text:
 20.12.2018
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 L 325/3
 TREŠAIS PAPILDPROTOKOLS
 Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai
 BEĻĢIJAS KARALISTE,
 BULGĀRIJAS REPUBLIKA,
 ČEHIJAS REPUBLIKA,
 DĀNIJAS KARALISTE,
 VĀCIJAS FEDERATĪVĀ REPUBLIKA,
 IGAUNIJAS REPUBLIKA,
 ĪRIJA,
 GRIEĶIJAS REPUBLIKA,
 SPĀNIJAS KARALISTE,
 FRANCIJAS REPUBLIKA,
 HORVĀTIJAS REPUBLIKA,
 ITĀLIJAS REPUBLIKA,
 KIPRAS REPUBLIKA,
 LATVIJAS REPUBLIKA,
 LIETUVAS REPUBLIKA,
 LUKSEMBURGAS LIELHERCOGISTE,
 UNGĀRIJA,
 MALTAS REPUBLIKA,
 NĪDERLANDES KARALISTE,
 AUSTRIJAS REPUBLIKA,
 POLIJAS REPUBLIKA,
 PORTUGĀLES REPUBLIKA,
 RUMĀNIJA,
 SLOVĒNIJAS REPUBLIKA,
 SLOVĀKIJAS REPUBLIKA,
 SOMIJAS REPUBLIKA,
 ZVIEDRIJAS KARALISTE,
 LIELBRITĀNIJAS UN ZIEMEĻĪRIJAS APVIENOTĀ KARALISTE,
 Līguma par Eiropas Savienību un Līguma par Eiropas Savienības darbību Līgumslēdzējas puses, turpmāk “dalībvalstis”, un
 EIROPAS SAVIENĪBA, turpmāk “Savienība”,
 no vienas puses, un
 MEKSIKAS SAVIENOTĀS VALSTIS, turpmāk “Meksika”,
 no otras puses,
 turpmāk kopā “Puses”,
 TĀ KĀ Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgums starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (turpmāk “Nolīgums”), tika parakstīts Briselē 1997. gada 8. decembrī un stājās spēkā 2000. gada 1. oktobrī;
 TĀ KĀ Nolīguma Pirmais papildprotokols, lai ņemtu vērā Čehijas Republikas, Igaunijas Republikas, Kipras Republikas, Latvijas Republikas, Lietuvas Republikas, Ungārijas, Maltas Republikas, Polijas Republikas, Slovēnijas Republikas un Slovākijas Republikas pievienošanās Savienībai, tika parakstīts Mehiko 2004. gada 2. aprīlī un Briselē 2004. gada 29. aprīlī;
 TĀ KĀ Nolīguma Otrais papildprotokols, lai ņemtu vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas pievienošanās Savienībai, tika parakstīts Mehiko 2006. gada 29. novembrī;
 TĀ KĀ Līgums par Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (turpmāk “Pievienošanās līgums”) tika parakstīts Briselē 2011. gada 9. decembrī un stājās spēkā 2013. gada 1. jūlijā;
 TĀ KĀ, ievērojot Pievienošanās līgumam pievienotā Akta par Horvātijas Republikas pievienošanos 6. panta 2. punktu, par Horvātijas Republikas pievienošanos Nolīgumam ir jāvienojas, noslēdzot Nolīguma protokolu;
 TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 55. pantu šajā Nolīgumā “Puses” ir, no vienas puses, Kopiena vai tās dalībvalstis, vai Kopiena un tās dalībvalstis, saskaņā ar to attiecīgajām kompetences jomām, kas izriet no Eiropas Kopienas dibināšanas līguma, un, no otras puses, Meksika;
 TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 56. pantu šo Nolīgumu piemēro teritorijā, kurā piemēro Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu, saskaņā ar nosacījumiem, ko paredz minētais līgums, no vienas puses, un Meksikas teritorijā, no otras puses;
 TĀ KĀ saskaņā ar Nolīguma 59. pantu Nolīgums tika sastādīts divos eksemplāros angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā; visi teksti ir vienlīdz autentiski;
 TĀ KĀ Nolīgums čehu, igauņu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, slovāku, slovēņu un ungāru valodā tika autentificēts saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā versijās, kas sastādītas Nolīguma oriģinālvalodās;
 TĀ KĀ Nolīgums bulgāru un rumāņu valodā tika autentificēts saskaņā ar tiem pašiem nosacījumiem kā versijās, kas sastādītas Nolīguma oriģinālvalodās;
 TĀ KĀ šā protokola 5. panta 3. punkts paredz, ka Savienība un tās dalībvalstis protokolu piemēro provizoriski, pirms ir pabeigtas to iekšējās procedūras, lai tas stātos spēkā,
 IR VIENOJUŠĀS PAR TURPMĀKO.
 1. pants
 Ar šo Horvātijas Republiku iekļauj kā Pusi Ekonomikas partnerattiecību, politikas koordinācijas un sadarbības nolīgumā starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Meksikas Savienotajām Valstīm, no otras puses.
 2. pants
 1. Pēc šā protokola parakstīšanas Savienība nosūta dalībvalstīm un Meksikai Nolīguma tekstu horvātu valodā.
 2. Pēc šā protokola stāšanās spēkā horvātu valodas versija kļūst autentiska saskaņā ar tādiem pašiem nosacījumiem kā nolīguma versijas, kas sastādītas angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, igauņu, itāļu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā.
 3. pants
 Šis protokols ir Nolīguma sastāvdaļa.
 4. pants
 Šis protokols ir sagatavots divos eksemplāros angļu, bulgāru, čehu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, horvātu, igauņu, itāļu, maltiešu, latviešu, lietuviešu, poļu, portugāļu, rumāņu, slovāku, slovēņu, somu, spāņu, ungāru, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
 5. pants
 1. Šo protokolu Puses paraksta un apstiprina saskaņā ar to attiecīgajām iekšējām procedūrām.
 2. Šis protokols stājas spēkā nākamā mēneša pirmajā dienā pēc tam, kad Puses ir paziņojušas viena otrai, ka ir izpildītas šim mērķim nepieciešamās iekšējās procedūras.
 3. Neatkarīgi no 2. punkta, Puses vienojas, ka – kamēr tiek pabeigtas Savienības un tās dalībvalstu iekšējās procedūras, lai protokols stātos spēkā, – tās šā protokola noteikumus piemēro no nākamā mēneša pirmās dienas pēc tam, kad Savienība un tās dalībvalstis paziņo par šim nolūkam vajadzīgo iekšējo procedūru pabeigšanu un kad Meksika paziņo par savu iekšējo procedūru pabeigšanu, kas ir vajadzīgas, lai protokols stātos spēkā.
 4. Paziņojumus nosūta Eiropas Savienības Padomes ģenerālsekretāram, kurš ir šā protokola depozitārs.
 TO APLIECINOT, attiecīgi pilnvarotie ir parakstījuši šo protokolu.
 Съставено в Брюксел на двадесет и седми ноември две хиляди и осемнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el veintisiete de noviembre de dos mil dieciocho.
 V Bruselu dne dvacátého sedmého listopadu dva tisíce osmnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den syvogtyvende november to tusind og atten.
 Geschehen zu Brüssel am siebenundzwanzigsten November zweitausendachtzehn.
 Kahe tuhande kaheksateistkümnenda aasta novembrikuu kahekümne seitsmendal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι εφτά Νοεμβρίου δύο χιλιάδες δεκαοκτώ.
 Done at Brussels on the twenty-seventh day of November in the year two thousand and eighteen.
 Fait à Bruxelles, le vingt-sept novembre deux mille dix-huit.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset sedmog studenoga godine dvije tisuće osamnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì ventisette novembre duemiladiciotto.
 Briselē, divi tūkstoši astoņpadsmitā gada divdesmit septītajā novembrī.
 Priimta du tūkstančiai aštuonioliktų metų lapkričio dvidešimt septintą dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizennyolcadik év november havának huszonhetedik napján.
 Magħmul fi Brussell, fis-sebgħa u għoxrin jum ta’ Novembru fis-sena elfejn u tmintax.
 Gedaan te Brussel, zevenentwintig november tweeduizend achttien.
 Sporządzono w Brukseli dnia dwudziestego siódmego listopada roku dwa tysiące osiemnastego.
 Feito em Bruxelas, em vinte e sete de novembro de dois mil e dezoito.
 Întocmit la Bruxelles la douăzeci și șapte noiembrie două mii optsprezece.
 V Bruseli dvadsiateho siedmeho novembra dvetisícosemnásť.
 V Bruslju, dne sedemindvajsetega novembra leta dva tisoč osemnajst.
 Tehty Brysselissä kahdentenakymmenentenäseitsemäntenä päivänä marraskuuta vuonna kaksituhattakahdeksantoista.
 Som skedde i Bryssel den tjugosjunde november år tjugohundraarton.
 За държавите членки
 Por los Estados miembros
 Za členské státy
 For medlemsstaterne
 Für die Mitgliedstaaten
 Liikmesriikide nimel
 Για τα κράτη μέλη
 For the Member States
 Pour les États membres
 Za države članice
 Per gli Stati membri
 Dalībvalstu vārdā –
 Valstybių narių vardu
 A tagállamok részéről
 Għall-Istati Membri
 Voor de lidstaten
 W imieniu Państw Członkowskich
 Pelos Estados-Membros
 Pentru statele membre
 Za členské štáty
 Za države članice
 Jäsenvaltioiden puolesta
 För medlemsstaterna
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 За Мексиканските съединени щати
 Por los Estados Unidos Mexicanos
 Za Spojené státy mexické
 For De Forenede Mexicanske Stater
 Für die Vereinigten Mexikanischen Staaten
 Mehhiko Ühendriikide nimel
 Για τις Ηνωμένες Πολιτείες του Μεξικού
 For the United Mexican States
 Pour les États-Unis mexicains
 Za Sjedinjene Meksičke Države
 Per gli Stati Uniti messicani
 Meksikas Savienoto Valstu vārdā –
 Meksikos Jungtinių Valstijų vardu
 A Mexikói Egyesült Államok részéről
 Għall-Istati Uniti Messikani
 Voor de Verenigde Mexicaanse Staten
 W imieniu Meksykańskich Stanów Zjednoczonych
 Pelos Estados Unidos Mexicanos
 Pentru Statele Unite Mexicane
 Za Spojené štáty mexické
 Za Združene mehiške države
 Meksikon yhdysvaltojen puolesta
 För Mexikos förenta stater


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 18.8.2011
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 211/5
 A BIZOTTSÁG 825/2011/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2011. augusztus 12.)
 egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról szóló, 1987. július 23-i 2658/87/EGK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (1) bekezdésének a) pontjára,
 mivel:
 (1)
 A 2658/87/EGK rendelet mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.
 (2)
 A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére irányadó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.
 (3)
 Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat 1. oszlopában leírt árukat a 3. oszlopban feltüntetett indokok alapján a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 (4)
 Indokolt úgy rendelkezni, hogy a tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú, az áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolására vonatkozó kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló, 1992. október 12-i 2913/92/EGK tanácsi rendelet (2) 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználhatja.
 (5)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Vámkódex Bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A Kombinált Nómenklatúrában a melléklet táblázatának 1. oszlopában leírt árukat a táblázat 2. oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.
 2. cikk
 A tagállamok vámhatóságai által kibocsátott, e rendelet rendelkezéseitől eltérő tartalmú kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 2913/92/EGK rendelet 12. cikke (6) bekezdésének alkalmazásában – három hónapig továbbra is felhasználható.
 3. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2011. augusztus 12-én.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Algirdas ŠEMETA
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 256., 1987.9.7., 1. o.
 (2) HL L 302., 1992.10.19., 1. o.
 MELLÉKLET
 Árumegnevezés
 Besorolás
 KN-kód
 Indokolás
 (1)
 (2)
 (3)
 Sztirol butadién kopolimer alapanyag formájában.
 Ezt a kopolimert butadién-sztirol gumilatex (SBR) és magas sztiroltartalmú gyanta keverésével állítják elő.
 A végtermék sztirol butadién kopolimerek keverékéből áll, legalább 65 tömegszázalék sztiroltartalommal.
 3903 90 90
 A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a 39. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 1., 4. és 6. pontja, a 40. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 4. pontjának a) és c) alpontja, a 39. árucsoporthoz tartozó alszámos megjegyzések 1. pontja, valamint a 3903, a 3903 90 és a 3903 90 90 KN-kód szövegezése határozza meg.
 A legalább 65 tömegszázalék sztiroltartalommal rendelkező sztirol butadién kopolimerek nem felelnek meg a 40. árucsoporthoz tartozó megjegyzések 4. pontjának a) alpontjában említett, szintetikus gumira vonatkozó fogalommeghatározásnak, mivel amint ezeket a termékeket kénnel vulkanizálták, nem teljesítik az említett megjegyzésben foglalt nyújtási és visszahúzódási követelményeket.
 A terméket ezért a 3903 90 90 KN-kód alá, más sztirol polimerként kell besorolni.


type: other

text:
Turismul in cabanele de vanatoare, o solutie prietenoasa din programul 4S4S | Business-Adviser.ro
 Acasă Fără categorie Turismul in cabanele de vanatoare, o solutie prietenoasa din programul 4S4S
 Pozitie publică Departamentul de Ecologie al ONG Crispus Sibiu cu privire la managementul speciilor de mamifere (carnivore) care necesită protectie strictă in Romania conform Directivei Consiliului Europei 92/43 adoptată in Romania prin OUG 57 /2007
 ONG Crispus Sibiu Romania, Departamentul de Ecologie prin reprezentant Banea Ovidiu, ecolog-biolog
 Speciile de mamifere, carnivore strict protejate, pentru care ministrul Mediului, doamna Cristiana Paşca-Palmer a declarat ca nu se vor mai face derogari prin ordin de ministru de la normativele europene in vigoare si in Romania, care interzic vanatoarea acestora si care au fost aduse in discutie de catre AGVPS Romania, organizatie cu care ONG Crispus Sibiu are stabilit un protocol de colaborare pentru managementul durabil al faunei cinegetice, se regasesc in Anexa 4a Directiva Habitate CE 92/43 si in Anexele 3 si 4a din OUG 57/2007.
 Este vorba de specii prioritare – speciile de importanţă comunitară pentru a căror conservare Comunitatea Europeană are o responsabilitate specială datorită proporţiei reduse a arealului acestora pe teritoriul Uniunii Europene, chiar daca la noi in tara acestea au populatii stabile si viabile. Speciile la care se refera doamna ministru sunt lupul (Canis lupus), ursul (Ursus arctos), pisica salbatica (Felis silvestris) si rasul (Lynx lynx). Ele se regasesc in Anexa 4a din OUG nr. 57/2007, aprobată cu modificări şi completări prin Legea nr. 49/2011, cu modificările ulterioare alaturi de alte 5 carnivore: vidra (Lutra lutra), nurca sau dihorul de apa (Mustela lutreola), dihorul patat (Vormela peregusna), dihorul de stepa (Mustela eversmanni) si foca cu burta alba (Monachus monachus).
 Dacă citim atent normativele europene pe care Romania le-a adoptat vom intelege foarte repede ca era de datoria noastră să ne asumăm protectia strictă a acestor specii. Redau mai jos textual,
 Articolul 12 (Directiva CE 92/43) acelasi cu Articolul 33 (OUG 57/2007)
 (d) deteriorarea sau distrugerea ariilor de reproducere sau de odihnă
 Bineinteles că aceste reglementări clare au in fiecare dintre actele normative mentionate articole care prezintă excepțiile. Redau mai jos textual:
 Articolul 16 (Directiva CE 92/43) acelasi cu Articolul 38 (OUG 57/2007)
 Avand in vedere cele mentionate mai sus, nu credem ca există cineva care pune la indoială buna intentie a doamnei ministru de a pune Romania in legalitate prin respectarea obligatiilor ce ne revin ca si stat membru in Uniunea Europeană.
 Stim că in randul vanătorilor si a asociatiilor vanătoresti din Romania s-a produs “un cutremur” si că asemenea decizii luate brusc pot produce pierderi socio-economice foarte importante, fiind vorba de sume de bani de ordinul a milioane de Euro anual.
 Practica vanătorii la carnivore mari, făcută legal in Romania aduce beneficii multor oameni si implicit statului prin impozitarea si facturarea acestor activităti si venituri. De asemenea, este cunoscut faptul că o vanătoare bazată pe conceptul de durabilitate sau mai nou utilizat conceptul de sustenabilitate mentine un echilibru in sistemele ecologice specifice.
 Ori pană cand aceasta decizie luată dupa evaluări făcute in laboratoarele Academiei Romane la initiativa si după analizele făcute de cercetatori de la Universitatea Transilvania, ICAS şi Fundaţia Carpaţi, nu este insotita de solutii pragmatice si de compensatii pentru cei pagubiti, Crispus NGO Sibiu prin Departamentul de Ecologie sustine demersurile asociatiilor vanatoresti pentru o abordare responsabilă si de tranzitie a acestei probleme de mediu.
 Pentru acest sprijin conditionat, cerem Consiliului de Vanatoare din Romania, Autoritatii de Management al Faunei Salbatice din Romania, Serviciului National de Vanatoare si Piscicultura din cadrul Romsilva, AGVPS din Romania, si asociatiilor vanatoresti neafiliate AGVPS ca in termen de 60 de zile de la publicarea acestui comunicat sa anunte in spatiul public pierderile anuale care ar putea surveni prin anularea acestui ordin de derogare anual. Doar atunci se pot identifica problemele reale ale vanatorilor si ale structurilor organizationale si comerciale din care acestia fac parte.
 In acelasi timp, credem ca a sosit momentul in care toate organizatiile vanatoresti, autoritatea de mediu si cea de management al faunei salbatice din Romania sa organizeze pe langa metodologia actuala clasica si aparent buna, un monitoring specializat holistic si stiintific al sistemelor ecologice specifice carnivorelor mari asa cum deja se practica in judetul Vrancea si in alte zone din tara.
 Ministrul Mediului trebuie sa aduca lumina mai multa in acest demers si sa publice pe site-ul de internet datele de recolta anuala la aceste specii pentru ultimii 9-10 ani asa cum s-a facut pentru alte specii cinegetice publicand anual centralizatoarele nationale.
 Crispus NGO Sibiu Romania prin Departamentul de Ecologie recunoaste omul si vanatorul in contextul sistemelor ecologice specifice marilor carnivore si nu in afara acestora.
 De aceea, o analiza ecologica complexa prin care se poate evalua “cine mananca pe cine?” si “in ce rate?” va fi de mare folos pentru a putea vedea ce pagube reale produce omul acestor ecosisteme si ce beneficii/pagube produc carnivorele mari atat omului dar si celorlalte specii de vanat mic si ungulate.
 4S4S sau “4 solutii pentru 4 specii”
 Pachet de solutii propus de catre ONG Crispus Sibiu, Departamentul de Ecologie pentru protectia stricta si conservarea in Romania a carnivorelor-specii prioritare impreuna cu asociatiile vanatoresti
 1) Identificarea de zone critice cu risc crescut de conflict om-carnivore mari, in special in zone de ses si deal unde au loc activitati de pasunat si in vecinatatea satelor izolate in zone de deal impadurite, etc. pentru a se putea justifica pe viitor o inlaturare a specimenelor problema care sa satisfaca masurile de protectie a populatiei in conformitate cu Articolul 16, Alineatul (1) litera (c) din Directiva Habitate prin care sa se identifice efecte benefice de importanță majoră asupra mediului, de siguranta a populatiei. In aceste zone, bine delimitate si integrate in harti regionale trebuie alcatuite echipe mixte de actiune: (vanator, ecolog, medic veterinar, politie). Pentru a veni in sprijinul acestor echipe se pot formaliza contracte de munca si proiecte cu sprijinul financiar al autoritatilor locale, consiliilor judetene sau primariilor.
 2) Monitorizarea populatiilor de carnivore mari cu metode stiintifice directe si indirecte (termografie de la distanta, videocamere cu senzori de miscare, colare, geoprocesare a hartilor cu efectivele in sisteme de informare geografica GIS, radiolocatie, GSM, GPS, etc.) la cel mai inalt nivel in paralel cu metodologia clasica (SNVP Romsilva, AGVPS) agreata dealtfel si recunoscuta de Crispus NGO Sibiu. Pentru acest mecanism continuu de identificare si cuantificare a speciilor prioritare, Ministerul Mediului va trebui sa isi dea concursul si sa ajute la proiecte nationale si regionale majore finantate din fonduri europene.
 3) Turismul in cabanele de vanatoare cu organizarea de expeditii stiintifice, stagii si cursuri organizate de organizatiile de mediu, vanatori si de organizatiile vanatoresti. In prezent, in unele parti din Europa exista pachete turistice pentru fotografiere de urs pentru care turistul plateste chiar si 1000 de euro. Se pot dezvolta astfel noi structuri de valorificare a patrimoniului natural, a carnivorelor mari atat de reprezentative pentru tara noastra prin alte metode neinvazive si prietenoase cu mediul.
 4) Recoltarea selectiva a specimenelor problema pentru a satisface masurile mentionate la Articolul 16 alineatul (1) literele (a) si (b) din Directiva Habitate cu scopul de a proteja fauna si a evita daunele majore in afara zonelor critice identificate. Pentru aceasta activitate Crispus NGO Sibiu propune o dezbatere in spatiul public in urmatoarea perioada la care sa participe reprezentanti ai asociatiilor vanatoresti afiliate AGVPS si neafiliate dar si reprezentati ai ONG-urilor de mediu si din cadrul Ministerului Mediului si Consiliului National de Vanatoare.
 Articolul precedentSpartan se extinde în Veranda Mall, cel mai nou centru comercial din capitală
 Articolul următorMarmot sărbătorește un an de activitate în România


type: wikipedia

text:
Geshe Lharampa Gowo Lobsang Phende , né le 7 août 1977 à Bathang, dans le Kham au Tibet est un homme politique tibétain.
 Biographie
 Gowo Lobsang Phende a étudié dans une école primaire locale et a ensuite rejoint le monastère de Ba Zingon pour des études bouddhistes. Il s'est enfui en exil en 1992 et a rejoint le monastère de Drepung Loseling dans le sud de l'Inde pour poursuivre ses études bouddhistes. Il a obtenu un baccalauréat en philosophie bouddhiste, une maîtrise en philosophie bouddhiste, d'un diplôme Vinaya et d'un diplôme Geshe Lharam (doctorat en philosophie bouddhiste), après ses études bouddhistes intensives pendant près de 20 ans.
 Il est chargé de la construction des quartiers des moines et de la salle du monastère et est élu président du Mouvement régional pour la liberté tibétaine de Mundgod pour deux mandats. Il a également été secrétaire adjoint et membre de l'Assemblée tibétaine locale de Mundgod. Il travaille comme membre exécutif du Central Dhokham Chushi Gangdrung pendant deux mandats consécutifs, assumant de nombreuses responsabilités. Auparavant, Geshe Phende avait été élu au assemblée tibétaine du Parlement tibétain en exil, au cours duquel il a participé activement à des visites officielles et aux programmes de sensibilisation en Inde et à l'étranger. Il a également participé au 7 ème Convention mondiale des parlementaires sur le Tibet qui s'est tenue en Lettonie en 2019 et d'autres conventions et campagnes. Il est membre du Comité permanent et du Comité des comptes publics. Il est actuellement membre du assemblée tibétaine où il représente l'école gelugpa du bouddhisme tibétain et membre du Comité permanent.
 En décembre 2021, il était un des six députés tibétains en visite à New Delhi pour participer à la relance du Forum parlementaire indien multipartite pour le Tibet.
 Références
 Naissance dans le Kham
 Naissance en août 1977
 Lama Gelugpa
 Député tibétain
 Geshé


text:
 26.2.2019
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 57/1
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2019/324 DELLA COMMISSIONE
 del 25 febbraio 2019
 che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 per quanto riguarda i periodi di approvazione delle sostanze attive bifenthrin, carbossina, FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere), residuo d'estrazione della polvere di pepe e silicato di sodio e alluminio
 (Testo rilevante ai fini del SEE)
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 21 ottobre 2009, relativo all'immissione sul mercato dei prodotti fitosanitari e che abroga le direttive del Consiglio 79/117/CEE e 91/414/CEE (1), in particolare l'articolo 17, primo comma,
 considerando quanto segue:
 (1)
 L'allegato, parte A, del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione (2) elenca le sostanze attive considerate approvate a norma del regolamento (CE) n. 1107/2009. L'allegato, parte B, del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione elenca le sostanze attive approvate a norma del regolamento (CE) n. 1107/2009.
 (2)
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2017/195 della Commissione (3) ha prorogato il periodo di approvazione della sostanza attiva bifenthrin dal 31 luglio 2019 al 31 luglio 2021.
 (3)
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2017/195 ha prorogato i periodi di approvazione delle sostanze attive residuo d'estrazione della polvere di pepe e silicato di sodio e alluminio dal 31 agosto 2019 al 31 agosto 2020.
 (4)
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2018/1266 della Commissione (4) ha prorogato il periodo di approvazione della sostanza attiva carbossina dal 31 maggio 2021 al 31 maggio 2023.
 (5)
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2018/184 della Commissione (5) ha prorogato il periodo di approvazione della sostanza attiva FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere) dal 31 ottobre 2020 al 31 ottobre 2021.
 (6)
 Le domande di rinnovo dell'approvazione delle sostanze attive bifenthrin, carbossina, FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere), residuo d'estrazione della polvere di pepe e silicato di sodio e alluminio sono state presentate in conformità all'articolo 1 del regolamento di esecuzione (UE) n. 844/2012 della Commissione (6). Tuttavia per il residuo d'estrazione della polvere di pepe e il silicato di sodio e alluminio non sono stati presentati fascicoli supplementari a sostegno del rinnovo conformemente all'articolo 6 di tale regolamento. Per le sostanze bifenthrin, carbossina e FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere) i richiedenti hanno confermato di non sostenere più il rinnovo dell'approvazione delle sostanze attive.
 (7)
 Viste le finalità dell'articolo 17, primo comma, del regolamento (CE) n. 1107/2009, le proroghe dei periodi di approvazione di tali sostanze attive, previste dai regolamenti di esecuzione (UE) 2017/195, (UE) 2018/1266 e (UE) 2018/184, non sono più giustificate. È pertanto opportuno disporre che le approvazioni delle sostanze bifenthrin, carbossina, FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere), residuo d'estrazione della polvere di pepe e silicato di sodio e alluminio scadano alle date in cui sarebbero scadute in assenza della proroga.
 (8)
 È pertanto opportuno modificare di conseguenza il regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011.
 (9)
 Le misure di cui al presente regolamento sono conformi al parere del comitato permanente per le piante, gli animali, gli alimenti e i mangimi,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 L'allegato del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 è modificato conformemente all'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il ventesimo giorno successivo alla pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 25 febbraio 2019
 Per la Commissione
 Il presidente
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) GU L 309 del 24.11.2009, pag. 1.
 (2) Regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 della Commissione, del 25 maggio 2011, recante disposizioni di attuazione del regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio per quanto riguarda l'elenco delle sostanze attive approvate (GU L 153 dell'11.6.2011, pag. 1).
 (3) Regolamento di esecuzione (UE) 2017/195 della Commissione, del 3 febbraio 2017, che modifica il regolamento (UE) n. 540/2011 per quanto riguarda la proroga dei periodi di approvazione di alcune sostanze attive elencate nella parte B dell'allegato del regolamento (UE) n. 686/2012 (programma di rinnovo AIR IV) (GU L 31 del 4.2.2017, pag. 21).
 (4) Regolamento di esecuzione (UE) 2018/1266 della Commissione, del 20 settembre 2018, che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 per quanto riguarda la proroga dei periodi di approvazione delle sostanze attive 1-decanolo, 6-benziladenina, solfato di alluminio, azadiractina, bupirimate, carbossina, cletodim, ciclossidim, dazomet, diclofop, dithianon, dodina, fenazaquin, fluometuron, flutriafol, exitiazox, imexazol, acido indolilbutirrico, isoxaben, zolfo calcico, metaldeide, paclobutrazol, pencicuron, sintofen, tau-fluvalinato e tebufenozide (GU L 238 del 21.9.2018, pag. 81).
 (5) Regolamento di esecuzione (UE) 2018/184 della Commissione, del 7 febbraio 2018, che modifica il regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 per quanto riguarda la proroga dei periodi di approvazione delle sostanze attive FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere) e fluoruro di solforile (GU L 34 dell'8.2.2018, pag. 10).
 (6) Regolamento di esecuzione (UE) n. 844/2012 della Commissione, del 18 settembre 2012, che stabilisce le norme necessarie per l'attuazione della procedura di rinnovo dell'approvazione delle sostanze attive a norma del regolamento (CE) n. 1107/2009 del Parlamento europeo e del Consiglio relativo all'immissione sul mercato dei prodotti fitosanitari (GU L 252 del 19.9.2012, pag. 26).
 ALLEGATO
 L'allegato del regolamento di esecuzione (UE) n. 540/2011 è così modificato:
 1)
 la parte A è così modificata:
 a)
 alla riga 239, Residuo d'estrazione della polvere di pepe (PDER), sesta colonna, Scadenza dell'approvazione, la data è sostituita dalla data «31 agosto 2019»;
 b)
 alla riga 253, Silicato di sodio e alluminio, sesta colonna, Scadenza dell'approvazione, la data è sostituita dalla data «31 agosto 2019»;
 c)
 alla riga 308, FEN 560 (denominato anche fieno greco o semi di fieno greco in polvere), sesta colonna, Scadenza dell'approvazione, la data è sostituita dalla data «31 ottobre 2020»;
 d)
 alla riga 337, Carbossina, sesta colonna, Scadenza dell'approvazione, la data è sostituita dalla data «31 maggio 2021»;
 2)
 nella parte B, alla riga 23, Bifenthrin, sesta colonna, Scadenza dell'approvazione, la data è sostituita dalla data «31 luglio 2019».


text:
Napomena: IAAF najbolji rezultat u maratonu vodi kao svjetski rekord tek od 1. siječnja 2004. godine.
 Muškarci
 VrijemeAtletičarMjestoDatum
 2:55:18.4John Hayes (SAD)Shepherd's Bush, Engleska24. srpnja, 1908.
 2:52:45.4Robert Fowler (SAD)Yonkers, SAD1. siječnja, 1909.
 2:46:52.6James Clark (SAD)New York, SAD12. veljače, 1909.
 2:46:04.6Albert Raines (SAD)New York, SAD8. svibnja, 1909.
 2:42:31Frederick Barrett (Velika Britanija)Shepherd's Bush,Engleska12. veljače, 1909.
 2:38:16.2Harry Green (Velika Britanija)Shepherd's Bush,Engleska12. svibnja,1913.
 2:36:06.6Alexis Ahlgren (Švedska)Shepherd's Bush,Engleska31. svibnja, 1913.
 2:32:35:8Hannes Kolehmainen (Finska)Antwerpen, Belgija20. kolovoza, 1920.
 2:29:01.8Albert Michelsen (SAD)Port Chester, SAD13. listopada, 1925.
 2:27:49Fusashige Suzuki (Japan)Tokio, Japan31. ožujka, 1935.
 2:26:44Yasuo Ikenaka (Japan)Tokio, Japan3. travnja, 1935.
 2:26:42Sohn Kee-chung (Koreja)Tokio, Japan3. studenog, 1935.
 2:25:39Yon Bok Suh (Koreja)Boston, SAD19. travnja, 1947.
 2:20:42.2James Peters (Velika Britanija)Chiswick, Engleska14. srpnja, 1952.
 2:18:40.2James Peters (Velika Britanija)Chiswick, Engleska13. srpnja, 1953.
 2:18:34.8James Peters (Velika Britanija)Turku, Finska4. listopada, 1953.
 2:17:39.4James Peters (Velika Britanija)Chiswick, Engleska26. srpnja, 1954.
 2:15:17Sergey Popov (SSSR)Stockholm, Švedska24. kolovoza, 1958.
 2:15:16.2Abebe Bikila (Etiopija)Rim, Italija10. rujna, 1960.
 2:15:15.8Toru Terasawa (Japan)Beppu, Japan17. veljače, 1963.
 2:14:28Leonard Edelen (SAD)Chiswick, Engleska15. srpnja, 1963.
 2:13:55.4Basil Heatley (Velika Britanija)Chiswick, Engleska13. srpnja, 1964.
 2:12:11Abebe Bikila (Etiopija)Tokio, Japan21. listopada, 1964.
 2:12:00Morio Shigematsu (Japan)Shepherd's Bush, Engleska12. lipnja, 1965.
 2:09:36Derek Clayton (Australija)Fukuoka, Japan3. prosinca, 1967.
 2:08:33Derek Clayton (Australija)Antwerpen, Belgija3. svibnja, 1969.
 2:08:18Robert de Castella (Australija)Fukuoka, Japan6. prosinca, 1981.
 2:08:05Steve Jones (Velika Britanija)Chicago, SAD21. listopada, 1984.
 2:07:12Carlos Lopes (Portugal)Roterdam, Nizozemska20. travnja, 1985.
 2:06:50Belayneh Dinsamo (Etiopija)Roterdam, Nizozemska17. travnja, 1988.
 2:06:05Ronaldo da Costa (Brazil)Berlin, Njemačka20. rujna, 1998.
 2:05:42Khalid Khannouchi (Maroko)Chicago, SAD24. listopada, 1999.
 2:05:38Khalid Khannouchi (SAD)London, Engleska14. travnja, 2002.
 2:04:55Paul Tergat (Kenija)Berlin, Njemačka28. rujna, 2003.
 2:04:26Haile Gebrselassie (Etiopija)Berlin, Njemačka30. rujna, 2007.
 2:03:59Haile Gebrselassie (Etiopija)Berlin, Njemačka28. rujna, 2008.
 2:03:38Patrick Makau (Kenija)Berlin, Njemačka25. rujna, 2011.
 2:03:23Wilson Kipsang (Kenija)Berlin, Njemačka29. rujna, 2013.
 2:02:57Dennis Kimetto (Kenija)Berlin, Njemačka28. rujna, 2014.
 Žene
 VrijemeAtletičarkaMjestoDatum
 3:27:45Dale Greig (Velika Britanija)Ryde, Engleska23. svibnja, 1964.
 3:19:33Mildred Sampson (Novi Zeland)Auckland, Novi Zeland21. srpnja, 1964.
 3:15:22Maureen Wilton (Kanada)Toronto, Kanada6. svibnja, 1967.
 3:07:26Anni Pede-Erdkamp (DDR)Waidneil, Njemačka16. rujna, 1967.
 3:02:53Caroline Walker (SAD)Seaside, SAD28. veljače, 1970.
 3:01:42Elizabeth Bonner (SAD)Philadelphia, SAD9. svibnja, 1971.
 2:46:30Adrienne Beamses (Australija)Werribee, Australija31. kolovoza, 1971.
 2:46:24Chantal Langlace (Francuska)Neuf Brisach, Francuska27. listopada, 1974.
 2:43:54.5Jacqueline Hansen (SAD)Culver City, SAD1. prosinca, 1974.
 2:42:24Liane Winter (DDR)Boston, SAD21. travnja, 1975.
 2:40:15.8Christa Vahlensieck (DDR)Dulmen, Njemačka3. svibnja, 1975.
 2:38:19Jacqueline Hansen (SAD)Eugene, SAD12. listopada, 1975.
 2:35:15.4Chantal Langlace (Francuska)Oyarzun, Španjolska1. svibnja, 1977.
 2:34:47.5Christa Vahlensieck (SR Njemačka)Berlin, Njemačka10. rujna, 1977.
 2:32:29.9Grete Waitz (Norveška)New York, SAD22. listopada, 1978.
 2:27:32.6Grete Waitz (Norveška)New York, SAD21. listopada, 1979.
 2:25:41.3Grete Waitz (Norveška)New York, SAD26. listopada, 1980.
 2:25:29Allison Roe (Novi Zeland)New York, SAD25. listopada, 1981.
 2:22:43Joan Benoit (SAD)Boston, SAD18. travnja, 1983.
 2:21:06Ingrid Kristiansen (Norveška)London, Engleska21. travnja, 1985.
 2:20:47Tegla Loroupe (Kenija)Roterdam, Nizozemska19. travnja, 1998.
 2:20:43Tegla Loroupe (Kenija)Berlin, Njemačka26. rujna, 1999.
 2:19:46Naoko Takahashi (Japan)Berlin, Njemačka30. rujna, 2001.
 2:18:47Catherine N'dereba (Kenija)Chicago, SAD7. listopada, 2001.
 2:17:18Paula Radcliffe (Velika Britanija)Chicago, SAD13. listopada, 2002.
 2:15:25Paula Radcliffe (Velika Britanija)London, Engleska13. travnja, 2003.
 Poveznice
 interactive graph on men's and women's marathon times plus race descriptions
 Atletski rekordi


text:
Poike ou Windermere est une banlieue de la cité de Tauranga, dans la région de la baie de l’Abondance de l’Île du Nord de la Nouvelle-Zélande.
 Municipalités limitrophes
 Démographie
 Poike avait une population de lors du , en augmentation de ( soit 6,9 %) depuis le mais une diminution de ( soit -1,9 %) depuis le recensement de 2006.
 Il y avait et on comptait et , donnant un sexe-ratio de 0,9 homme pour une femme.
 L’âge médian était de (comparé avec les au niveau national), avec (soit 25,1 %) âgées de moins de , (28,5 %) âgées de , (soit 39,5 %) âgées de , et (7,2 %) âgées de .
 L’ethnicité était pour 74,5 % européens/Pākehā, 32,3 % Māoris, 3,0 % personnes du Pacifique, 4,9 % asiatiques et 1,1 % d’une autre ethnicité (le total peut faire plus de 100 % dès lors qu’une personne peut s’identifier avec de multiples ethnies).
 La proportion de personnes nées outre-mer était de 16,0 %, comparée avec les 27,0 1% au niveau national.
 Bien que certaines personnes objectent à donner leur religion, 60,8 % n’avaient aucune religion, 22,1 % étaient chrétiens, 0,4 % étaient hindouistes et 8,4 % avaient une autre religion.
 Parmi ceux d’au moins , (soit 11,7 %) avaient un niveau de bachelier ou un degré supérieur et (14,2 %) n’avaient aucune qualification formelle.
 Les revenus médians étaient de , comparés avec les au niveau national.
 Le statut d’emploi de ceux de plus de était pour (soit 52,8 %): employées à plein temps, (17,3 %) étaient à temps partiel et (5,6 %) étaient sans emploi.
 Éducation
 L’ est basé dans la localité de Poike.
 L’école «Te Whakatipuranga », une école secondaire pour des parents adolescents, est aussi basée sur le même campus .
 Voir aussi
 Liste des villes de Nouvelle-Zélande
 Notes et références
 Banlieue
 Tauranga


text:
Is é an 10 Feabhra an 41ú lá den bhliain de réir an fhéilire Ghréagóra. Tá 324 lá fágtha sa bhliain nó 325 lá i mbliain bhisigh.
 Féilte
 An Iodáil - Giorno del ricordo
 Daoine a rugadh an lá seo
 1775 — Charles Lamb, scríbhneoir Sasanach (b.1834)
 1785 — Claude Louis Marie Henri Navier, innealtóir agus fisiceoir Francach
 1824 — Samuel Plimsoll, polaiteoir Briotanach
 1881 — Ken McArthur, cianreathaí as an Afraic Theas
 1894 — Harold Macmillan, polaiteoir Príomh-Aire na Breataine
 1897 — John Franklin Enders, taighdeoir leighis Meiriceánach
 1898 — Bertold Brecht, scríbhneoir Gearmánach (b.1956)
 1902 — Walter Houser Brattain, fisiceoir Meiriceánach
 1928 — Brenda Wootton, file agus amhránaí Cornach
 1950 — Mark Spitz, snámhóir Meiriceánach
 1951 — Jan Erik Rekdal, file agus criticeoir Ioruach
 1952 — Martin Ferris, polaiteoir Éireannach
 1955 — Greg Norman, galfaire Astrálach
 1958 — Pinklon Thomas, dornálaí Meiriceánach
 1960 — Bryan Dobson, iriseoir Éireannach
 1962 — Bobby Czyz, dornálaí Meiriceánach
 1962 — Cliff Burton, ceoltóir Meiriceánach
 1966 — John Blair, polaiteoir i dTuaisceart Éireann
 1979 — Gabriel García de la Torre, imreoir sacair
 1980 — Gordon D'Arcy, imreoir rugbaí
 1981 — Andrew Johnson, imreoir sacair Sasanach
 1981 — Holly Willoughby, láithreoir Sasanach
 1981 — Stephanie Beatriz, ban-aisteoir Meiriceánach
 1986 — Roberto, imreoir sacair Spáinneach
 1986 — Viktor Troicki, imreoir leadóige Seirbiach
 1987 — Devon Alexander, dornálaí
 Daoine a fuair bás an lá seo
 1606 — Guy Fawkes, míleatach Caitliceach Sasanach
 1829 — Pápa Leo XII, pápa (r.1760)
 1837 — Alexander Pushkin, file Rúiseach
 1865 — Heinrich Lenz, fisicí Gearmánach
 1868 — David Brewster, fisicí Albanach
 1912 — Joseph Lister, máinlia Sasanach
 1923 — Wilhelm Conrad Röntgen, fisiceoir Gearmánach
 1939 — Pápa Pius XI, pápa (r.1857)
 1986 — Séamus Diolún, polaiteoir Éireannach (r.1902)
 1995 — Niall Ó Dónaill, foclóirí Éireannach
 2000 — Jim Varney, aisteoir agus fuirseoir Meiriceánach
 2000 — Seán Ó Lúing, scríbhneoir Éireannach
 2005 — Arthur Miller, údar agus drámadóir Meiriceánach (r.1915)
 2008 — Roy Scheider, aisteoir Meiriceánach (r.1932)
 2014 — Shirley Temple, ban-aisteoir Meiriceánach
 Imeachtaí eile
 1992 - Cúisíodh Mike Tyson as bean a éigniú in Indianapolis.
 0210
 Feabhra, 10


type: caselaw

text:
23.11.2002 EL Επίσημη Εφημερίδα των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων C 289/35
 Προσφυγή του Miguel Vicente-Nuñez κατά της Επιτροπής αντίστοιχο προς τη διαφορά, αφενός, του συνόλου των
 των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που ασκήθηκε στις 25 Σεπτεμ- ποσών που θα εισπράξει από την 1η Απριλίου 2000 ως
 βρίου 2002 αποδοχές, στη συνέχεια από τη σύνταξή του γήρατος και
 τούτο ενόψει της κατατάξεώς του στον βαθμό A5/3+1 την
 1η Απριλίου 2000, και, αφετέρου, του συνόλου των ποσών
 (Υπόθεση T-294/02) που θα έπρεπε να έχει εισπράξει, για τον ίδιο λόγο, και κατά
 την ίδια περίοδο, εάν είχε καταταγεί στον βαθμό A5/2+6 την
 (2002/C 289/64) 1η Απριλίου 1998, μειωμένα, ενδεχομένως, από την ήδη
 καταβληθείσα σ' αυτόν, για την ίδια αιτία, αποζημίωση·
 (Γλώσσα διαδικασίας: η γαλλική) Εν πάση περιπτώσει:
 — να υποχρεώσει την Επιτροπή να του καταβάλει το ποσό των
 5 000 ευρώ προς ικανοποίηση της ηθικής βλάβης που
 υπέστη λόγω του παρανόμου χαρακτήρα των προσβαλλο-
 Ο Miguel Vicente-Nuñez, κάτοικος Krainem (Βέλγιο), εκπροσω-
 μένων αποφάσεων·
 πούμενος από τον δικηγόρο Marc-Albert Lucas, άσκησε ενώπιον
 του Πρωτοδικείου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων, στις 25 Σεπτεμ- — να καταδικάσει την Επιτροπή στα δικαστικά έξοδα.
 βρίου 2002, προσφυγή κατά της Επιτροπής των Ευρωπαϊκών
 Κοινοτήτων. Ο προσφεύγων ζητεί από το Πρωτοδικείο:
 Λόγοι ακυρώσεως και κύρια επιχειρήματα
 Κυρίως:
 Ο προσφεύγων στην υπό κρίση υπόθεση, όπως και στην υπόθεση
 — να ακυρώσει την απόφαση της 17ης Οκτωβρίου 2001 της T-10/99 (1), επικρίνει τον τρόπο με τον οποίο η Α∆Α, σε εκτέλεση
 αρμόδιας για τους διορισμούς αρχής σχετικά με προαγωγή της εκδοθείσας στην υπόθεση εκείνη αποφάσεως, αποφάσισε
 του προσφεύγοντος στον βαθμό Α5/3+1 με ισχύ από την τελικώς να τον διορίσει στον βαθμό A5, κλιμάκιο 3, ορίζοντας
 1η Απριλίου 2000 και όχι στον βαθμο A5/2+6 από την όμως την αρχαιότητά του στον βαθμό αυτόν όχι από την
 1η Απριλίου 1998· 1η Απριλίου 1998 αλλά από την 1η Μαρτίου 2000.
 — να υποχρεώσει την Επιτροπή να καταβάλει ως αποζημίωση Προς στήριξη των αξιώσεών του, o προσφεύγων επικαλείται έναν
 στον προσφεύγοντα για τη ζημία που υπέστη στη σταδιοδρο- και μόνον λόγο αντλούμενο από την παράβαση της υποχρεώσεως
 μία του λόγω των προσβαλλομένων αποφάσεων ποσό ίσο εκτελέσεως της προπαρατεθείσας αποφάσεως καθώς και από την
 προς τη διαφορά μεταξύ, αφενός, των συνολικών αποδοχών παραβίαση των αρχών της ίσης μεταχειρίσεως και της αναμενόμε-
 που θα ελάμβανε ύστερα από την 1η Απριλίου 2000 και νης εξελίξεως της σταδιοδρομίας του στο μέτρο που η προσβαλλο-
 μέχρι την ημερομηνία δημοσιεύσεως της αποφάσεως που μένη απόφαση αφήνει να υφίστανται, αναφορικά με την περίοδο
 πρόκειται να εκδοθεί, και, αφετέρου, τις συνολικές αποδοχές από 1ης Απριλίου 1998 μέχρι 1ης Μαρτίου 2000, ορισμένα
 που θα έπρεπε αυτός να έχει λάβει κατά τη διάρκεια της ιδίας αποτελέσματα της επικριθείσας από το Πρωτοδικείο ελλείψεως
 περιόδου αν είχε ανακαταταγεί στον βαθμό Α5/2+6 την νομιμότητας, θέτοντάς τον σε κατάσταση λιγότερο ευνοϊκή από
 1η Απριλίου 1998, μειωμένο, ενδεχομένως, με την ήδη εκείνη των συναδέλφων του οι οποίοι είχαν προαχθεί στον
 καταβληθείσα στον προσφεύγοντα, για την ίδια αιτία, βαθμό Α5 κατά το 1998, έτος προαγωγής από σταδιοδρομία σε
 αποζημίωση· σταδιοδρομία, και μειώνοντας τις πιθανότητές του να προαχθεί
 νωρίτερα στον ανώτερο βαθμό.
 — να υποχρεώσει την Επιτροπή να καταβάλει στον
 προσφεύγοντα, από την ημερομηνία κατά την οποία έπρεπε (1 ) T-10/99 Vicente Nuñez κατά Επιτροπής, απόφαση της 9.3.2000
 να του έχουν καταβληθεί οι αποδοχές και μέχρι ολοσχερούς (Συλλογή σ. I-A-47· II-203).
 καταβολής, τόκους υπερημερίας ύψους 8 % ετησίως επί του
 ποσού αυτού·
 Επικουρικώς:
 — να ακυρώσει την απόφαση της 11ης Ιουνίου 2002 της Προσφυγή της Koninklijke BAM NBM N.V. κατά της
 αρμόδιας για τους διορισμούς αρχής που εκδόθηκε ύστερα Επιτροπής των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων που ασκήθηκε στις
 από τη διοικητική ένσταση της 30ής Ιανουαρίου 2002, 27 Σεπτεμβρίου 2002
 στο μέτρο που με την απόφαση αυτή παρέχεται στον
 προσφεύγοντα χρηματική ικανοποίηση 1 000 ευρώ λόγω (Υπόθεση Τ-295/02)
 της ηθικής βλάβης και της ζημίας που προκάλεσε στη
 σταδιοδρομία του η απόφαση της 17ης Οκτωβρίου 2001 (2002/C 289/65)
 για προαγωγή αυτού στον βαθμό Α5/3+1 την 1η Απριλίου
 2000 και όχι στον βαθμό Α5/2+6 την 1η Απριλίου 1998· (Γλώσσα διαδικασίας: η ολλανδική)
 — να υποχρεώσει την Επιτροπή να καταβάλει στον
 προσφεύγοντα, προς αποκατάσταση της υλικής ζημίας που Η εταιρία Koninklijke BAM NBM N.V., με έδρα τη Χάγη (Κάτω
 υπέστη λόγω των προσβαλλομένων αποφάσεων, ποσό Χώρες), εκπροσωπούμενη από τους δικηγόρους Ε. H. Pijnacker


text:
 Tähtis õiguslik teade
 |
 52006PC0225
 Ettepanek: Nõukogu otsus vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal /* KOM/2006/0225 lõplik - CNS 2006/0077 */
 [pic] | EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON |Brüssel 16.5.2006KOM(2006) 225 lõplik2006/0077 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastal(komisjoni esitatud)SELETUSKIRIKomisjoni ettepanek nõukogu otsuse kohta vastavalt artikli 122 lõikele 23. mail 1998. aastal otsustas nõukogu, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Portugal, Austria ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks 1. jaanuaril 1999. aastal. Taani ja Ühendkuningriik kasutasid oma loobumisklauslit, mistõttu nõukogu nende kohta hinnangut ei andnud. Kreekat ja Rootsit vaatles nõukogu kui liikmesriike, kelle suhtes on kehtestatud erand. 19. juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka oli täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 2001. aasta 1. jaanuarist. 1. mail 2004. aastal ühinesid Euroopa Liiduga Tšehhi Vabariik, Eesti, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia. Ühinemisakti artikli 4 kohaselt on nende puhul tegemist liikmesriikidega, kelle suhtes on kehtestatud erand.Artikli 122 lõige 2 sätestab erandite tühistamise menetluse. Selline menetlus tuleb algatada vähemalt kord kahe aasta jooksul või kui seda taotleb liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud erand. Vastavalt artikli 121 lõikes 1 sätestatud menetlusele peavad komisjon ja Euroopa Keskpank andma nõukogule aru sellest, kuidas edeneb liikmesriikidel, kelle suhtes on kehtestatud erand, majandus- ja rahaliidu saavutamisega seotud kohustuste täitmine. Oma ja Euroopa Keskpanga (EKP) aruannete põhjal võib komisjon esitada nõukogule otsuseettepaneku tühistada liikmesriikide, kes on täitnud vajalikud tingimused, suhtes kehtestatud erand.Kuna viimased aruanded ühisraha kasutuselevõtuks vajalike tingimuste täitmise kohta esitati 2004. aasta oktoobris, tuleb 2006. aastal uuesti analüüsida liikmesriikide olukorda, kelle suhtes on kehtestatud erand. 2006. aasta alguses leppisid komisjon ja EKP kokku, et 2006. aasta oktoobris koostatakse üldine aruanne, milles hinnatakse, kuidas edeneb kõigi selliste liikmesriikide lähenemine, kelle suhtes on kehtestatud erand. 2. märtsil esitas Sloveenia taotluse, et tema lähenemist hinnataks varem, et tal oleks piisavalt aega teha lõplikud ettevalmistused euro kasutuselevõtuks 1. jaanuarist 2007, kui tema suhtes kehtestatud erand tühistatakse. Vastuseks sellele taotlusele koostasid komisjon ja EKP Sloveenia lähenemisaruande.Kolleegium kinnitas komisjoni aruande Sloveenia lähenemise kohta 16. mail 2006. aastal. EKP võttis vastu aruande 15. mail. Kõnealustes aruannetes vaadeldakse iga liikmesriigi õigusaktide, sealhulgas tema keskpanga põhikirja kooskõla asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning Euroopa Keskpankade Süsteemi (EKPS) põhikirjaga. Aruannetes vaadeldakse ka püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme saavutamist selle alusel, kuidas liikmesriik on täitnud lähenemiskriteeriume, ning võetakse arvesse mitmeid teisi, artikli 121 lõike 1 viimases lõigus nimetatud tegureid.Komisjon järeldab oma lähenemisaruandes, et püsiva vastastikuse lähenemise kõrge tase on Sloveenias saavutatud.Oma ja EKP aruande põhjal on komisjon vastu võtnud juurdelisatud ettepaneku nõukogu otsuse kohta, millega tühistatakse Sloveenia suhtes kehtestatud erand alates 1. jaanuarist 2007.2006/0077 (CNS)Ettepanek:NÕUKOGU OTSUSvastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 122 lõikele 2 ühisraha kasutuselevõtu kohta Sloveenias 1. jaanuaril 2007. aastalEUROOPA LIIDU NÕUKOGU,võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 122 lõiget 2,võttes arvesse komisjoni ettepanekutvõttes arvesse komisjoni aruannet[1],võttes arvesse Euroopa Keskpanga aruannet[2],võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,võttes arvesse arutelu riigipeade ja valitsusjuhtide tasandil kokkutulnud nõukogusning arvestades järgmist:1. Majandus- ja rahaliidu kolmas etapp algas 1. jaanuaril 1999. aastal. Nõukogu kohtumisel, mis toimus Brüsselis 3. mail 1998. aastal ja millest võtsid osa riigipead või valitsusjuhid, otsustati, et Belgia, Saksamaa, Hispaania, Prantsusmaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburg, Madalmaad, Austria, Portugal ja Soome olid täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 1999[3].2. 19. juunil 2000. aastal otsustas nõukogu, et Kreeka oli täitnud vajalikud tingimused ühisraha kasutuselevõtuks alates 1. jaanuarist 2001[4].3. Vastavalt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigile erisätteid kehtestava asutamislepingule lisatud protokolli lõikele 1 teavitas Ühendkuningriik nõukogu, et ta ei kavatse 1. jaanuaril 1999. aastal üle minna majandus- ja rahaliidu kolmandasse etappi. Seda teadet ei ole muudetud. Vastavalt Taanile erisätteid kehtestava asutamislepingule lisatud protokolli lõikele 1 ning Edinburghis 1992. aasta detsembris riigipeade või valitsusjuhtide poolt vastu võetud otsusele teavitas Taani nõukogu, et ta ei osale majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis. Taani ei ole taotlenud asutamislepingu artikli 122 lõikes 2 nimetatud menetluse algatamist.4. Otsusega 1998/317/EÜ kehtestati Rootsi suhtes asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand. Vastavalt ühinemisakti[5] artiklile 4 on Tšehhi Vabariigi, Eesti, Küprose, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Sloveenia ja Slovakkia suhtes kehtestatud asutamislepingu artiklis 122 kirjeldatud erand.5. Euroopa Keskpank (EKP) asutati 1. juulil 1998. aastal. Euroopa rahasüsteem asendati vahetuskursimehhanismiga, mille käivitamises lepiti kokku Euroopa Ülemkogu 16. juuni 1997. aasta resolutsiooniga vahetuskursimehhanismi loomise kohta majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis[6]. Vahetuskursimehhanismi menetlus majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis (ERM II) kehtestati EKP ja eurotsoonist väljajäävate liikmesriikide keskpankade 1. septembri 1998. aasta kokkuleppega, millega kehtestati vahetuskursimehhanismi kasutamise kord majandus- ja rahaliidu kolmandas etapis[7].6. Asutamislepingu artikli 122 lõikega 2 kehtestatakse asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi tühistamise kord. Selle artikli kohaselt annavad komisjon ja EKP vähemalt kord kahe aasta jooksul või kui seda taotleb liikmesriik, kelle suhtes on kehtestatud erand, nõukogule aru asutamislepingu artikli 121 lõikes 1 sätestatud korras. 2. märtsil 2006. aastal esitas Sloveenia ametliku taotluse vastastikuse lähenemise hindamiseks.7. Liikmesriikide õigusaktidesse, sealhulgas keskpanga põhikirja tehakse vajalikud muudatused, et tagada nende kooskõla asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga. Komisjoni ja EKP aruannetes antakse üksikasjalik hinnang Sloveenia õigusaktide kooskõlale asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga.8. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 1 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 esimeses taandes viidatud hindade stabiilsuse kriteerium, et liikmesriigis on stabiilsed hinnad ja keskmine inflatsioonimäär ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa rohkem kui poolteise protsendipunkti võrra kolme kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmist mõõdetakse nõukogu määruses (EÜ) nr 2494/95[8] defineeritud tarbijahindade harmoneeritud indeksi põhjal. Hindade stabiilsuse kriteeriumi täitmise hindamiseks mõõdetakse liikmesriigis toimunud inflatsiooni muutust protsentides, võrreldes viimase kaheteistkümne kuu näitajate aritmeetilist keskmist eelnenud kaheteistkümne kuu näitajate aritmeetilise keskmisega. 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastasel ajavahemikul olid hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud kolm liikmesriiki Rootsi, Soome ja Poola, kus inflatsioonimäär oli vastavalt 0,9%, 1,0% ja 1,5%. Komisjoni ja EKP aruannetes vaadeldi kontrollväärtust, mille arvutamiseks liideti hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide inflatsioonimäärade kaalumata aritmeetilisele keskmisele 1,5 protsendipunkti. Selle põhjal oli 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 2,6%.9. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 2 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 teises taandes viidatud riigi rahanduse stabiilsuse kriteerium seda, et kontrollimise ajal ei kehti liikmesriigi suhtes asutamislepingu artikli 104 lõikes 6 nimetatud nõukogu otsus ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta.10. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 3 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 kolmandas taandes viidatud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis osalemise kriteerium seda, et liikmesriik on järginud Euroopa rahasüsteemi vahetuskursimehhanismis ettenähtud normaalseid kõikumispiire ilma tõsiste pingeteta vähemalt kahe aasta jooksul enne kontrollimist. Eelkõige ei tohi liikmesriik olla sama aja jooksul omal algatusel devalveerinud oma raha kahepoolset keskmist kurssi ühegi teise liikmesriigi raha suhtes. Alates 1. jaanuarist 1999. aastast toimib Euroopa II vahetuskursimehhanism (ERM II) raamistikuna vahetuskursi kriteeriumi täitmise hindamisel. Selle kriteeriumi täitmise hindamisel kontrollisid komisjon ja EKP oma aruannetes 2006. aasta aprillis lõppevat kaheaastast ajavahemikku.11. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 4 tähendab asutamislepingu artikli 121 lõike 1 neljandas taandes viidatud intressimäärade lähenemise kriteerium seda, et ühe aasta jooksul enne kontrollimist ei ületa keskmine nominaalne pikaajaline intressimäär liikmesriigis rohkem kui kahe protsendipunkti võrra kolme hindade stabiilsuse osas kõige paremaid tulemusi saavutanud liikmesriigi määra. Intressimäärade lähenemise kriteeriumi puhul kasutati kümneaastase tähtajaga riigivõlakirjade võrreldavaid intressimäärasid. Intressimäära kriteeriumi täitmise hindamisel võtsid komisjon ja EKP oma aruannetes arvesse kontrollväärtust, mille arvutamiseks liidetakse hindade stabiilsuse osas parimaid tulemusi saavutanud liikmesriikide nominaalsete pikaajaliste intressimäärade aritmeetilisele keskmisele kaks protsendipunkti. Selle põhjal oli 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku kontrollväärtus 5,9%.12. Vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklis 121 nimetatud lähenemiskriteeriume käsitleva protokolli artiklile 5 esitab lähenemiskriteeriumide täitmise hindamisel kasutatavad andmed komisjon. Komisjon esitas käesoleva ettepaneku koostamiseks vajalikud andmed. Komisjon esitas eelarvet käsitlevad andmed pärast seda, kui liikmesriigid olid 1. aprilliks 2006. aastaks andnud aru vastavalt nõukogu 22. novembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 3605/93 Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlust käsitleva protokolli kohaldamise kohta[9].13. Komisjoni ja EKP koostatud aruannete põhjal, milles hinnatakse, kuidas Sloveenia on täitnud majandus- ja rahaliidu saavutamist käsitlevaid kohustusi, teeb komisjon järgmised järeldused:Sloveenia õigusaktid, sealhulgas keskpanga põhikiri, on kooskõlas asutamislepingu artiklite 108 ja 109 ning EKPSi põhikirjaga.Selle kohta, kuidas Sloveenia on täitnud asutamislepingu artikli 122 lõike 1 neljas taandes nimetatud lähenemiskriteeriume, on tuvastatud järgmist:- 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli keskmine inflatsioonimäär Sloveenias 2,3%; see on allpool kontrollväärtust ja jääb selliseks ka lähikuudel;- Sloveenia kohta ei ole nõukogu otsust ülemäärase eelarvepuudujäägi olemasolu kohta;- Sloveenia on olnud ERM II liige alates 28. juunist 2004; kaheaastase ajavahemiku jooksul, mis lõppes 2006. aasta aprillis, ei ole Sloveenia tolaril (SIT) olnud tõsiseid pingeid ning Sloveenia ei ole omal algatusel devalveerinud tolari kahepoolset keskmist kurssi euro suhtes;- 2006. aasta märtsis lõppenud üheaastase ajavahemiku jooksul oli pikaajaline intressimäär Sloveenias keskmiselt 3,8%, mis on allpool kontrollväärtust.Sloveenia on eelnimetatud kriteeriumide alusel saavutanud püsiva vastastikuse lähenemise kõrge taseme.Seega on Sloveenia täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused.14. Nõukogu otsustab komisjoni ettepaneku alusel kvalifitseeritud häälteenamusega, millised liikmesriikidest, kelle suhtes on kehtestatud erand, on täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused, ja tühistab asjaomaste liikmesriikide suhtes kehtestatud erandi,ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:Artikkel 1Sloveenia on täitnud ühisraha kasutuselevõtuks vajalikud tingimused. Ühinemisakti artiklis 4 nimetatud erand Sloveenia suhtes tühistatakse alates 1. jaanuarist 2007.Artikkel 2Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.Artikkel 3Otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.[koht],Nõukogu nimeleesistuja[pic][pic][pic] [1] KOM(2006) 224, vastu võetud 16. mail 2006.[2] Vastu võetud 15. mail 2006.[3] Nõukogu 3. mai 1998. aasta otsus 1998/317/EÜ (EÜT L 139, 11.5.1998, lk 30).[4] Nõukogu 19. juuni 2000. aasta otsus 2000/427/EÜ (EÜT L 167, 7.7.2000, lk 19).[5] ELT L 236, 23.9.2003, lk 33.[6] EÜT C 236, 2.8.1997, lk 5.[7] EÜT C 345, 13.11.1998, lk 6, muudetud 14. septembri 2000. aasta lepinguga (EÜT C 362, 16.12.2000, lk 11).[8] Nõukogu määrus (EÜ) nr 2494/95, 23. oktoober 1995, tarbijahindade harmoneeritud indeksite kohta (EÜT L 257, 27.10.1995, lk 1), muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).[9] EÜT L 332, 31.12.1993, lk 7. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 2103/2005 (ELT L 337, 22.12.2005, lk 1).


text:
Število zadetkov: 255cT1vZGdvdm9ybm9zdCUyMHN0YXIlQzUlQTFldiUyMHphJTIwb3Ryb2thJmRhdGFiYXNlJTVCU09WUyU1RD1TT1ZTJmRhdGFiYXNlJTVCSUVTUCU1RD1JRVNQJmRhdGFiYXNlJTVCU0VVJTVEPVNFVSZkYXRhYmFzZSU1QlNPU0MlNUQ9U09TQyZkYXRhYmFzZSU1QlNPUE0lNUQ9U09QTSZfc3VibWl0PWklQzUlQTElQzQlOERpJnJvd3NQZXJQYWdlPTIw
 VSL Sklep I Cp 277/2018 06.06.2018 Odgovornost staršev za ravnanje otroka od dopolnjenega 7. leta starosti do polnoletnosti je krivdna (četrti odstavek 142. člena OZ). Trditveno breme glede opustitev staršev je na tožeči stranki, ker pa se krivda staršev domneva, je na njih dokazno breme, da ni bilo opustitve dolžnega ravnanja. Starši ne odgovarjajo namesto odškodninsko odgovornega otroka, temveč njihova odgovornost temelji na lastnih opustitvah. Ker iz v tožbi navedenih dejstev ne izhaja krivdno ravnanje tretjega toženca, predpostavke za izdajo zamudne sodbe iz 3. točke prvega odstavka 318. člena ZPP ni. zamudna sodba - delna zamudna sodba - prava zamudna sodba - pogoji za izdajo zamudne sodbe - odpravljiva nesklepčnost tožbe - kontumacijski postopek - odgovornost staršev - odgovornost staršev za otroka, starejšega od sedem let - krivdna odgovornost staršev
 Sodba in sklep II Ips 201/2004 16.06.2005 Stranka, ki je šele po prvem naroku za glavno obravnavo navajala določene trditve, ne more za nazaj (npr. šele v pravnem sredstvu)
 opravičevati, da teh dejstev ni mogla navesti že prej. Na njej je breme, da hkrati (ob navedbi dejstev) izkaže, da tega brez svoje krivde ni mogla storiti pravočasno. Nujni del tega bremena je (vsaj) pojasnilo, kaj je razlog za nepravočasno navajanje. trditveno breme - prepozno navajanje dejstev - razlogi za revizijo - zmotna ali nepopolna ugotovitev dejanskega stanja - dovoljenost revizije zoper sklep o stroških - zavrženje revizije - krivdna odgovornost - dolžno nadzorstvo - pravno mnenje - odgovornost iz pravičnosti - povrnitev negmotne škode - višina denarne odškodnine - odgovornost za ravnanje drugega - odgovornost staršev za otroka, starejšega od sedem let - načelo individualizacije višine odškodnine
 VSL sklep II Cp 1464/2002 20.11.2002 Če za škodo poleg otroka (mladoletnik z dopolnjenimi štirinajstimi leti) odgovarjajo tudi starši, sme tožeča stranka zahtevati odškodnino od kogarkoli izmed njih hoče
 odgovornost - odgovornost staršev - subrogacija - pasivna legitimacija
 Sodba in sklep II Ips 775/2009 18.07.2013 Revizijske trditve o relevantnih okoliščinah škodnega dogodka predstavljajo nasprotovanje dokazni oceni sodišča, kar predstavlja očitek zmotne (nepopolne) ugotovitve dejanskega stanja. dovoljenost revizije - razlogi za revizijo - izpodbijanje dejanskega stanja v reviziji - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije - povrnitev nepremoženjske škode - odgovornost - ugriz psa - višina odškodnine
 VSL sodba I Cp 348/2014 19.06.2014 Za neplačane stroške oskrbnine vrtca ni podana solidarna odgovornost staršev, če je otrok dodeljen v vzgojo in varstvo enemu od staršev, drugemu pa je naloženo plačilo preživnine. plačilo oskrbnine vrtca - solidarna odgovornost staršev - razvezani starši
 Sodba in sklep II Ips 271/2007 18.02.2010 V razmerju do oškodovanca starši poškodovalca niso dolžni dokazati, da nadzorstvo šole ni bilo ustrezno. Takšno dokazno breme bi starši nosili le za otroka do dopolnjenega 7 leta, glede katerega je odgovornost staršev objektivna. odgovornost staršev za ravnanje mladoletnika - nadzorstvo šolo - ustreznost vzgoje mladoletnika - dokazno breme - dovoljenost revizije - vrednost spornega predmeta - zavrženje revizije
 VSL sodba in sklep I Cp 1798/2004 06.04.2005 Odgovornost staršev za nenadzorvanje otroka, ki je v duševnem razvoju
 na starosti 5 let, ni mogoče naprtiti otroku. Pri presoji zahtevka iz
 naslova strahu, ni mogoče zatrjevane deljene vzročnosti po teoriji
 adekvatne vzročnosti upoštevati kot odgovornost otroka, ampak kot
 ugovor deljene vzročne zveze.
 mladoletnik - vzročna zveza
 Sodba II Ips 498/2002 18.09.2003 Zaradi kompleksnosti vzgojnega procesa je treba za oceno o vzgojni zanemarjenosti otroka celovito presojati njegovo ravnanje in obnašanje, pa tudi ravnanje in skrb njegovih staršev.
 VSL sodba I Cp 3003/2013 15.01.2014 Odgovornost staršev temelji na njihovih opustitvah, vsebina krivdne odgovornosti je v zanemarjanju vzgoje, krivda pa je podana tudi takrat, ko skrb staršev ni prilagojena in naravnana na usmerjenje ravnanja njihovega mladoletnega otroka v situacijah, ki bi jih starši morali in mogli pričakovati. odgovornost staršev za škodo - mladoletni otrok - krivdna odgovornost - bolezen starša
 VSM Sodba III Cp 812/2019 07.10.2019 Sodišče je v obravnavanem postopku za predodelitev otroka ponovno ugotavljalo, na strani katerega od staršev so boljše možnosti za vzgojo in varstvo otroka in zaključilo, da ml. hčerka pri nobenem od staršev ni kakorkoli ogrožena, ugotavljalo je sposobnosti obeh za vzgojo otroka ter izpostavilo dejstva, na podlagi katerih je zaključilo, da mati zagotavlja boljše možnosti za vzgojo in varstvo mladoletne hčerke ter, da je v korist ml. otroka tudi kontinuiran in stabilen sistem varstva in vzgoje. varstvo in vzgoja mladoletnega otroka - ponovno odločanje o zadevi - predodelitev otroka v varstvo in vzgojo - največja otrokova korist - izvedensko mnenje - poročilo centra za socialno delo - presoja primernosti staršev za dodelitev otroka
 VSL sklep IV Cp 527/2015 18.03.2015 Če starša ne živita skupaj in nimata oba varstvo in vzgoje otroka oziroma otrok živi samo pri enem od staršev, izvršuje roditeljsko pravico tisti od staršev, ki ima otroka v varstvu in vzgoji, razen če ne gre za vprašanja, ki bistveno vplivajo na otrokov razvoj. V slednjem primeru o takšnih vprašanjih sporazumno soodločata. izvrševanje roditeljske pravice - stroški postopka
 VSL sodba I Cp 1649/98 19.01.2000 Obveznost staršev preživljati svoje otroke je solidarna, tako je solidarna tudi obveznost staršev, da povrnejo potrebne izdatke tistemu, ki je dejansko skrbel za otroke.
 verzija - preživnina za otroka - solidarna odgovornost - sprememba tožbe
 VSC sodba Cp 364/2007 03.10.2007 Krivdna odgovornost staršev za škodo, ki jo povzroči mladoletnik, je podana tudi ko starši kljub sicer dobri splošni vzgoji, ne usmerjajo in ne kontrolirajo otroka v situacijah, ki bi jih morali ali mogli pričakovati in te situacije lahko pripeljejo do škode, npr. vztrajna in drastična kršitev prepovedi uporabe motorja izven dovoljenega območja.
 odgovornost staršev - mladoletni otroci
 Sodba II Ips 155/2000 20.09.2000 Vrnitev otroka na prehod za pešce, potem ko je že prečkal cesto, ni običajna prometna situacija. Zato ni krivde odškodninske odgovornosti staršev mladoletnega mopedista, ki na (prav) tako prometno situacijo sina niso opozarjali.
 povzročitev škode - odgovornost staršev - odgovornost drugih za mladoletnika - krivdna odgovornost z obrnjenim dokaznim bremenom - vožnja kolesa z motorjem
 VSL Sklep IV Cp 1259/2017 15.06.2017 Sodišče izda novo odločbo o stikih, če to zahtevajo spremenjene razmere in koristi otroka.
 Osnovna usmeritev družinskega prava je, da je treba upoštevati in zagotavljati korist otroka v vseh razmerjih in situacijah, v katerih je otrok udeležen ali prizadet. Korist otroka je zato glavno načelo tudi pri odločanju sodišča o otrokovih stikih s starši. Res je pravica do stikov tako pravica staršev kot pravica otroka, vendar pa je otrok osrednja osebnost te pravice. Upoštevaje otrokovo korist sta zato oba starša zavezana k obojestranskemu lojalnemu obnašanju pri uresničevanju pravice do stikov. Tisti od staršev, pri katerem je otrok v varstvu in vzgoji, mora opustiti vse, kar drugemu od staršev otežuje stike. Pri tem je dolžan tudi aktivno ravnati in pri otroku vzpostaviti... odločba o stikih - spremenjene okoliščine - pravica do stikov - otrokova korist
 VSM sodba I Cp 1075/2015 21.12.2015 Le v primeru objektivne nemožnosti preživljanja otrok, ki so se rodili proti volji staršev zaradi zdravniške napake (neuspeli splav), je oškodovalec (toženec) dolžan povrniti oziroma v bodoče plačati stroške, ki so jih roditelji imeli oziroma bodo imeli za preživljanje otroka. odškodninska odgovornost - zdravniška napaka - neuspeli splav - dolžnost preživljanja otroka - povrnitev nepremoženjske škode - povrnitev premoženjske škode - mesečna renta - obravnava pred sodiščem druge stopnje
 VSL sklep IV Cp 443/2015 18.03.2015 Sodišče mora prepovedati stike kadar ugotovi, da eden od staršev otroka s stiki neposredno ogroža. Prepoved bo na mestu (le), če sodišče ugotovi, da stiki predstavljajo tako psihično ali fizično obremenitev, da je zaradi varstva koristi otroka treba osebne stike (ali stike nasploh - tudi pisne, telefonske), v celoti prepovedati. Sodišče lahko stike z otrokom omeji tudi, kadar pomenijo psihično obremenitev za otroka. Poseg v pravice staršev mora biti sorazmeren z ogroženostjo otroka, sorazmernost pa je potrebno utemeljiti v obrazložitvi glede odločitve o izbiri ukrepa. spori iz razmerij med starši in otroki - stiki - korist otroka - ukinitev stikov
 VSL sodba II Cp 1998/2000 09.05.2001 1.Glede razveze je po določbi 65. člena ZZZDR odločilno le vprašanje, ali je zakonska zveza tako globoko in trajno omajana, da je ni več mogoče rešiti (tj. da je nevzdržna). V takšnem primeru sodišče zakonsko zvezo razveže ne glede na odgovornost za nevzdržnost in ne glede na to ali je zakonska zveza navzdržna le za enega od obeh zakoncev. 2.Preživnina za otroke se v zakonskih sporih praviloma določa od dneva vložitve tožbe. 3.Odmera preživnine za sedemletnega otroka: -možnosti staršev: mati - 79.000,00 SIT; oče - 83.000,00 SIT, -potrebe otroka: 45.000,00 SIT; otroški dodatek: 7.000,00 SIT, -preživnina: 20.000,00 SIT.
 razveza zakonske zveze - višina preživnine - določitev preživnine za otroka
 VSC sklep Cp 571/99 06.10.1999 Ravnanje staršev je malomarno, kadar ne dosega skrbnosti povprečnih staršev v danih okoliščinah. Vprašanje je, ali bi starša lahko predvidela, da se bo njun sin medtem ko sta ga pustila samega na dvorišču, vozil s tujim kolesom in povzročil škodo.
 odgovornost za drugega - odgovornost staršev - odgovornost za mladoletnika
 Sodba II Ips 141/2006 11.05.2006 Šlo je za enkraten dogodek, ki je sicer prerasel običajno otroško igro pri kepanju (tožnik je dobil dve buški na glavi, modrico na korenu nosu in modrice po obeh kolenih, doživel pa je tudi stres), kakšno drugo nasilno ravnanje toženčevega sina ob drugih dogodkih pa ni bilo ugotovljeno. Ugotovljeno ni bilo niti kako drugo neprimerno obnašanje, ki bi lahko opozorilo toženca, tudi opozoril drugih staršev ali same šole ni bilo. Nasprotno, dejanske ugotovitve o otrokovem obnašanju so take, da njegovih staršev niso zavezovale k posebnemu in drugačnemu ukrepanju.


text:
A Universidade de Lund (; ouça a pronúncia) ou Lunda () é uma universidade pública sueca com sede em Lund, e instalações em Helsingborg e Malmo. É frequentada por cerca de alunos, e conta com professores, investigadores, doutorandos e funcionários. Foi fundada em 1666, sendo a segunda mais antiga universidade sueca (após a Universidade de Uppsala). Hoje em dia (2020), é uma das mais prestigiadas universidades da Europa e está, de acordo com diversos rankings, entre as 101-150 melhores universidades do mundo.
 História
 A Universidade foi criada em 1666 como parte do processo de suequização das antigas províncias dinamarquesas da Escânia, Halland e Blekinge, recentemente conquistadas pela Suécia. Abriu as suas portas em 1668, com a missão de formar funcionários suecos de confiança.
 Biblioteca
 A Biblioteca da Universidade de Lund foi fundada juntamente com a universidade, em 1668, sendo uma das maiores e mais antigas bibliotecas da Suécia. Desde 1698, ela recebe cópias de depósito legal de tudo que é publicado no país. Atualmente, seis bibliotecas suecas recebem depósito legal, mas apenas a de Lund e a Biblioteca Real em Estocolmo são obrigadas a manter tudo para a posteridade.
 As publicações suecas representam metade das obras do local, as quais somam mais 170 mil metros de estantes. A biblioteca empresta cerca de 620 mil livros por ano, sua equipe de funcionários é de 200 trabalhadores integrais, e suas 33 filiais abrigam 2.600 mesas de leitura.
 O atual prédio principal, em Helgonabacken, foi inaugurado em 1907. Antes dele, o posto era ocupado pelo prédio Liberiet, situado às proximidades da catedral da cidade. O Liberiet foi construído como uma biblioteca no século XV, mas atualmente funciona como uma cafeteria.
 Estudantes e professores notáveis
 Annie Lööf (Política)
 Antje Jackelén (Arcebispa)
 Arvid Carlsson (Prémio Nobel)
 Baltzar von Platen (Construtor)
 Bengt Samuelsson (Prémio Nobel)
 Bertil Ohlin (Prémio Nobel)
 Ernst Wigforss (Político)
 Esaias Tegnér (Escritor)
 Fritiof Nilsson Piraten (Escritor)
 Hans Alfredson (Ator)
 Ingvar Carlsson (Político)
 K.G. Hammar (Arcebispo)
 Knut Wicksell (Industrialista)
 Leif Silbersky (Advogado)
 Manne Siegbahn (Prémio Nobel)
 Pehr G. Gyllenhammar (Industrialista)
 Sune Bergström (Prémio Nobel)
 Tage Erlander (Político)
 Bibliografia
 Ligações externas
 Página oficial da Universidade de Lund
 Página oficial do Instituto de Tecnologia de Lund
 Página oficial da Escola Superior de Economia e Gestão de Lund
 Universidade de Lund


text:
 |
 52012PC0406
 Návrh ROZHODNUTÍ RADY určené Španělsku a týkající se konkrétních opatření pro posílení finanční stability /* COM/2012/0406 final - 2012/0198 (NLE) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Španělsko se v nedávné době na
 finančních trzích dostalo pod narůstající tlak. Tržní nejistota se
 týká především situace v bankovním sektoru, jenž byl
 nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v odvětví
 nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která následovala.
 V důsledku toho se v několika španělských bankách
 nahromadily velké zásoby problematických aktiv, které budí obavy o
 životaschopnost některých těchto bank.
 Dne 9. června byla Euroskupina
 informována o záměru španělských orgánů požádat o finanční
 pomoc na rekapitalizaci bankovního sektoru ve Španělsku. Euroskupina
 prohlásila, že je ochotna na tuto žádost odpovědět kladně a že
 je odhodlána poskytnout Španělsku finanční pomoc zahrnující
 odhadované kapitálové požadavky spolu s dodatečnou rezervou, jejichž výše
 se celkem odhaduje na 100 miliard EUR.
 Dne 25. června 2012 požádala
 španělská vláda o vnější finanční pomoc v souvislosti
 s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací španělského
 bankovního sektoru. Formální žádost byla podána poté, co byly dne 21.
 června 2012 zveřejněny výsledky první etapy nezávislého
 posouzení rozvah bank. O pomoc se žádá na základě podmínek finanční
 pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského nástroje
 finanční stability (EFSF).
 V návaznosti na tuto žádost Evropská
 komise ve spojení s ECB, Evropským orgánem pro bankovnictví (EBA) a MMF
 provedla nezávislé posouzení způsobilosti žádosti Španělska o
 uvedenou pomoc. Toto posouzení dospělo k závěru, že Španělsko
 podmínky způsobilosti splňuje.
 Na summitu eurozóny dne 29. června 2012
 představitelé států a vlád upřesnili, že pomoc následně
 převezme Evropský mechanismus stability (ESM), až bude zahájen plný provoz
 této instituce, a to aniž by získal přednostní status. Až bude zřízen
 jednotný mechanismus dohledu nad bankami v eurozóně za účasti
 ECB, mohl by mít ESM možnost rekapitalizovat banky přímo pomocí nového
 nástroje.
 2012/0198 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 určené Španělsku a týkající se
 konkrétních opatření pro posílení finanční stability
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 136 odst. 1 písm. a) v souladu s postupem
 podle čl. 126 odst. 6 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1) Ustanovení čl. 136 odst.
 1 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie umožňuje, aby byla
 přijata opatření týkající se členských států, jejichž
 měnou je euro, k posílení koordinace jejich rozpočtové kázně a
 dohledu nad ní.
 (2) Bohatá nabídka levného
 externího financování v prvním desetiletí 21. století byla ve
 Španělsku hybnou silou rozmachu domácí poptávky a aktiv založeného na
 úvěrech, který se soustředil zejména na nemovitosti. Španělský
 bankovní sektor byl nepříznivě zasažen splasknutím bubliny v
 odvětví nemovitostí a stavebnictví a hospodářskou recesí, která
 následovala. V důsledku toho španělské banky s výjimkou
 několika velkých a mezinárodně diverzifikovaných úvěrových
 institucí do značné míry přišly o přístup k velkoobchodním
 trhům financování za přijatelných podmínek, a staly se tak vysoce
 závislými na refinancování ze strany Eurosystému. V důsledku
 dopadů, jaké mělo snížení ratingu na dostupnost zajištění, se
 kromě toho značně snížila jejich úvěruschopnost.
 (3) Výrazný pokles ekonomiky,
 k němuž došlo v posledních letech a který má velmi negativní
 vliv na zaměstnanost a nezaměstnanost, podstatně zhoršil
 rozpočtovou situaci Španělska. Podle aktualizace prognózy útvarů
 Komise z jara roku 2012 je schodek veřejných financí v roce 2012
 odhadován na 6,3 % HDP, přičemž program stability na rok 2012 a návrh
 zákona o rozpočtu na rok 2012 očekávaly schodek ve výši 5,3 % HDP.
 Hrubý veřejný dluh vzrostl v roce 2011 na 68,5 % HDP a podle aktualizace
 prognózy útvarů Komise z jara roku 2012 se očekává, že se v roce
 2012 zvýší na 80,9 % HDP a v roce 2013 na 86,8 %, za předpokladu
 nezměněné politiky, a ve všech letech tak překročí
 referenční hodnotu stanovenou ve Smlouvě. Rizika spojená s
 makroekonomickým scénářem a rozpočtovými cíli, jakož i s dalšími
 záchrannými finančními opatřeními mohou přispět
 k dalšímu nárůstu veřejného dluhu. Vzhledem k tomuto vývoji
 Rada dne 10. července 2012 vydala Španělsku podle čl. 126
 odst. 7 Smlouvy o fungování Evropské unie doporučení, aby do roku 2014
 odstranilo nadměrný schodek.
 (4) Španělské orgány
 přijaly k řešení problémů v bankovním sektoru
 řadu důležitých opatření. Patří mezi ně
 vyčištění rozvah bank, zvýšení minimálních kapitálových
 požadavků, restrukturalizace odvětví spořitelen a výrazné
 zvýšení požadavků na vytváření opravných položek k úvěrům
 souvisejícím s výstavbou nemovitostí a zabavenými zastavenými aktivy.
 Uvedená opatření však nepostačují ke zmírnění tržního tlaku.
 (5) V únoru 2011
 španělské orgány zvýšily minimální poměr kapitálu („capital
 principal“) na 8 % rizikově vážených aktiv bank a stanovily bankám
 lhůtu do září 2011, aby tomuto novému předpisu vyhověly.
 Pro banky, které jsou více závislé na velkoobchodním financování a pro které je
 typický omezený přístup na trh, byl minimální poměr kapitálu zvýšen
 na 10 %. V únoru a květnu 2012 nové právní předpisy
 nařídily bankám, aby si vytvářely vyšší opravné položky a kapitálové
 rezervy vůči možným ztrátám ze splácených i nesplácených
 úvěrů pocházejících z aktiv v odvětví nemovitostí a stavebnictví
 vytvořených v minulosti. Celkový očekávaný objem těchto
 nových požadavků na opravné položky činí přibližně 84
 miliard EUR.
 (6) K dubnu 2012 dosahoval
 celkový hrubý finanční příspěvek španělského státu (bez
 záruk na vydání dluhopisů) přibližně 34 miliard EUR (3,2 % HDP).
 Kapitálová podpora byla poskytnuta prostřednictvím Fondu pro řádnou
 restrukturalizaci bank (FROB) s kapitálem ve výši 15 miliard EUR,
 z toho 9 miliard EUR již bylo splaceno. Stát rovněž poskytl záruky za přednostní dluhopisy vydané
 bankami ve výši okolo 86 miliard EUR (z této celkové částky jsou
 dosud nevyužité záruky ve výši asi 58 miliard EUR). Přestože měl
 FROB k dubnu 2012 dosud zbývající kapacitu pro financování ve výši asi 27
 miliard EUR, dostupná podpora domácího veřejného sektoru nebude
 postačovat k tomu, aby poskytla dostatečně velkou podporu
 pro požadované systémové vyčištění bankovního sektoru.
 (7) Obavy ohledně
 potřeby další rekapitalizace bankovního sektoru přispěly ke
 zvyšujícímu se tržnímu tlaku na španělské vládní dluhopisy. Na
 přelomu června a července 2012 výnosy státních dluhopisů
 značně překročily 500 bazických bodů, a zvýšily tak
 náklady na financování španělského státu. Kvůli rostoucí úrokové
 zátěži je úkol konsolidace veřejných financí ve Španělsku a
 nápravy nadměrného schodku ještě obtížnější. Komplexní
 restrukturalizace a rekapitalizace bankovního sektoru je proto významnou
 součástí zmenšování tlaku na veřejné finance.
 (8) Dne 25. června 2012
 španělské orgány oficiálně požádaly o finanční pomoc
 v souvislosti s probíhající restrukturalizací a rekapitalizací
 španělského bankovního sektoru. O pomoc se žádá na základě podmínek
 finanční pomoci pro rekapitalizaci finančních institucí Evropského
 nástroje finanční stability (EFSF). Poskytovaná pomoc je podmíněna
 specifickými závazky finančního sektoru. Tyto závazky by měly být plně
 v souladu s koordinačními opatřeními přijatými
 v rámci Smluv EU, zejména s opatřeními stanovenými tímto
 rozhodnutím.
 (9) Zvýšení dlouhodobé odolnosti
 španělského bankovního sektoru má zásadní význam pro zachování
 finanční stability ve Španělsku a zamezení rozšíření
 finančních obtíží na ostatní ekonomiky eurozóny, a tedy pro zabránění
 nepříznivým důsledkům pro řádné fungování ekonomiky a
 hospodářské a měnové unie. Opatření dosud přijatá
 k řešení těchto problémů nejsou zcela dostačující.
 Vedle závazků Španělska v rámci postupu při nadměrném
 schodku a doporučení pro řešení makroekonomické nerovnováhy
 v rámci evropského semestru jsou proto nutná další opatření.
 Španělsko by zejména mělo provést další specifická opatření,
 která budou účinně řešit aktiva z minulosti, obnoví tržní
 financování, sníží závislost bank na likviditní podpoře centrální banky a
 posílí mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení.
 (10) V rámci celkové strategie
 má klíčový význam účinné řešení problému aktiv z minulosti
 tím, že se bude požadovat jednoznačné vyjmutí problematických aktiv bank,
 které jsou příjemci podpory, z jejich rozvah. To by se mělo
 týkat zejména úvěrů souvisejících s výstavbou nemovitostí a
 zabavenými zastavenými aktivy. Takové vyjmutí by odstranilo zbylé pochyby o
 kvalitě rozvah bank a umožnilo by jim lépe vykonávat jejich funkci
 finančního zprostředkování.
 (11) Zvýšení transparentnosti
 rozvah bank tímto způsobem může dále usnadnit řádné zmenšení
 expozice bank vůči odvětví nemovitostí, obnovilo by tržní
 financování a snížilo závislost bank na likviditní podpoře centrální
 banky.
 (12) Pro zajištění
 řádného rámce pro španělský bankovní sektor je nutné posílit
 mechanismy pro identifikaci rizik a krizové řízení. Efektivní strategie by
 měla zahrnovat změny zaměřené na posílení regulačního
 a dohledového rámce se zohledněním zkušeností z finanční krize.
 V souladu s osvědčenými mezinárodními postupy by také
 měly být posíleny mechanismy správy a řízení společností,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 1. Španělsko musí
 přiměřeně rekapitalizovat a důkladně
 restrukturalizovat svůj bankovní systém. V tomto smyslu Španělsko
 vyvine za koordinace s Evropskou komisí a za konzultace s ECB
 strategii pro budoucí strukturu, fungování a životaschopnost španělských
 bank, která určí, jak zajistit, že budou moci působit bez další státní
 podpory.
 2. Klíčové složky této
 strategie představuje reforma slabých segmentů španělského
 bankovního sektoru a posílení regulačního a dohledového rámce bankovního
 sektoru.
 3. Reforma slabých segmentů
 španělského bankovního sektoru sestává z těchto tří
 prvků:
 a) určení kapitálových potřeb
 jednotlivých bank pomocí komplexního přezkumu kvality aktiv bankovního
 sektoru a zátěžových testů jednotlivých bank na základě
 uvedeného přezkumu kvality aktiv;
 b) rekapitalizace, restrukturalizace a/nebo
 řádného řešení problémů slabých bank na základě plánů
 řešení případného nedostatku kapitálu identifikovaného zátěžovým
 testem;
 c) u bank, kterým je pro jejich
 rekapitalizaci poskytována veřejná podpora, oddělení aktiv a
 převod znehodnocených aktiv na externí společnost spravující aktiva.
 4. V zájmu zajištění
 řádného rámce pro bankovní sektor Španělsko rovněž posílí
 regulační a dohledový rámec, jakož i správu a řízení. Strategie
 zahrnuje mimo jiné tato opatření:
 a) španělským úvěrovým institucím
 se uloží povinnost zvýšit poměr svého kmenového kapitálu tier 1
 nejméně na 9 %;
 b) od 1. ledna 2013 se španělským
 úvěrovým institucím uloží povinnost uplatňovat definici kapitálu
 stanovenou nařízením o kapitálových požadavcích;
 c) přezkoumá se právní rámec pro
 opravné položky k úvěrům. Španělské orgány na základě
 zkušeností z finanční krize zejména předloží návrhy na reformu
 stálého rámce pro opravné položky k úvěrům se zohledněním
 dočasných opatření zavedených v minulých měsících, jakož i
 rámce EU pro účetnictví;
 d) provozní nezávislost Banco de España se
 dále posílí; na Banco de España se převedou pravomoci ministerstva
 hospodářství k ukládání sankcí a vydávání licencí ve vztahu
 k bankovnímu sektoru;
 e) na základě interního auditu se dále
 posílí dohledové postupy Banco de España;
 f) v zájmu zamezení možným
 střetům zájmu se přezkoumají mechanismy správy a řízení
 agentur finanční záchranné sítě (FROB a FGD);
 g) posílí se pravidla správy a řízení
 odvětví spořitelen a bank ve vlastnictví spořitelen;
 h) posílí se ochrana spotřebitelů,
 právní předpisy v oblasti cenných papírů a sledování dodržování
 předpisů příslušnými orgány.
 Článek 2
 Toto rozhodnutí je určeno Španělsku.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí se vyhlašuje v Úředním
 věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za
 Radu
 předseda