHAVIOURAL INDEX“ 9 ir 36 klasių prekėms ir paslaugoms
 Eksperto sprendimas: atmesti Bendrijos prekių ženklo paraišką
 Apeliacinės tarybos sprendimas: atmesti apeliaciją
 Ieškinio pagrindai: Reglamento (EB) Nr. 207/2009 7 straipsnio 1 dalies c punkto pažeidimas, nes Apeliacinė taryba i) padarė klaidą dėl prekių ženklo prasmės ir sintaksės bei jo gebėjimo (arba ne) tiesiogiai ir betarpiškai apibūdinti aptariamas prekes ir paslaugas; ii) savo iniciatyva nenustatė faktų, kurie būtų galėję įrodyti, jog nagrinėjamas Bendrijos prekių ženklas atitinkamos visuomenės požiūriu yra apibūdinamasis, nors ir teisingai nustatė, kad atitinkama visuomenė turėjo specialių žinių; ir iii) neatsižvelgė į bendrąjį interesą, kuriuo paremtas šis atmetimo pagrindas, bei nenustatė, atsižvelgdamas į esamus įrodymus, kad šioje specializuotoje srityje egzistuoja protinga tikimybė, jog kiti šioje srityje veikiantys ūkio subjektai gali norėti ateityje naudoti nagrinėjamą Bendrijos prekių ženklą.


type: legislation

text:
 COMISSÃO EUROPEIA
 Bruxelas, 29.4.2016
 COM(2016) 233 final
 2016/0123(NLE)
 Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que estabelece a posição a adotar em nome da União Europeia no âmbito do Conselho Geral da Organização Mundial do Comércio sobre o pedido de prorrogação da derrogação da OMC relativa ao regime preferencial autónomo para os Balcãs Ocidentais apresentado pela União Europeia
 EXPOSIÇÃO DE MOTIVOS
 1.CONTEXTO DA PROPOSTA
 •Justificação e objetivos da proposta
 A presente proposta tem por objetivo estabelecer a posição a adotar pela União Europeia no âmbito do Conselho Geral da Organização Mundial do Comércio (OMC) no que respeita a uma prorrogação da derrogação da OMC relativa às preferências comerciais autónomas a conceder pela União Europeia aos Balcãs Ocidentais até 31 de dezembro de 2021.
 Trata-se da terceira prorrogação da derrogação pela OMC.
 Em 8 de dezembro de 2000, o Conselho Geral da OMC decidiu conceder à União Europeia uma derrogação das suas obrigações nos termos do artigo I, n.o 1, do GATT de 1994, na medida do necessário para permitir à União Europeia conceder tratamento preferencial aos países beneficiários até 31 de dezembro de 2006
 1
 . Em 28 de julho de 2006, foi concedida à União Europeia uma prorrogação até 31 de dezembro de 2011
 2
 . Em 5 de dezembro de 2011, foi concedida à União Europeia uma prorrogação até 31 de dezembro de 2016
 3
 .
 •Coerência com disposições vigentes no domínio de ação
 A União Europeia concedeu direitos preferenciais aos países dos Balcãs Ocidentais com base no Regulamento (CE) n.o 2007/2000 do Conselho, de 18 de setembro de 2000, que introduz a isenção de direitos ou o tratamento preferencial para produtos originários dos Balcãs Ocidentais (Albânia, Bósnia e Herzegovina, Croácia, antiga República jugoslava da Macedónia, Kosovo
 4
 , Montenegro e Sérvia). O Regulamento (CE) n.o 2007/2000 foi alterado substancialmente diversas vezes e foi codificado pelo Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho
 5
 . Em 2011, foram introduzidas novas alterações com base no Regulamento (UE) n.o 1336/2011 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 13 de dezembro de 2011
 6
 , nomeadamente a prorrogação das preferências comerciais autónomas até 31 de dezembro de 2015. O Regulamento (UE) n.o 517/2013
 7
 suprimiu a Croácia do âmbito de aplicação do Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho, na sequência da sua adesão à UE.
 A União Europeia adotou o Regulamento (UE) n.o 2423/2015 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de dezembro de 2015, que altera o Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho e renova o regime preferencial autónomo para os Balcãs Ocidentais até 31 de dezembro de 2020.
 •Coerência com outras políticas da União
 N.a.
 2.BASE JURÍDICA, SUBSIDIARIEDADE E PROPORCIONALIDADE
 •Base jurídica
 O artigo 218.o, n.o 9, do Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia (TFUE) estabelece que, quando uma decisão com efeitos jurídicos deve ser tomada numa instância criada por um acordo internacional, o Conselho, sob proposta da Comissão ou do Alto Representante da União para os Negócios Estrangeiros e a Política de Segurança, adota uma decisão em que se define a posição a tomar em nome da União Europeia. A concessão de uma derrogação em relação às preferências comerciais autónomas adicionais concedidas pela União Europeia aos Balcãs Ocidentais é abrangida pelo âmbito desta disposição, uma vez que a decisão é tomada numa instância criada por um acordo internacional (o Conselho Geral ou a Conferência Ministerial da OMC) que tem incidência sobre os direitos e obrigações da União Europeia.
 •Subsidiariedade (no caso de competência não exclusiva)
 N.a.
 •Proporcionalidade
 N.a.
 •Escolha do instrumento
 N.a.
 3.RESULTADOS DAS AVALIAÇÕES EX POST, DAS CONSULTAS DAS PARTES INTERESSADAS E DAS AVALIAÇÕES DE IMPACTO
 N.a.
 4.INCIDÊNCIA ORÇAMENTAL
 N.a.
 5.OUTROS ELEMENTOS
 N.a.
 2016/0123 (NLE)
 Proposta de
 DECISÃO DO CONSELHO
 que estabelece a posição a adotar em nome da União Europeia no âmbito do Conselho Geral da Organização Mundial do Comércio sobre o pedido de prorrogação da derrogação da OMC relativa ao regime preferencial autónomo para os Balcãs Ocidentais apresentado pela União Europeia
 O CONSELHO DA UNIÃO EUROPEIA,
 Tendo em conta o Tratado sobre o Funcionamento da União Europeia, nomeadamente o artigo 207.o, n.o 4, primeiro parágrafo, em conjugação com o artigo 218.o, n.o 9,
 Tendo em conta a proposta da Comissão Europeia,
 Considerando o seguinte:
 (1)O artigo IX, n.os 3 e 4, do Acordo de Marraquexe que institui a Organização Mundial do Comércio («Acordo OMC») estabelece os procedimentos para a dispensa de uma obrigação imposta a um membro por força do Acordo OMC ou de um dos acordos comerciais multilaterais.
 (2)O Regulamento (CE) n.o 2007/2000 do Conselho, de 18 de setembro de 2000, que introduz a isenção de direitos ou o tratamento preferencial para produtos originários dos Balcãs Ocidentais (Albânia, Bósnia e Herzegovina, Croácia, antiga República jugoslava da Macedónia, Kosovo
 8
 *, Montenegro e Sérvia), foi alterado substancialmente diversas vezes e foi codificado pelo Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho
 9
 . O Regulamento (UE) n.o 1336/2011 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 13 de dezembro de 2011
 10
 , prorrogou as preferências comerciais autónomas até 31 de dezembro de 2015. O Regulamento (UE) n.o 517/2013
 11
 suprimiu a Croácia do âmbito de aplicação do Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho, na sequência da sua adesão à União Europeia. O Regulamento (UE) n.o 2423/2015 do Parlamento Europeu e do Conselho, de 16 de dezembro de 2015, prorrogou as preferências comerciais autónomas até 31 de dezembro de 2020. O Regulamento (CE) n.o 1215/2009 do Conselho, com a última redação que lhe foi dada, concede livre acesso ao mercado da União aos produtos originários dos países e territórios dos Balcãs Ocidentais, com exceção de determinados produtos agrícolas, que beneficiam de concessões limitadas sob a forma de contingentes pautais isentos de direitos.
 (3)Na ausência de uma derrogação das obrigações da União Europeia nos termos do artigo I, n.o 1, do GATT de 1994 e do artigo XIII do GATT de 1994, na medida do necessário, o tratamento conferido pelas preferências comerciais autónomas deveria ser alargado a todos os outros membros da Organização Mundial do Comércio (OMC).
 (4)É do interesse da União Europeia pedir uma prorrogação da derrogação da OMC em relação às preferências comerciais autónomas concedidas pela União Europeia aos Balcãs Ocidentais nos termos do artigo IX, n.o 3, do Acordo da OMC.
 (5)A União Europeia deve apresentar esse pedido à OMC.
 (6)Convém, por conseguinte, estabelecer a posição a adotar pela União Europeia no âmbito do Conselho Geral da OMC relativamente a esse pedido,
 ADOTOU A PRESENTE DECISÃO:
 Artigo 1.o
 A posição a adotar em nome da União Europeia no âmbito do Conselho Geral da Organização Mundial do Comércio é a de pedir uma prorrogação da derrogação da OMC atualmente em vigor em relação às preferências comerciais autónomas concedidas pela União Europeia aos Balcãs Ocidentais até 31 de dezembro de 2021 e apoiar a aprovação desse pedido.
 Esta posição é expressa pela Comissão.
 Artigo 2.o
 A presente decisão entra em vigor na data da sua adoção.
 Feito em Bruxelas, em
 Pelo Conselho
 O Presidente
 (1)
 WT/L/380.
 (2)
 WT/L/654.
 (3)
 WT/L/836.
 (4)
 Conforme a Resolução 1244(99) do Conselho de Segurança da ONU.
 (5)
 JO L 328 de 15.12.2009, p. 1.
 (6)
 JO L 347 de 30.12.2011, p. 1.
 (7)
 JO L 158 de 10.6.2013, p. 1.
 (8)
 *Esta designação não prejudica as posições relativas ao estatuto e é conforme com a Resolução 1244/1999 do CSNU e com o parecer do TIJ sobre a declaração de independência do Kosovo.
 (9)
 JO L 328 de 15.12.2009, p. 1.
 (10)
 JO L 347 de 30.12.2011, p. 1.
 (11)
 JO L 158 de 10.6.2013, p. 1.


type: wikipedia

text:
Shahbā (arabiska: شهبا) är en distriktshuvudort i Syrien. Den ligger i provinsen as-Suwayda', i den sydvästra delen av landet, kilometer söder om huvudstaden Damaskus. Shahbā ligger meter över havet och antalet invånare är .
 Terrängen runt Shahbā är kuperad åt sydost, men åt nordväst är den platt. Den högsta punkten i närheten är Tall al Masīḩ, meter över havet, kilometer sydost om Shahbā. Närmaste större samhälle är As Suwaydā', kilometer söder om Shahbā.
 Omgivningarna runt Shahbā är i huvudsak ett öppet busklandskap. Runt Shahbā är det glesbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Ett kallt stäppklimat råder i trakten. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är augusti, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är juli, med mm nederbörd.
 Kommentarer
 Källor
 Externa länkar
 Orter i as-Suwayda' (provins)


text:
 17.7.2017
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 231/36
 12. mail 2017 esitatud hagi – Le Pen versus parlament
 (Kohtuasi T-284/17)
 (2017/C 231/45)
 Kohtumenetluse keel: prantsuse
 Pooled
 Hageja: Marion Le Pen (Saint-Cloud, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat M. Ceccaldi)
 Kostja: Euroopa Parlament
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta otsus võtta Marine Le Penilt ära puutumatus 2016/2295 (IMM);
 —
 mõista Euroopa Parlamendilt Marine Le Peni kantud mittevaralise kahju hüvitamiseks välja 35 000 eurot;
 —
 mõista Euroopa Parlamendilt Marine Le Peni kantud hüvitatavate kulude katteks välja 5 000 eurot,
 —
 mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Hagi põhjenduseks esitab hageja neli väidet.
 1.
 Esimene väide, et on rikutud Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 (edaspidi „protokoll“) artiklit 8. See väide jaguneb neljaks osaks.
 —
 Esimene väiteosa puudutab protokolli artiklis 8 ette nähtud puutumatuse ulatust.
 —
 Teine väiteosa puudutab protokolli artiklis 8 ette nähtud puutumatuse eset.
 —
 Kolmas väiteosa, et Euroopa Parlament tavaliselt kaitseb protokolli artiklis 8 ette nähtud puutumatust.
 —
 Neljas väiteosa, et Marine Le Peni protokolli artiklis 8 ette nähtud puutumatust on rikutud.
 2.
 Teine väide, et on rikutud protokolli artiklit 9. See väide jaguneb kolmeks osaks.
 —
 Esimene väiteosa puudutab protokolli artikli 9 eset.
 —
 Teine väiteosa, et Euroopa Parlament rikkus Marine Le Penilt puutumatuse äravõtmisega õigusnormi.
 —
 Kolmas väiteosa, et puutumatuse äravõtmise otsus on vastuolus Marine Le Peni ja institutsiooni sõltumatusega.
 3.
 Kolmas väide, et on rikutud võrdse kohtlemise ja hea halduse põhimõtteid. See väide jaguneb kaheks osaks.
 —
 Esimene väiteosa, et Marine Le Peni on koheldud teiste samasugustes olukordades olevate isikutega võrreldes erinevalt ja on rikutud võrdse kohtlemise põhimõtet.
 —
 Teine väiteosa, et vaidlustatud otsus on ilmne fumus persecutionis juhtum ja rikub hea halduse põhimõtet.
 4.
 Neljas väide, et on rikutud kaitseõigusi.


type: other

text:
UčPS - Európsky dohovor o dohľade nad podmienečne odsúdenými alebo podmienečne prepustenými páchateľmi (Štrasburg; 30.11.1964)
 Európsky dohovor o dohľade nad podmienečne odsúdenými alebo podmienečne prepustenými páchateľmi (Štrasburg; 30.11.1964) NEPREČÍTANÉ
 21.05.2013, Spracoval: JUDr. Peter Sepeši
 TÉMATICKÉ OBLASTI: Európske právo trestné, Európske právo verejné, Medzinárodné právo verejné, Trestné právo hmotné, Trestné právo procesné
 POJMY: odsúdený, medzinárodná zmluva, medzinárodný dohovor, podmienečné odsúdenie, podmienečný odklad výkonu trestu , podmienečne prepustený, skúšobná doba, odovzdanie výkonu rozhodnutia, probačný dohľad, odovzdanie (prevzatie) jurisdikcie, dohovor Rady Európy, trestné konanie (stíhanie)
 publ. pod č. 412/2003 Z.z.
 "Slovenská republika využíva možnosť danú článkom 27 ods. 4 dohovoru a oznamuje, že všetky žiadosti podľa dohovoru sa musia zasielať Ministerstvu spravodlivosti Slovenskej republiky.
 Slovenská republika využíva možnosť danú článkom 38 ods. 1 dohovoru uplatniť výhradu podľa tretieho bodu prílohy a neprijíma ustanovenie článku 37 ods. 2 dohovoru."
 o dohľade nad podmienečne odsúdenými alebo podmienečne prepustenými páchateľmi (uzavretý 30. novembra 1964)
 I. ČASŤ - ZÁKLADNÉ ZÁSADY (čl. 1 - 9)
 (1) Na účely tohto dohovoru sa pod pojmom "páchateľ" rozumie každá osoba, ktorá na území jednej zo zmluvných strán
 (2) V nasledujúcich článkoch sa pod pojmom "trest" rozumejú všetky súdne výroky podľa odseku 1 písm. a) alebo b).
 Dožiadaný štát bez odkladu informuje dožadujúci štát, aké opatrenia prijal na základe jeho žiadosti. V prípade úplného alebo čiastočného odmietnutia žiadosti oznámi dôvody odmietnutia.
 II.ČASŤ - DOHĽAD (čl. 10 - 15)
 Dožadujúci štát má ako jediný právomoc posúdiť na základe informácie a údajov poskytnutých dožiadaným štátom, či páchateľ splnil podmienky, ktoré mu boli uložené, alebo nie, a na základe takého vyhodnotenia urobiť ďalšie kroky predpísané jeho zákonmi. O svojom rozhodnutí informuje dožiadaný štát.
 III.ČASŤ - VÝKON TRESTOV (čl. 16 - 21)
 IV.ČASŤ - ODOVZDANIE DO DOŽIADANÉHO ŠTÁTU (čl. 22 - 25)
 V.ČASŤ - SPOLOČNÉ USTANOVENIA (čl. 26 - 32)
 Dožiadaný štát má právomoc vymáhať na žiadosť dožadujúceho štátu náklady trestného stíhania a súdneho konania, ktoré vznikli v dožadujúcom štáte. Ak tieto náklady vymôže, má povinnosť vyplatiť dožadujúcemu štátu iba odmenu znalcov.
 VI. ČASŤ - ZÁVEREČNÉ USTANOVENIA (čl. 33 - 40)
 K 22. OKTÓBRU 2003 A PREHĽAD ICH VÝHRAD A VYHLÁSENÍ
 "Vláda Belgického kráľovstva vyhlasuje, že prevzatie úplného výkonu sa odmietne, ak osoba, ktorej sa rozhodnutie týka, bola právoplatne odsúdená pre totožný trestný čin príslušnými orgánmi tretieho štátu, a ak je po odsúdení vo výkone tohto trestu, vykonala ho, alebo sa jej výkon trestu odpustil.
 Vláda Belgického kráľovstva vyhlasuje, že ustanovenia II. a IV. časti sa neuplatnia na odsúdenia vyslovené in absentia."
 Podľa článku 29 ods. 2 Česká republika vyhlasuje, že bude žiadať, aby sa k žiadostiam a pripojeným listinám pripojili preklady do českého, anglického alebo francúzskeho jazyka.
 Podľa článku 38 ods. 1 Česká republika vyhlasuje, že využíva výhradu uvedenú v prvom bode prílohy k dohovoru a neprijíma ustanovenia dohovoru týkajúce sa výkonu trestov (III. časť dohovoru - Výkon trestov) a prevzatia ich úplného výkonu (IV. časť - Odovzdanie do dožiadaného štátu)."
 "Vláda Francúzskej republiky potvrdzuje, že využíva možnosť výhrady podľa článku 38 ods. 1 dohovoru a jeho prílohy, ktorá umožňuje neprijať celú III. časť (Výkon trestov) a IV. časť (Odovzdanie do dožiadaného štátu)."
 "Holandské kráľovstvo prijíma dohovor s prílohou pre Holandské kráľovstvo v Európe.
 K článku 7 ods. 2 písm. c) dohovoru: ustanovenia II. a IV. časti dohovoru sa neuplatnia pri odsúdeniach in absentia."
 "Využívajúc možnosť danú v článku 38 ods. 1 dohovoru a v jeho prílohe vláda Luxemburského veľkovojvodstva vyhlasuje, že prevzatie úplného výkonu sa odmietne, ak osoba, ktorej sa rozhodnutie týka, bola právoplatne odsúdená pre totožný trestný čin príslušnými orgánmi tretieho štátu, a ak je po odsúdení vo výkone tohto trestu, vykonala ho, alebo sa jej výkon trestu odpustil (článok 7).
 Využívajúc možnosť danú v článku 38 ods. 1 dohovoru a v jeho prílohe vláda Luxemburského veľkovojvodstva vyhlasuje, že ustanovenia II. a IV. časti sa neuplatnia na tresty uložené in absentia [článok 7 ods. 2 písm. c)]."
 "Pri trestných činoch, ktoré sú porušením právnych noriem týkajúcich sa poplatkov, daní, odvodov, monopolov a devíz alebo pravidiel vývozu, dovozu, prevozu alebo obmedzenia tovarov (fiskálne trestné činy), Rakúsko vykoná dohľad len za podmienok uvedených v článku 7 ods. 3.
 Rakúsko neprijíma ustanovenia tohto dohovoru, ktoré sa týkajú výkonu trestov (III. časť ) alebo prevzatia ich úplného výkonu (IV. časť)."
 "Švédsko neprijíma III. časť dohovoru (Výkon trestov).
 Vo vzťahu medzi Švédskom na jednej strane a Dánskom, Fínskom, Islandom alebo Nórskom na druhej strane sa dohovor uplatní len na spoluprácu, ktorá nie je upravená jednotným zákonodarstvom týchto štátov (článok 37 ods. 3)."
 "Talianska vláda, využívajúc článok 38 ods. 1 a prvý bod prílohy vyhlasuje, že Taliansko neprijíma ustanovenia dohovoru o výkone trestov (III. časť) a prevzatí ich úplného výkonu (IV. časť).
 Pri podpise a podľa ustanovenia článku 29 ods. 2 dohovoru Talianska vláda vyhlasuje, že si vyhradzuje právo žiadať, aby sa k žiadostiam a pripojeným listinám pripojil preklad do francúzskeho jazyka."
 (Text EURÓPSKEHO DOHOVORU o dohľade nad podmienečne odsúdenými alebo podmienečne prepustenými páchateľmi v anglickom jazyku)


text:
 2.6.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 145/7
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2016/872 НА КОМИСИЯТА
 от 1 юни 2016 година
 относно неподновяването на одобрението на активното вещество изопротурон в съответствие с Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита, и за изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011 на Комисията
 (текст от значение за ЕИП)
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета от 21 октомври 2009 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита и за отмяна на директиви 79/117/ЕИО и 91/414/ЕИО на Съвета (1), и по-специално член 20, параграф 1 и член 78, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 С Директива 2002/18/ЕО на Комисията (2) изопротуронът бе включен като активно вещество в приложение I към Директива 91/414/ЕИО на Съвета (3).
 (2)
 Активните вещества, включени в приложение I към Директива 91/414/ЕИО, се смятат за одобрени съгласно Регламент (ЕО) No 1107/2009 и са посочени в част А от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011 на Комисията (4).
 (3)
 Срокът на одобрението на активното вещество изопротурон, включено в част А от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011, изтича на 30 юни 2016 г.
 (4)
 В съответствие с член 4 от Регламент (ЕС) No 1141/2010 на Комисията (5) и в предвидения в същия член срок бе подадено заявление за подновяване на включването на изопротурон в приложение I към Директива 91/414/ЕИО.
 (5)
 Заявителят представи допълнителните досиета, изисквани съгласно член 9 от Регламент (ЕС) No 1141/2010. Докладващата държава членка сметна заявлението за пълно.
 (6)
 Докладващата държава членка подготви доклад за оценка във връзка с подновяването, като се консултира със съдокладващата държава членка, и на 28 февруари 2014 г. го представи на Европейския орган по безопасност на храните (наричан по-нататък „Органът“) и на Комисията.
 (7)
 Органът изпрати доклада за оценка във връзка с подновяването на заявителя и на държавите членки за коментар и препрати на Комисията получените коментари. Освен това Органът направи обществено достъпно допълнителното обобщено досие.
 (8)
 На 5 август 2015 г. Органът предаде на Комисията заключението си (6) относно това дали може да се очаква изопротурон да отговаря на критериите за одобрение, предвидени в член 4 от Регламент (ЕО) No 1107/2009. Органът стигна до заключението, че е налице голяма вероятност подложените на оценка представителни видове употреба да доведат до експозиция на подпочвените води над параметричната граница от 0,1μg/l в питейна вода за съответните метаболити на изопротурона в ситуациите, представени във всички уместни предвиждания за подпочвените води. Освен това изопротуронът беше посочен като пораждащ висок риск в дългосрочен план за птици и диви бозайници и висок риск за водни организми.
 (9)
 Въз основа на идентифицираните рискове не беше установено, че посочените в член 4 от Регламент (ЕО) No 1107/2009 критерии за одобрение са изпълнени при един или повече представителни видове употреба на най-малко един продукт за растителна защита. Поради това в съответствие с член 20, парaграф 1, буква б) от Регламент (ЕО) No 1107/2009 е целесъобразно да не се подновява одобрението на изопротурон.
 (10)
 Освен това изопротурон е класифициран като канцероген от категория 2 в съответствие с Регламент (ЕО) No 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета (7), а в заключението на Органа се посочва, че по време на партньорската проверка е било предложено изопротуронът да се класифицира като токсичен за репродукцията от категория 2.
 (11)
 Като се имат предвид опасенията, изложени в съображение 8, дерогацията, предвидена в член 4, параграф 7 от Регламент (ЕО) No 1107/2009, не се прилага. Прилагането на посочената дерогация е изключено също и на основание, че не е установено, че някои от критериите, посочени в точки 3.6.3, 3.6.4, 3.6.5 или 3.8.2 от приложение II към Регламент (ЕО) No 1107/2009, не са изпълнени.
 (12)
 Комисията прикани заявителя да представи своите коментари относно заключението на Органа, а в съответствие с член 17, параграф 1 от Регламент (ЕС) No 1141/2010 — и относно проекта на доклада за преглед. Заявителят представи своите коментари, които бяха разгледани внимателно.
 (13)
 Независимо от изложените от заявителя аргументи, не беше възможно да бъдат отхвърлени опасенията, свързани с веществото.
 (14)
 На държавите членки следва да се предостави време да отнемат разрешенията за продукти за растителна защита, съдържащи изопротурон.
 (15)
 За продуктите за растителна защита, съдържащи изопротурон, за които държавите членки предоставят евентуален гратисен период в съответствие с член 46 от Регламент (ЕО) No 1107/2009, посоченият период следва да изтече най-късно на 30 септември 2017 г.
 (16)
 Настоящият регламент не засяга подаването на ново заявление за изопротурон по реда на член 7 от Регламент (ЕО) No 1107/2009.
 (17)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Постоянния комитет по растенията, животните, храните и фуражите,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Неподновяване на одобрението на активното вещество
 Одобрението на активното вещество изопротурон не се подновява.
 Член 2
 Преходни мерки
 Държавите членки отнемат разрешенията за продукти за растителна защита, съдържащи изопротурон като активно вещество, не по-късно от 30 септември 2016 г.
 Член 3
 Гратисен период
 Всеки гратисен период, предоставен от държавите членки в съответствие с член 46 от Регламент (ЕО) No 1107/2009, е възможно най-кратък и изтича най-късно на 30 септември 2017 г.
 Член 4
 Изменение на Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011
 В част А от приложението към Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011 се заличава ред No 28 относно изопротурон.
 Член 5
 Влизане в сила
 Настоящият регламент влиза в сила на 1 юли 2016 г.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 1 юни 2016 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 309, 24.11.2009 г., стр. 1.
 (2) Директива 2002/18/ЕО на Комисията от 22 февруари 2002 г. за изменение на приложение I към Директива 91/414/ЕИО на Съвета относно пускането на пазара на продукти за растителна защита с цел в него да бъде включен като активно вещество изопротурон (ОВ L 55, 26.2.2002 г., стр. 29).
 (3) Директива 91/414/ЕИО на Съвета от 15 юли 1991 г. относно пускането на пазара на продукти за растителна защита (ОВ L 230, 19.8.1991 г., стр. 1).
 (4) Регламент за изпълнение (ЕС) No 540/2011 на Комисията от 25 май 2011 г. за прилагане на Регламент (ЕО) No 1107/2009 на Европейския парламент и на Съвета по отношение на списъка на одобрените активни вещества (ОВ L 153, 11.6.2011 г., стр. 1).
 (5) Регламент (ЕС) No 1141/2010 на Комисията от 7 декември 2010 г. за установяване на процедурата за подновяване на включването на втора група активни вещества в приложение I към Директива 91/414/ЕИО на Съвета и за съставяне на списък на тези вещества (ОВ L 322, 8.12.2010 г., стр. 10).
 (6) ЕОБХ (Европейски орган за безопасност на храните), 2015. Заключение във връзка с партньорската проверка на оценката на риска от употребата на активното вещество изопротурон като пестицид. EFSA Journal (Бюлетин на ЕОБХ) 2015;13(8):4206, 99 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4206
 (7) Регламент (ЕО) No 1272/2008 на Европейския парламент и на Съвета от 16 декември 2008 г. относно класифицирането, етикетирането и опаковането на вещества и смеси, за изменение и за отмяна на директиви 67/548/ЕИО и 1999/45/ЕО и за изменение на Регламент (ЕО) No 1907/2006 (ОВ L 353, 31.12.2008 г., стр. 1).


text:
Kiseljak () ist eine Stadt und gleichnamige Verbandsgemeinde in Bosnien und Herzegowina, nordwestlich von Sarajevo.
 Geografie
 Lage
 Die Stadt Kiseljak liegt etwa 25 km nordwestlich der Hauptstadt Sarajevo, 12 km von Kreševo, 12 km von Visoko, 18 km von Fojnica und 25 km von Busovača entfernt und hat eine Ausdehnung von 165 km2. Die Meereshöhe beträgt 470 m. Die Lage ist in einem Talbecken, welches von den Bergen Jasikovac, Graščica, Berberuša, Plaz und Kruševska kosa umgeben wird. Kiseljak liegt an der Lepenica, die nordwestlich der Stadt in die Fojnica, einen Nebenfluss der Bosna mündet. Die Stadt zählt zum Kanton Zentralbosnien der Föderation Bosnien und Herzegowina.
 Nachbargemeinden sind Kreševo, Fojnica, Busovača, Visoko, Ilidža und Hadžići.
 Demografie
 Die Zahl der Einwohner liegt bei 20.710. Davon sind 19,5 % unter 14 Jahren, 66,4 % sind zwischen 15 und 64 Jahren alt und somit sind 14 % älter als 65 Jahre.
 Die Volkszählung von 1991 ergab folgende Zusammensetzung:
 Kroaten – 12.550 (51,93 %)
 Bosniaken – 9.778 (40,46 %)
 Serben – 740 (3,06 %)
 Jugoslawen – 600 (2,48 %)
 Andere – 496 (2,07 %)
 Die Stadt Kiseljak hatte 2013 3773, im Jahr 1991 3412 Einwohner.
 Klima
 Die durchschnittliche Jahrestemperatur in Kiseljak beträgt 9,1 Grad Celsius. Der wärmste Monat ist der Juli mit einer durchschnittlichen Temperatur von 18,5 Grad Celsius, der kälteste Monat ist der Januar mit einer durchschnittlichen Temperatur von −1,8 Grad Celsius. Die häufigsten Niederschläge werden im Juli und Oktober gemessen, was im Einklang mit dem gebirgigen Klima von Bosnien und Herzegowina steht. Kiseljak ist vom klimatischen Aspekt her ein vorteilhafter Zielort für Touristen.
 Geschichte
 Die ältesten Spuren menschlicher Tätigkeit im Gebiet von Kiseljak reichen bis zur frühen Steinzeit zurück. Eine Siedlung in der frühen Steinzeit lag genau zwischen der katholischen Kirche und dem Hotel Dalmacija und das zweite in der Ortschaft Han-Ploća. In der Ortschaft Banbrdo und auf dem Berg Rat fand man auch menschliche Überreste, die jedoch keiner Kultur zugeordnet werden konnten. In Kiseljak befindet sich eine große Nekropole von Stećak-Grabsteinen.
 Im Mittelalter gehörte das Gebiet zum Bezirk Lepenica, welcher erstmals 1244 erwähnt wurde. Zur Zeit des osmanischen Reiches wurden alle Bezirke in nahija (arabisch: ناحية, türkisch: nahiye) umbenannt.
 Kiseljak selbst wurde zum ersten Mal 1531 im Reisebuch des slowenischen Schriftstellers Benedikt Kuripešić erwähnt. Zu Beginn dieses Jahrhunderts errichtete ein gewisser Hadži-Uvejs auf dem Boden der heutigen Stadt Kiseljak eine Moschee, einen Karawanserei (Übernachtungshaus für Reisende) und ein Haus für die Wächter der Stadt, sogenannte azapi.
 In weiterer Folge besuchten Kiseljak viele Reisende, wie zum Beispiel die Franzosen Maseliere und A. Chaumette des Fosses im Jahre 1806 und 1807, die über das Mineralwasser schrieben. Sie erwähnten, dass Menschen sogar aus Carigrad, dem heutigen Istanbul, nach Kiseljak kommen. Der deutsche Geologe Ami Boué besuchte Kiseljak zum ersten Mal 1836 und nochmals 1838 und berichtete über das gut schmeckende Mineralwasser und die vielen Besucher der Stadt.
 Die mittelalterlichen Funde sind zahlreich. Es wurden viele Grabmäler aus dem Mittelalter entdeckt. Die größte Totenstadt, die gefunden wurde, hatte über 700 solcher Grabmäler. Eine Gruppe von vier Sarkophagen wurde separat von allen anderen gefunden, in dem der bosnische Fürst Radoja Radosalić bestattet wurde. Von ihm stammt das Motiv mit dem Löwen, welches sich auf dem Wappen von Kiseljak findet. Auf dem Gebirgspass, welcher das Dorf Crkvina mit dem restlichen Gebirgsmassiv verbindet, befindet sich ein griechischer Friedhof mit 75 Grabmälern.
 Im kleinen Dorf Ukućevci wurde 1908 ein Helm der Illyrer entdeckt, und im Dorf Bijela Voda fand man sogar Überreste einer Siedlung der Illyrer. Der Archäologe Mandić fand 1923 auf einem Feld Überreste von römischen Bauten. Im Ort Podastinja fand man 1884 wertvolles Geld aus der Dynastie des römischen Kaisers Antonio, welches zu der Zeit zwischen Septimius Severus und Gallienus verwendet wurde. Ein Teil dieses Geldes befindet sich heute im Nationalmuseum von Bosnien und Herzegowina, ein weiterer Teil befindet sich im archäologischen Museum Zagreb und im Kloster der Franziskaner (OFM) in Fojnica. In Richtung des Flusses Paroš und dem Dorf Ukućevci befindet sich eine der größten archäologischen Fundstellen in Bosnien und Herzegowina.
 Ende 1991 organisierten sich in Kiseljak Kroaten, um sich Waffen zu beschaffen und sich auf den kommenden Krieg vorzubereiten. Die Kaserne in Kiseljak wurde ohne Opfer von der jugoslawischen Volksarmee übernommen. Mit den Waffen der Kaserne rüsteten sich die Kroaten großteils aus und formten später den kroatischen Verteidigungsrat (Hrvatsko vijeće obrane, kurz HVO). In Kiseljak brach der Krieg 1993 mit Konflikten zwischen den Kroaten und den Bosniaken, welche sich später zur Armee der Republik Bosnien und Herzegowina (kurz ARBiH) organisierten, aus. Die charakteristischsten Auseinandersetzungen zwischen der HVO und der ARBiH ereigneten sich in den Dörfern Han Ploča, Gomionica, Kazagići i Žeželovo. Die dortigen Kämpfe entschied die HVO für sich; die Kämpfe in Kakanj, Vareš, Konjic, Bugojno gewann die ARBiH.
 Vom Januar 1993 bis zum Mai 1994 war das Gemeindegebiet Kiseljaks Schauplatz des Kroatisch-bosniakischer Krieges, der Teil der Jugoslawienkriege war. Die stärksten Angriffe wurde von der Regierungsarmee im Juni 1993 ausgeführt.
 Wirtschaft
 Kiseljak besitzt ein verarbeitendes Gewerbe für Leder und für die Herstellung von Metallwaren, Textilwaren und Baumaterialien. Kiseljak hat auch eine Mineralwasser-Quelle, Sarajevski kiseljak genannt.
 Kultur
 Früher waren die Hauptveranstaltungen die Kulturabende der Stadt Kiseljak (Kiseljačke večeri kulture (KVEK)). Heute ist der Hauptträger der kulturellen Manifestationen die Zweigstelle vom rad Društva in Bosnien und Herzegowina, „HKD Napredak“ welcher 1990 erneuert wurde. Die Volkshochschule in Kiseljak organisiert aktiv kulturelle Ereignisse. Sie ermöglicht Kinoaufführungen und organisiert die Versammlungen der Majoretten.
 Infrastruktur
 Verkehr
 Die wichtigste Bundesstraße, die durch die ganze Gemeinde geht, ist die Bundesstraße M5 (von Kobiljače nach Bilalovac). In den letzten Jahren wurden viele Stellen ausgebessert und neu asphaltiert. Die Straße wurde auch verbreitert, was eine rasche Durchfahrt durch Kiseljak ermöglicht. Das Teilstück durch das Zentrum ist täglich stark beansprucht, da viele Lastwagen durchfahren und es keine Umfahrung gibt. Der schlechte Teil der Strecke befindet sich im Dorf Rauševac.
 Trinkwasserversorgung
 Auch wenn durch Kiseljak drei Flüsse fließen, hat Kiseljak seit vielen Jahren Probleme mit der Trinkwasserversorgung. Manche Ortschaften, wie Palež leiden unter der Reduktion vom Wasser. Dies sollte sich bald verbessern, da eine Wasserleitung von Fojnica bis Visoko, welche durch Kiseljak gehen würde, geplant ist.
 Gasversorgung
 In naher Zukunft sollte Kiseljak eine flächendeckende Gasversorgung haben. Momentan verläuft durch die Ortschaften Visoko – Kreševo eine Gasleitung mit einer vorbereiteten Abzweigung für Kiseljak.
 Gastronomie
 Im Stadtgebiet gibt es insgesamt 65 Bewirtungsobjekte. Für das nächtliche Ausgehen gibt es zehn beliebte Lokale. Das Nachtleben spielt sich hauptsächlich auf der Straße Kreševska cesta ab. Bis zuletzt gab es in Kiseljak eine große Diskothek „Club Pacific“, die wegen der nachlassenden Kaufkraft der Kunden schließen musste. Die Diskothek hatte eine Kapazität von 5000 Personen.
 Aktuelle Bauprojekte
 Die Wirtschaftskrise schmälerte das Budget der Stadt, dadurch mussten viele Bauprojekte gestoppt werden. Zwei Projekte sollen dennoch in naher Zukunft fertiggestellt werden. Zu einem ist das die Brücke in der Örtlichkeit von Rakite und zum zweiten die Verbindung der Straße „Visočka cesta“ und der Straße „Zenički put“.
 Pfarre Sv. Ilija (Elija)
 Die Pfarre Kiseljak entstand bei einer Abspaltung von der Pfarre Banbrdo 1876. Am Anfang war es nur eine Kapelle, in der auch lange Zeit die Gottesdienste abgehalten wurden. Ab diesem Jahr wurde auch das Heiratsbuch geführt.
 Die Errichtung der Kirche begann 1895. Der Architekt was Josip Vancaš. Die Kirche wurde sehr schnell gebaut, so dass die Einweihung 1897 stattfinden konnte. 1901 wurde der Hauptaltar angebracht, der von Ferdinand Stuflesser in Tirol hergestellt wurde. Zu dieser Zeit wurde auch der Kreuzweg angebracht. Auch das Altarbild vom Propheten Elija stammt aus der damaligen Zeit.
 1984 wurde die alte Kirche niedergerissen und es begann der Bau der modernen Kirche nach dem Projekt des Architekten Antun Karavanić, mit einer Fläche von 450 m2. Unterhalb der Kirche befindet sich im Keller der Saal für den Religionsunterricht. Im Glockenturm befinden sich drei Glocken und der Kreuzweg wurde 1998/99 von Antun Karavanić neu angebracht.
 In den letzten Jahren wurde der Innenausbau komplettiert. Der erste Schritt in diese Richtung wurde 2004 mit dem Anbringen der Bildwerke von der Geburt Jesu vom akademischen Maler Dražen Trogrlić vollzogen.
 Neben der Pfarrkirche besteht auch eine Partnerkirche in Brnjaci, welche 1967 nach dem Projekt von P. Nuić erbaut wurde. An der Kirche anliegend wurde auch ein Saal für den Religionsunterricht gebaut. An der Stelle, wo das alte Pfarrhaus aus dem Jahre 1876 stand, wurde 1911 ein neues Pfarrhaus errichtet. Das Pfarrhaus war 500 Meter von der Kirche entfernt, weshalb in den Jahren 1970 bis 1973 eine Pfarrwohnung auf Gebäude des Saales für den Religionsunterricht gebaut wurde. Im alten Pfarrhaus ist jetzt der Orden der Franziskanerinnen aus der Provinz Mostar untergebracht.
 Die Pfarre Kiseljak hatte im Jahr 1877 768 Katholiken und im Jahr 1935 waren es 2.260. 1991 zählte die Pfarre 4.500 Katholiken und ihre Zahl steigt stetig. Heute hat die Pfarre 5.230 Katholiken in ihrer Gemeinschaft.
 Vereine und Aktivitäten
 Sport
 Unter den sportlichen Aktivitäten sind der Fußballverein und der Schachklub am beliebtesten. Diese beiden Clubs tragen auch den Namen der Stadt.
 NK Kiseljak
 Der NK KISELJAK wurde 1921 unter dem Namen „Viktorija“ gegründet. Seit 1964 nennt sich der Verein „Kiseljak“. Der größte Erfolg gelang 1955 mit der Platzierung im Halbfinale des BiH Cups. Der Verein spielt im Stadion „stadion hrvatskih branitelja“, welches eines der am funktionellsten in Bosnien und Herzegowina ist. Das Stadion hat circa 3500 Plätze und die Tribünen sind überdeckt. Der NK KISELJAK spielt momentan in der Amateurliga von Bosnien und Herzegowina, er spielte auch eine Zeit lang in der Premier Liga von Bosnien und Herzegowina mit. Der Präsident ist Josip Prajo.
 Schachklub Kiseljak
 Der Schachclub „Kiseljak“ wurde 1956 gegründet und zählt zu einem der besten in Europa. Im Zeitraum von 1987 bis 1991 wurden viele Wettbewerbe im Schach in Kiseljak abgehalten, was von großer Bedeutung des Schachclubs zeigt. Eine Reihe von Erfolgen kann der Club vorweisen, wie zum Beispiel: Vier Mal hintereinander wurde der Verein Erster in der Schachliga „Herceg-Bosna“. 2001 wurde der Club im Mannschaftsschach Erster in Bosnien und Herzegowina. Im Finale des Cups der europäischen Liga, welcher 1999 in Bugojno abgehalten wurde, erreichte der Club den dritten Platz. 2000 beim selben Cup in Neum erreichte der Club den elften Rang und ein Jahr später auf Kreta den siebten Rang.
 Jagdverein „Lještarka“ Kiseljak
 Der Verein wurde 1922 gegründet und zählt 200 Jäger. Das Jagdrevier beträgt 15.594 Hektar. Das grundlegende Wild sind Rehböcke, Wildschweine, Haselhühner, Rebhuhn, Enten, Gänse und Teichhühner.
 Nach den bestehenden schriftlichen Daten und Fotografien, nach mündlichen Übermittlungen und Aussagen älterer Jäger, erfolgte die Gründung in einem Zeitraum zwischen 1921 und 1923 durch die drei Gemeinden Fojnica, Kiseljak und Kreševo. Der Name lautete „Savezno lovačko društvo u Fojnici“, was so viel wie „Verbund der Jagdvereine in Fojnica“ heißt. Einer der ersten Präsidenten des Vereines war Josip Čurić, ein Lehrer aus Kiseljak und der erste Sekretär war Asim Rezaković aus Fojnica. Bis 1941 behielt der Verein diesen Namen. Nach dem Zweiten Weltkrieg existiere der Verein weiter, jedoch nicht mehr als Verbund, sondern als eine kantonaler Jagdvereinen vom Kanton Fojnica. Durch ein Gesetz, welches diese kantonalen Jagdvereine abschaffen sollte, formten sich drei Jagdvereine zusammen, Jagdverein „Divokoza“ Fojnica, Jagdverein „Kislejak“ Kiseljak und Jagdverein „Tetrijeb“ Kreševo.
 Bis 1970 behielt der Verein diesen Namen, dann wurde er in Jagdverein „Lještarka“ (Haselhuhn) geändert. Dieser neue Name stammt von gleichnamigem Tier, welches einmal im Jagdrevier gelebt hat. Im Zeitraum von 1966 bis 1990 stieg die Zahl der Mitglieder konstant an, 1990 zählte der Verein 200 Mitglieder. In dieser Zeit erbaute der Verein auch ein Jagdhaus in Jagdrevier von Berberuša, welches aus den Mitteln der Mitglieder finanziert wurde. Während des Bosnienkrieges wurde das Jagdhaus zerstört und seit dem bis heute nicht erneuert.
 1995 gab es eine Versammlung der Mitglieder des Jagdvereines und die Tätigkeit des Vereines nach dem Krieg wurde wieder fortgesetzt. Ein Jahr später fiel die Entscheidung ein neues Jagdhaus zu errichten, das war auch die oberste Priorität des Präsidenten Anto Blažević und dem Sekretär Rado Tomić. In dieser Zeit entstand das Jagdhaus im Jagdgebiet von Palež und Jagdhütten in den Jagdsektionen Lepenica, Gromiljak und Brestovsko.
 Von 1982 bis 1992 war das Jagdrevier 16.493 ha groß. Nach 1992 hat sich dieser Umstand durch starke Urbanisation deutlich geändert. Die bisherigen Präsidenten waren: Salko Mujić, Vinko Vrebac, Esad zrno, Rade Tomić, Vlado Bradrić, Zihnija Zrno, Filip Mendeš, Midhat Zubača, Hrvoje Kristić und der aktuelle Ante Bležević.
 Verein „Kiseljačke mažoretkinje“
 Die Kiseljačke mažoretkinje ist ein Verein von Majoretten, welcher seit 2000 existiert. 2004 erreichte der Verein die Bronzemedaille bei der staatlichen Meisterschaft in Tomislavgrad. In der darauffolgenden Europameisterschaft in Zagreb gewann der Verein die Bronzemedaille.
 Quellwasser
 1659 wurde das Quellwasser zum ersten Mal von türkischen Reisebuchschreibern als heilend erwähnt. Durch diese heilende Wirkung des Wassers wurde die Stadt Kiseljak bekannt. Die Türken nannten das Wasser Ekši su, was übersetzt Mineralwasser bedeutet.
 Das Wasser wurde von einigen renommierten Wissenschaftszentren analysiert. Dadurch ist bekannt, dass das Trinken von warmen und kalten Mineralwasser, Diätkost, baden im Mineralwasser, Kohlenstoff- und Schlammbäder, Beläge und Medikamente aus Paraffin heilende Resultate bei chronischen Krankheiten wie Zuckerkrankheit, Magen – Darmerkrankungen, Lebererkrankung, Erkrankungen vom Blutkreislauf, Stoffwechselerkrankungen und Rheuma bewirken.
 Im Raum Kiseljak sind vier Quellen (Park, Kiseljačić, Podgaj und Bio-han) in einen Brunnen umgebaut worden. Alle gemeinsam mit einer Ausgiebigkeit von 5 dm3/s. Die Quellen Park und Kiseljačić nützt die Firma „Sarajevski Kiseljak“ mit einer Jahresproduktion von 35.000.000 Liter Mineralwasser. Heute beschäftigt die Firma Sarajevski Kiseljak so viele Mitarbeiter, dass die Wirtschaft von Kiseljak ohne die Firma undenkbar wäre.
 Das Mineralwasser „Sarajevski Kiseljak“ hat seine Quelle in Kiseljak. Es gibt auch „Tuzlanski Kiseljak“, was bei Tuzla liegt.
 Im Zentrum von Kiseljak liegt ein Park. Dort gibt es mehrere Brunnen mit „Zapfanlagen“, wo man das Wasser trinken kann.
 Partnerstädte
 Kaštela, Kroatien
 Kópháza, Ungarn
 Zaprešić, Kroatien
 Orte
 Milodraž
 Bekannte Personen
 Tihomir Blaškić (* 1960), General des Kroatischen Verteidigungsrates
 Medien
 TV KISS ist ein Fernsehsender, der 1992 gegründet wurde und seine Zentrale in Kiseljak hat. Die Abdeckung erstreckt sich über den Kanton Zentralbosnien, Kanton Sarajevo und Teile vom Kanton Zenica-Doboj. Das ist ein Raum von ungefähr 800.000 Zuschauern.
 TV KISS hieß zunächst HRT Kiseljak. Dieser Sender war der Erste in Bosnien und Herzegowina mit kroatischen Vorzeichen.
 Weblinks
 Gemeinde Kiseljak (kroatisch)
 Einzelnachweise
 Ort im Kanton Zentralbosnien
 Gemeinde in Bosnien und Herzegowina


text:
Novi pogoji izplačila denarnega nadomestila za neizrabljen letni dopust
 StoritveToggle
 RevizorKA
 Novembra 2018 je Sodišče Evropske Unije (v nadaljevanju Sodišče EU) izdalo dve sodbi, s katerima je določilo primere, v katerih bodo delodajalci svojim delavcem izplačevali denarno nadomestilo namesto koriščenje letnega dopusta v primeru prenehanja delovnega razmerja. Ker je sodna praksa Sodišča EU obvezujoča za nacionalna sodišča držav članic EU, bodo odločbe Sodišča EU vplivale na sodno prakso v Sloveniji.
 Dosedanja sodna praksa v Sloveniji
 Slovenska nacionalna delovnopravna zakonodaja (ZDR-1) delavcu in delodajalcu omogoča, da se ob prenehanju delovnega razmerja lahko sporazumeta o izplačilu neizrabljenega letnega dopusta. Bolj podrobne razlage ne daje, zato jo je podala sodna praksa, ki je določila tudi merila, kako določiti, ali delavcu pripada denarno nadomestilo. Slovenska nacionalna sodišča so zavzela stališča, da je delavec ob prenehanju delovnega razmerja upravičen do denarnega nadomestila za neizrabljeni letni dopust le v določenih primerih:
 če je delavec v času trajanja delovnega razmerja podal vlogo za letni dopust in jo je delodajalec zavrnil;
 če delavec do izteka pogodbe o zaposlitvi objektivno ni mogel izrabiti letnega dopusta (bolniška ipd.).
 V vseh drugih primerih delavcu pravici do plačanega letnega dopusta in do denarnega nadomestila ugasneta.
 Nova evropska pogoja poudarjata delavčeve pravice
 Sedaj je Sodišče EU poudarilo pomembnost delavčeve pravice do plačanega letnega dopusta, ki mu pripada na podlagi zakonodaje EU in je pomembno načelo socialnega prava EU. Zavzelo je stališče, da delavec ne more samodejno izgubiti pravice do plačanega letnega dopusta samo zato, ker ni podal prošnje za dopust. Zakonodaja EU za nastanek pravice do denarnega nadomestila določa dva pogoja:
 delovno razmerje mora prenehati;
 delavec v času trajanja delovnega razmerja ni izrabil celotnega letnega dopusta, do katerega je bil na dan prenehanja delovnega razmerja upravičen.
 Nobena država članica EU nima pravice določiti dodatnih pogojev za izplačilo denarnega nadomestila za neizkoriščen letni dopust. Kadar zakonodaja države članice EU to določa, potem se konkretna določba ne uporablja in delavec se lahko pred nacionalnimi sodišči neposredno sklicuje na zakonodajo EU. Lahko pa nacionalna zakonodaja držav članic EU določa podrobnejša pravila za izvrševanje pravice do plačanega letnega dopusta. Nacionalna zakonodaja lahko na primer določa, da delavec izgubi navedeno pravico ob koncu referenčnega obdobja ali obdobja za prenos, vendar le, če je imel delavec dejansko možnost izrabe letnega dopusta in tega na lastno željo ni storil.
 Delodajalec ponudi možnost izrabe letnega dopusta
 Sodišče EU je odločilo, da mora delodajalec delavca s potrebno skrbnostjo poučiti o tem, koliko dni letnega dopusta ima delavec na voljo, in mu dejansko omogočiti njegovo pravočasno izrabo. Delodajalec delavcu dejansko ne odredi izrabe letnega dopusta pred prenehanjem delovnega razmerja, ampak ga pouči o stanju letnega dopusta in mu ponudi možnost dejanske izrabe. Vsako odrejanje bi lahko privedlo tudi do 'prisilnega dopusta', kar pa ni v skladu z ZDR-1.
 Pravica zagotavlja dejanski počitek
 Delodajalec se v delovnem razmerju smatra kot močnejša stranka in Sodišče EU je dokazno breme v primeru izrabe letnega dopusta preneslo nanj. Delodajalec mora torej dokazati, da je delavca poučil o stanju letnega dopusta, ga pozval naj letni dopust izkoristi, in delavec tega po lastni volji in ob popolnem zavedanju ni naredil. Če bo delodajalec zmožen to dokazati, potem delavcu pravica do plačanega letnega dopusta ugasne, posledično pa tudi pravica do denarnega nadomestila. Sodišče EU nadalje pojasni, da je namen pravice do letnega dopusta zagotoviti delavcu dejanski počitek in tako učinkovito zagotoviti varnost ter zdravje pri delu, ne pa povišanje plače ob prenehanju delovnega razmerja.
 Doris Rakuša
 Pravna svetovalka
 Ne le umska, danes šteje čustvena inteligentnost
 Kateri razmeroma mlad in moderen koncept v poslovnem svetu postaja vedno bolj pomemben? Različni viri ga ocenjujejo kot enega izmed top 10 sposobnosti, ki jih bo v prihodnje zaposleni potreboval za uspeh na delovnem mestu. Zagotovo ste uganili, da govorimo o čustveni oz. emocionalni inteligentnosti.
 Prepoznajmo vire, ki napajajo našo delovno zavzetost
 Delovna zavzetost je trenutno zelo aktualen koncept in vedno bolj zaželeno stanje na delovnih mestih. Veliko se govori o dodani vrednosti in vseh pozitivnih posledicah zavzetosti, malo manj pa o lastnostih in virih, ki izvirajo iz samega zaposlenega in ne iz delovnega mesta ter vodstva.
 Naroči se na BLOG zapise
 Želite biti redno obveščeni o novih kadrovskih zapisih? Prijavite se in uživaj v branju.
 Obvestilo: S prijavo na blog zapise lahko pričakujem (okvirno dvakrat mesečno) koristne informacije s področja delovnega prava, varstva osebnih podatkov in razvoj kadrov.
 Splošne pogoje lahko preberete tukaj
 Kadrovska Asistenca © 2016 Vse pravice pridržane | Splošni pogoji uporabe
 Naročite se na BLOG zapise


text:
Αριθ. C 139/40 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων 30. 5. 88
 Άρθρο 3 Άρθρο 4
 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα
 Η ποσότητα που αναφέρεται στο άρθρο 1 και η τιμή που από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Εφημερίδα των
 αναφέρεται στο άρθρο 2 αναφέρονται στο σύσπορο Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 βαμβάκι που ανταποκρίνεται στην ποιότητα που Εφαρμόζεται από την 1η Σεπτεμβρίου 1988.
 αναφέρεται στο άρθρο 1 παράγραφος 2 του κανονισμού
 (ΕΟΚ) αριθ...., που καθορίζει για την περίοδο εμπορίας Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα
 1988/1989 την τιμή στόχου για το σύσπορο βαμβάκι. μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
 Πρόταση κανονισμού (ΕΟΚ) του Συμβουλίου για τον καθορισμό, για την περίοδο εμπορίας
 1988/1989, των ποσών της ενίσχυσης για τον υφαντικό λίνο και την κάνναβη καθώς και του
 ποσού που λαμβάνεται υπόψη για τη χρηματοδότηση των μέτρων που ευνοούν τη
 χρησιμοποίηση ακατέργαστων ινών λίνου
 (88/C 139/35)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, ότι το άρθρο 2 παράγραφος 3 του κανονισμού (ΕΟΚ)
 Έχοντας υπόψη: αριθ. 1308/70 προβλέπει ότι το τμήμα της ενίσχυσης
 που προορίζεται για τη χρηματοδότηση των κοινοτι
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομι κών μέτρων που ευνοούν τη χρησιμοποίηση ακατέργα
 κής Κοινότητας, στων ινών λίνου καθορίζεται κατά τον καθορισμό της
 την πράξη προσχώρησης της Ισπανίας και της Πορτο ενίσχυσης για τη σχετική περίοδο σύμφωνα με τα
 γαλίας, και ιδίως το άρθρο 89 παράγραφος 1 και το κριτήρια που αναφέρονται στην ίδια παράγραφο- ότι
 άρθρο 234 παράγραφος 2, πρέπει να καθορισθεί, λαμβάνοντας υπόψη την εξέλιξη
 της αγοράς του λίνου, το ποσό της ενίσχυσης για τον
 τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 1308/70 του Συμβουλίου της λίνο καθώς και το κόστος των μέτρων που πρέπει να
 29ης Ιουνίου 1970, περί κοινής οργανώσεως αγοράς προβλεφθούν
 στον τομέα του λίνου και της καννάβεως (ι), όπως
 τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΟΚ) ότι τα άρθρα 79 και 246 της πράξης προσχώρησης
 αριθ. 3995/87 (2), και ιδίως τα άρθρα 2 παράγραφος 3 και καθόρισαν τα κριτήρια για τον καθορισμό του ποσού
 4 παράγραφος 3, της ενίσχυσης για τον υφαντικό λίνο και την κάνναβη
 στην Ισπανία και την Πορτογαλία·
 την πρόταση της Επιτροπής,
 ότι η εφαρμογή των κριτηρίων που αναφέρονται
 τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου,
 ανωτέρω οδηγεί στον καθορισμό του ύψους της
 τη γνώμη της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής, ενισχύσεως και του τμήματος της ενισχύσεως που
 προορίζεται για τη χρηματοδότηση των μέτρων που
 Εκτιμώντας:
 ευνοούν τη χρησιμοποίηση ακατέργαστων ινών λίνου
 ότι το άρθρο 4 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 1308/70 στο κατωτέρω αναφερόμενο επίπεδο,
 προβλέπει ότι τα ποσά της ενίσχυσης για τον λίνο που
 προορίζεται κυρίως για την παραγωγή ινών και για την ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 κάνναβη, που παράγονται στην Κοινότητα, πρέπει να
 καθορίζονται ετησίως· Άρθρο Ι
 ότι, σύμφωνα με το άρθρο 4 παράγραφος 2 του εν λόγω
 κανονισμού, το ποσό της ενίσχυσης καθορίζεται ανά Για την περίοδο εμπορίας 1988/1989, το ποσό της
 εκτάριο σπαρθείσας και συγκομισθείσας εκτάσεως ενίσχυσης που αναφέρεται στο άρθρο 4 του κανονισμού
 κατά τρόπον ώστε να εξασφαλίζεται η ισορροπία (ΕΟΚ) αριθ. 1308/70 καθορίζεται:
 μεταξύ του αναγκαίου όγκου παραγωγής στην Κοινότη
 α) όσον αφορά το λίνο:
 τα και των δυνατοτήτων διαθέσεως της παραγωγής
 αυτής· ότι το ποσό αυτό πρέπει να καθορίζεται — 152,19 ECU ανά εκτάριο για την Ισπανία και την
 λαμβάνοντας υπόψη την τιμή των ινών λίνου και Πορτογαλία,
 καννάβεως και των σπόρων καννάβεως που εφαρμόζε
 ται στην παγκόσμια αγορά, την τιμή άλλων φυσικών — 355,09 ECU ανά εκτάριο για τα άλλα κράτη μέλη,
 ανταγωνιστικών προϊόντων, καθώς και την τιμή στόχου
 β) όσον αφορά την κάνναβη:
 των σπόρων λίνου*
 — 138,21 ECU ανά εκτάριο για την Ισπανία και την
 Πορτογαλία,
 (') ΕΕ αριθ. L 146 της 4. 7. 1970, σ. 1.
 (2) ΕΕ αριθ. L 377 της 31. 12. 1987, σ. 34.. — 322,48 ECU ανά εκτάριο για τα άλλα κράτη μέλη.
 ---pagebreak--- 30. 5. 88 Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων Αριθ. C 139/41
 Άρθρο 2 — για τα άλλα κράτη μέλη: σε 35,51 ECU ανά εκτάριο.
 Για την περίοδο εμπορίας 1988/1989, τα ποσά που θα Άρθρο 3
 ληφθούν υπόψη για την ενίσχυση για το λίνο που
 προορίζεται για τη χρηματοδότηση των μέτρων που Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα
 ευνοούν τη χρησιμοποίηση ακατέργαστων ινών λίνου από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Εφημερίδα των
 που αναφέρονται στο άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 αριθ. 1308/70 καθορίζονται: Εφαρμόζεται από την 1η Αυγούστου 1988.
 — για την Ισπανία και την Πορτογαλία: σε 15,22 ECU Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα
 ανά εκτάριο μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.
 Πρόταση κανονισμού (ΕΟΚ) του Συμβουλίου για τον καθορισμό, για την περίοδο εκτροφής
 1988/1989, του ποσού της ενίσχυσης για τους μεταξοσκώληκες
 (88/C 139/36)
 ΤΟ ΣΥΜΒΟΥΛΙΟ ΤΩΝ ΕΥΡΩΠΑΪΚΩΝ ΚΟΙΝΟΤΗΤΩΝ, μεταξάς, την προβλεπόμενη εξέλιξη της και την
 πολιτική των εισαγωγών
 Έχοντας υπόψη:
 ότι τα άρθρα 79 και 246 της πράξης προσχώρησης
 τη συνθήκη για την ίδρυση της Ευρωπαϊκής Οικονομι προσδιόρισαν τα κριτήρια καθορισμού του ποσού της
 κής Κοινότητας, ενίσχυσης για τους μεταξοσκώληκες στην Ισπανία και
 την Πορτογαλία·
 την πράξη προσχώρησης της Ισπανίας και της Πορτο
 γαλίας, και ιδίως το άρθρο 89 παράγραφος 1 και το ότι η εφαρμογή των κριτηρίων που αναφέρονται
 άρθρο 234 παράγραφος 2, ανωτέρω οδηγεί στον καθορισμό του ποσού της
 ενίσχυσης στο κατωτέρω επίπεδο,
 τον κανονισμό (ΕΟΚ) αριθ. 845/72 του Συμβουλίου της
 24ης Απριλίου 1972 περί ειδικών μέτρων για την ΕΞΕΔΩΣΕ ΤΟΝ ΠΑΡΟΝΤΑ ΚΑΝΟΝΙΣΜΟ:
 προώθηση της εκτροφής μεταξοσκωλήκων (ι), όπως
 τροποποιήθηκε τελευταία από τον κανονισμό (ΕΟΚ) Άρθρο 1
 αριθ. 4005/87 (2), και ιδίως το άρθρο 2 παράγραφος 3,
 Για την περίοδο εκτροφής 1988/1989, το ποσό της
 την πρόταση της Επιτροπής, ενίσχυσης για τους μεταξοσκώληκες, που αναφέρεται
 τη γνώμη του Ευρωπαϊκού Κοινοβουλίου, στο άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 845/72,
 καθορίζεται ανά χρησιμοποιούμενο κουτί μεταξοσπό-
 τη γνώμη της Οικονομικής και Κοινωνικής Επιτροπής, ρων:
 Εκτιμώντας: — για την Ισπανία και την Πορτογαλία: σε 47,68 ECU,
 — για τα άλλα κράτη μέλη: σε 112,00 ECU.
 ότι το άρθρο 2 του κανονισμού (ΕΟΚ) αριθ. 845/72
 προβλέπει ότι το ποσό της ενίσχυσης για τους
 μεταξοσκώληκες που εκτρέφονται στην Κοινότητα Άρθρο 2
 πρέπει να καθορίζεται ετησίως κατά τρόπο που να
 Ο παρών κανονισμός αρχίζει να ισχύει την τρίτη ημέρα
 συμβάλλει στην εξασφάλιση δικαίου εισοδήματος στον
 από τη δημοσίευση του στην Επίσημη Εφημερίδα των
 εκτροφέα μεταξοσκωλήκων, λαμβάνοντας υπόψη την
 Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων.
 κατάσταση της αγοράς κουκουλιών και ακατέργαστης
 Εφαρμόζεται από την 1η Απριλίου 1988.
 (!) ΕΕ αριθ. L 100 της 27. 4. 1972, σ. 1. Ο παρών κανονισμός είναι δεσμευτικός ως προς όλα τα
 (2) ΕΕ αριθ. L 377 της 31. 12. 1987, σ. 48. μέρη του και ισχύει άμεσα σε κάθε κράτος μέλος.