type: wikipedia

text:
Edmond Boulbon (OCR / OPraem), né Jean-Baptiste Boulbon est un trappiste puis prémontré français, abbé de l'abbaye prémontraise de Saint-Michel de Frigolet, né le 14 janvier 1817 à Bordeaux et décédé le 7 mars 1883 à Tarascon.
 Biographie
 Le Cistercien
 Jean-Baptiste Boulbon est entré très jeune à l'abbaye du Gard, sous l'influence du sulpicien Gabriel Mollevaut (1774-1854), et à pris comme nom religieux le prénom d'Edmond. Comme l'abbaye du Gard ne pouvait être maintenue comme lieu du monastère et que l'argent nécessaire pour le déménagement à l'abbaye de Sept-Fons manquait (déménagement qui eut finalement lieu en 1845), l'abbé l'avait envoyé faire des voyages de collecte de fonds dans toute la France. Il a connut un tel succès qu'il a assumé par la suite le même rôle au monastère de Bricquebec qui était également dans le besoin. Il a été ordonné prêtre en 1843 et a été envoyé à l'île de la Réunion comme missionnaire où la fondation d'un monastère trappiste a échoué, il est donc revenu à Bricquebec en 1850.
 Le Prémontré
 Edmond Boulbon étant de plus en plus mécontent de la forme trappiste de la vie religieuse, l'abbé Augustin Onfroy lui a conseillé de refonder l'ordre des Prémontrés en France. Avec la permission de Pie IX, il s'est installé le 6 juin 1856 à Prémontré (où s'étaient récemment installés des Prémontrés belges de Leffe) pour prendre l'habit de Prémontré et a fondé la Congrégation de la Primitive Observance de Prémontré dont il était le seul membre. La cohabitation avec les prémontrés belges s'avérant toutefois impossible, il a pris conseil auprès du curé d'Ars, qui l'a encouragé à fonder une communauté dans le sud de la France.
 Il a racheté le terrain du monastère de Saint-Michel-de-Frigolet à Tarascon et y a fondé en 1858 la Congrégation des Prémontrés de France.
 Le monastère de Frigolet a été élevé au rang de prieuré en 1868 et d'abbaye en 1869, et il en a été lui-même élu le premier abbé. C'est sous sa direction qu'ont été fondées les filiales d'Alger (basilique Notre-Dame d'Afrique, 1868), de Conques (1873), de Saint-Jean-de-Côle (1877-1900), ainsi que les Prémontrés de Bonlieu-sur-Roubion (1871).
 Expulsion et mort
 Par le décret du 29 mars 1880, Jules Ferry, hostile aux monastères, a expulsé les religieux des couvents. Comme les prémontrés de Frigolet refusaient de quitter les lieux, un véritable siège militaire a eu lieu du 5 au 8 novembre 1880, où finalement l'assaut du monastère a été donné, à l'intérieur duquel de nombreux tarasconnais et habitants des communes voisines, dont Frédéric Mistral, étaient restés avec les chanoines. Les religieux expulsés se sont rendus temporairement au monastère de Storrington (Sussex de l'Ouest). L'abbé Boulbon, qui a dû faire face à l'hostilité de l'archevêque d'Aix, Théodore-Augustin Forcade a démissionné de son poste d'abbé le 18 mars 1881 et a également été déposé comme supérieur de congrégation par le pape Léon XIII le 11 avril.
 C'est un an plus tard qu'il est décédé, le 7 mars 1883, dans le monastère vide de Frigolet. Ses funérailles n'ont rassemblé que quelques fidèles, dont Xavier de Fourvière.
 Références
 Annexes
 Bibliographie
 Bernard Ardura, Prémontrés. Histoire et spiritualité, Saint-Étienne, Publications de l'Université, 1995.
 Bernard Ardura (dir.), Création et tradition à Saint-Michel de Frigolet. La restauration de l'Ordre de Prémontré par le père Edmond Boulbon (1817-1883). Actes du Colloque historique création et tradition, 24-25 septembre 1983, Abbaye de Frigolet, Tarascon, Abbaye de Frigolet, 1984.
 Thibaut Podevin, Le Père Edmond Boulbon avant son départ de Prémontré. Quelques précisions biographiques (1817-1856), Analecta Praemonstratensia, , fasc. 1-4, 2007, .
 Norbert Calmels, Lavigerie et les Prémontrés, Monte Carlo, Pastorelly, 1986.
 Liens externes
 Jean Charles Griebel, Frigolet histoire
 « Lapierre, Stanislas », Biographia Cisterciensis (Cistercian Biography). Consulter en ligne
 « Onfroy, Augustin », Biographia Cisterciensis (Cistercian Biography). Consulter en ligne
 Naissance en janvier 1817
 Naissance à Bordeaux
 Naissance en Gironde
 Décès en mars 1883
 Décès à Tarascon (Bouches-du-Rhône)
 Décès dans les Bouches-du-Rhône
 Abbé français
 Chanoine
 Prémontré
 Religieux catholique français
 Prêtre catholique français du XIXe siècle
 Décès à 66 ans


type: other

text:
Vrhovno Sodišče - October 1999 - vLex
 Vrhovno Sodišče: Opinions issued on October 1999
 Sklep no I Ips 256/99 of Kazenski oddelek, October 29, 1999
 Med kazenskim postopkom, ki še ni pravnomočno končan, se sme zahteva za varstvo zakonitosti vložiti samo zoper pravnomočno odločbo o odreditvi in podaljšanju pripora (4.odst.420.čl. ZKP). Navedena izjema se izrecno nanaša le na pripor in torej ne velja za hišni pripor. Tudi določba 6.odst. 199.a čl ZKP glede vložitve zahteve za varstvo zakonitosti zoper odločbo o odreditvi ali podaljšanju hišnega pripora ne napotuje na smiselno uporabo določb ZKP o priporu.
 Sklep no I Up 854/99 of Upravni oddelek, October 28, 1999
 Zakonitost upravnega akta oz. posamičnega akta in dejanja sodišče presoja v mejah tožbenega zahtevka. Če iz zahtevka ni razvidno, za kateri upravni oz. posamični akt stranka uveljavlja sodno varstvo, tudi ni jasno sporno razmerje, za katero se zahteva začasna ureditev stanja, kar je eden izmed bistvenih pogojev za izdajo začasne odredbe po 2. odstavku 69. člena ZUS.
 Sklep no I Up 853/99 of Upravni oddelek, October 28, 1999
 Čeprav sodišče pri odločanju o zahtevi za izdajo začasne odredbe presoja izpolnjenost oz. neizpolnjenost pogojev iz 69. člena ZUS, mora vendarle najprej ugotoviti, ali je stvarno pristojno za odločanje o predmetu spora.
 Sodba no II Ips 48/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Za tožbo na ugotovitev pravic, ki so enake že vpisanim v zemljiško knjigo, ni pravega interesa. Zato je treba tako tožbo zavreči.
 Sodba no II Ips 121/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Sklep no II Ips 78/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Nasprotna tožba ni le obrambno sredstvo zoper tožnikovo tožbo, ampak je samostojna tožba. Z vložitvijo nasprotne tožbe dobimo dve samostojni pravdi, ki sta lahko združeni v enotno obravnavanje.
 Sklep no II Ips 56/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Dedič, ki odstopi svoj dedni delež sodediču še naprej odgovarja zapustnikovemu upniku za zapustnikove dolgove solidarno s sodediči do višine vrednosti svojega odstopljenega dednega deleža.
 Sodba no II Ips 436/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Obveznost preživljati mladoletne otroke ima prednost pred preživljanjem staršev oziroma preživljanje slednjih ne sme iti na račun preživljanja otrok.
 Sodba no II Ips 331/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Sodba no II Ips 112/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Šele po prejemu sodbe sodišča prve stopnje, ki je zaradi neprikrajšanega nujnega deleža tožbeni zahtevek zavrnila, je tožeča stranka v pritožbenem postopku začela svoj tožbeni zahtevek utemeljevati tudi z vsebino darilne pogodbe z dne 16.2.1976. Tako ravnanje tožeče stranke pa je, kot je pravilno ugotovilo tudi pritožbeno sodišče, v nasprotju z določbami ZPP/77, saj predstavlja nedovoljeno spremembo tožbe (190. in 191. člen ZPP/99).
 Sodba no II Ips 69/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Sodišče prve stopnje je ugotovilo, da je do nevarnih razmer pri odpiranju vrat prišlo zato, ker rudnik ni izvršil potrebnih varnostnih ukrepov. Ob taki ugotovitvi pa je pravno pravilna odločitev, da tožena stranka ne odgovarja na podlagi pravil o objektivni odgovornosti, temveč na podlagi pravil o subjektivni, krivdni odgovornosti.
 Sodba no II Ips 83/99 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 Sodba no I Up 15/99 of Upravni oddelek, October 28, 1999
 Glavna obravnava ni potrebna, če sodišče presodi, da k tožbenim navedbam predloženi dokazi ne kažejo na zmotno ali nepopolno ugotovitev dejanskega stanja (2. odst. 50. čl. ZUS).
 Sodba no III Ips 90/99 of Gospodarski oddelek, October 28, 1999
 Sodba no I Up 323/99 of Upravni oddelek, October 28, 1999
 Odločitev Slovenske razvojne družbe (sklep o izbiri najugodnejšega kupca delnic v postopku sprejetega programa lastninskega preoblikovanja podjetja) in sklenjena pogodba s kupcem nista upravna akta, ki bi se lahko izpodbijala v upravnem sporu. Gre za ravnanje tožene stranke kot gospodarskega subjekta (gospodarske delniške družbe) za vstop v obligacijskopravna razmerja. Gre torej za civilni spor, za katerega ni pristojno upravno sodišče, temveč sodišče splošne pristojnosti.
 Sodba no U 658/95 of Upravni oddelek, October 28, 1999
 Ker je carinski postopek poseben upravni postopek in ker iz določbe 254. člena CZ izhaja, da je špediter, če nastopa v postopku carinjenja v imenu carinskega zavezanca, odgovoren za pravilnost izpolnjenih dejanj, to pomeni, da je pooblaščen za vsa dejanja carinskega postopka, tudi za sprejem odločb, ki jih izdaja carinski organ v carinskem postopku.
 Sklep no II Ips 312/98 of Civilni oddelek, October 28, 1999
 ZOR ureja zavarovanje v XXVII. poglavju, obveznosti zavarovalnice pa v 4. odseku tega poglavja. Ta odsek pa ne govori le o strankah zavarovalne pogodbe (sklenitelju zavarovanja in zavarovancu), ampak tudi o "upravičencu" (920. člen), "prinosniku police", "zahtevku koga drugega, ki se na polico sklicuje", "zahtevku tretjega pri prostovoljnem zavarovanju pred odgovornostjo" itd. (921. člen). To pa pomeni, da določbe 4. odseka ZOR (919. do 921. člen) ne veljajo le za primere, ko zahtevke proti z...
 Sodba no III Ips 145/99 of Gospodarski oddelek, October 28, 1999
 Če stečajni dolžnik pri vnovčevanju svojega premoženja prodaja tudi pogodbeno terjatev do dolžnika X in se z njim dogovori za zmanjšanje terjatve in za drugačni rok plačila, pomeni tak dogovor spremembo pogodbe o višini terjatve in roka plačila, ne pa posebnega odplačnega pogodbenega odstopa terjatve od stečajnega dolžnika kot cedenta na dolžnika X kot cesionarja.
 Sodba no I Ips 252/97 of Kazenski oddelek, October 28, 1999
 V 1.odst. 420.čl. ZKP, v katerem so našteti vsi razlogi, iz katerih je dovoljeno vložiti zahtevo za varstvo zakonitosti, ni določeno, da se sme pravnomočna sodba izpodbijati zaradi določbe o kazenskih sankcijah, to je zaradi primernosti izrečene sankcije v smislu 3. in 4.tč. 370.čl. ZKP.
 Sodba no I Ips 239/97 of Kazenski oddelek, October 28, 1999
 Zatrjevane kršitve določb kazenskega postopka po 8. in 11.tč. 1.odst. 371.čl. ZKP vložnik opira na lastne ugotovitve in ne na dejstva in okoliščine, ki so bile ugotovljene v teku rednega postopka. Iz enake podlage izvaja tudi trditve o kršitvah ustavnih človekovih pravic. Tudi v tem delu zahteva za varstvo zakonitosti v bistvu napada ugotovljeno dejansko stanje, kar pa po določbi 2.odst. 420.čl. ZKP v postopku po zahtevi za varstvo zakonitosti ni dopustno.
 Sodba no I Ips 137/98 of Kazenski oddelek, October 28, 1999
 Da gre v resnici pri izvajanjih vložnika zgolj za vprašanje pravilnosti utemeljenega dejanskega stanja, je jasno razvidno iz njegovega stališča, da bi sodišče moralo dokazati, da je obsojeni Ž. kritičnega dne prodajal mamilo iz "dveh virov" in nato o tem navesti razloge... Po določbi 2.odst. 420.čl. ZKP zahteve za varstvo zakonitosti ni mogoče vložiti zaradi zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja.
 Sodba no I Ips 255/99 of Kazenski oddelek, October 28, 1999
 Tako v primeru odreditve kot podaljšanja pripora je nujen pogoj za takšno odločitev obstoj utemeljenega suma, da je obdolženec storil kaznivo dejanje. Po vložitvi obtožnega predloga je takšen sum moč preizkušati oz. ga lahko obdolženec in njegova obramba učinkovito izpodbija, le če sta seznanjena z vloženim obtožnim aktom obenem z ostalimi podatki spisa. Sodišče mora zato v primeru, ko je obdolženec v priporu, vročiti obtožni predlog v 24 urah po prejemu v skladu s 1.odst. 273.čl. ZKP v zvezi...
 Sodba no II Ips 576/98 of Civilni oddelek, October 27, 1999
 Sodba no II Ips 114/99 of Civilni oddelek, October 27, 1999
 Uveljavljanje novot v revizijskem postopku ni dovoljeno.
 Sodba no II Ips 77/99 of Civilni oddelek, October 27, 1999
 Tožeča stranka za nobenega od izpraznitvenih oziroma odpovednih razlogov (člen 58 in člen 60 ZSR) ni uspela dokazati potrebne dejanske podlage.
 Sodba no II Ips 47/99 of Civilni oddelek, October 27, 1999
 Objektivni petletni zastaralni rok za uveljavljanje odškodninske terjatve iz drugega odstavka 376. člena Zakona o obligacijskih razmerjih (Ur.l. SFRJ št. 29/78, 39/85, 57/89; v nadaljevanju: ZOR) prične teči, odkar je škoda nastala. Tožnikovo zdravstveno stanje po poškodbi se je stabiliziralo s popolno izgubo sluha v letu 1989, zato odškodninska terjatev za duševne bolečine zaradi zmanjšanih življenjskih aktivnosti v času vložitve tožbe dne 11.5.1990 še ni zastarala.
 Sodba no II Ips 94/99 of Civilni oddelek, October 27, 1999
 Drugi del pravnega mnenja Vrhovnega sodišča Republike Slovenije (Poročilo o sodni praksi VSS št. 1/93), ki se nanaša na delni krivdni prispevek k nastanku škode v železniški prometni nesreči, se nanaša na oškodovanca, ki ni delavec v železniškem prometu oz. na tretjo osebo, ki je v takšni ali drugačni vlogi (potnik, pešec, ki se znajde v bližini vlaka ali ki prečka progo) in le zanj pravno mnenje sprejema merilo povprečne skrbnosti.
 Sodba no U 1595/95 of Upravni oddelek, October 27, 1999
 Postavlja se vprašanje, ali sta tožena stranka in upravni organ prve stopnje pravilno ugotovila upravičenca do denacionalizacije, v primeru, da gre v predmetni zadevi za dve različni osebi, pri čemer je bilo prvi podržavljeno premoženje, drugi pa le odvzeta predmetna parcela iz posesti.
 Sodba no U 1458/96 of Upravni oddelek, October 27, 1999
 V kolikor so bili poslovni prostori dejansko nacionalizirani osebi, ki je bila ob nacionalizaciji teh prostorov jugoslovanska državljanka (9. člen ZDen), je pri reševanju denacionalizacijskega zahtevka treba upoštevati možnost vrnitve teh prostorov tej osebi, ne glede na to, da je sedaj tuja državljanka.
 Sodba no U 1269/95 of Upravni oddelek, October 27, 1999
 Po mnenju sodišča na novo določeni rok "90 dni" bistveno ne odstopa od v zakonu določenega roka "3 mesece" in zato ne vpliva na zakonitost odločbe.
 Sodba of Civilni oddelek, October 27, 1999
 V 3. odstavku 70. člena Zakona o temeljnih lastninskopravnih razmerjih (v nadaljevanju ZTLR) ima posest stvarne služnosti tisti, kdor dejansko uporablja nepremičnino drugega, in sicer v obsegu, ki ustreza vsebini te služnosti. Zaradi tako opredeljene posesti pravice je razpravljanje o motenju posesti stvarne služnosti vedno povezano tudi z ugotavljanjem pravice do stvarne služnosti.
 Sodba no in sklep II Ips 28/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Sodnik se lahko prepriča o opravičljivosti izostanka stranke (priče) z naroka, če gre za zdravstvene razloge, na podlagi relevantnih okoliščin in zdravniškega potrdila, iz katerega mora biti razvidno, kdaj je bil pacient pregledan, diagnoza in njegovo zdravstveno stanje.
 Sodba no II Ips 46/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Zaradi morebitne napake v popisnem listu zemljiške knjige glede narave (in površine) zemljiški posestnik ne more uspeti s trditvijo, da je priposestvoval nepremičnino - če jo je hkrati z njim uporabljal zemljiškoknjižni lastnik v dobri veri in v zaupanju v zemljiško knjigo - če svoje pravice, pridobljene s priposestvovanjem, ni vknjižil, preden je zemljiškoknjižni lastnik pridobil nepremičnino.
 Sklep no II Ips 124/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Odplačnost je eden od indicev o tem, ali je prišlo do sile ali grožnje pri sklepanju pogodb, za katere denacionalizacijski upravičenci trdijo, da so bile sklenjene v takšnih okoliščinah.
 Sodba no II Ips 117/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Sodba no U 1834/95 of Upravni oddelek, October 21, 1999
 Če je bila odškodnina zaradi spremembe namembnosti kmetijskega zemljišča enkrat že plačana in gre pri prvem in drugem lokacijskem dovoljenju ter pri obeh odločbah o odmeri odškodnine zaradi spremembe namembnosti za enako pravno in dejansko podlago (isti investitor, isto zemljišče, enak objekt), mora tožena stranka, če gre za izpolnitev obveznosti iz pravnomočne odločbe, to upoštevati in presoditi, ali in v kolikšnem obsegu sta tožnika (sploh še) zavezana k plačilu odškodnine ob upoštevanju ZK...
 Sodba no U 669/95 of Upravni oddelek, October 21, 1999
 Če je že bila izdana odločba o začasni razglasitvi za kulturni spomenik (29. člen) in še ni potekel rok začasne razglasitve, ni mogoče glede istih objektov, ki so bili že predmet začasne razglasitve, kasneje ponovno izdati akta o začasni razglasitvi (30. člen).
 Sodba no I Up 6/99 of Upravni oddelek, October 21, 1999
 V procesni situaciji, ko gre za molk pritožbenega organa in bo tožena stranka morala v izvrševanju izpodbijane sodbe izpeljati še postopek na drugi stopnji in odločiti o tožnikovi pritožbi, se sodišče v tem upravnem sporu - ne na prvi, ne na drugi stopnji - ne more spuščati v vprašanje, ali tožniku gre oz. ne gre položaj stranke v samem upravnem postopku, pač pa mora o tem presoditi tožena stranka, ko bo odločala kot organ druge stopnje.
 Sodba no U 681/95 of Upravni oddelek, October 21, 1999
 Če je organ prve stopnje v konkretni zadevi ugotovil, da je pritožbo zoper njegovo odločbo vložila nepooblaščena oseba, takšne pritožbe ne bi smel takoj zavreči, temveč bi moral izvesti postopek po 68. členu ZUP. Storiti bi moral, kar je treba, da se pomanjkljivosti odpravijo in določiti vložniku rok, v katerem se mora to zgoditi. Ker organ prve stopnje ni tako ravnal, tožena stranka pa je celo pritožbo zoper odločbo prve stopnje zavrgla kot nedovoljeno, je tudi njena odločba nezakonita....
 Sodba no I Up 206/98 of Upravni oddelek, October 21, 1999
 Izdaja sodbe brez glavne obravnave ni vplivala ali mogla vplivati na pravilnost in zakonitost sodbe (2. odst. 72. čl. ZUS), ker je sodišče odločilo na podlagi dejanskega stanja, ki je bilo ugotovljeno v upravnem postopku; poleg tega je nobena od strank ni zahtevala (2. odst. 50. čl. ZUS).
 Sodba no II Ips 93/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Tudi za duševne bolečine zaradi začasnega zmanjšanja življenjske aktivnosti je mogoče prisoditi denarno odškodnino. Toda to velja za pomembno zmanjšanje življenjskih aktivnosti, ne pa, kadar gre le za omejenost pri posamezni dejavnosti.
 Sodba no II Ips 102/99 of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Besedne žalitve in neustrezno tožnikovo ravnanje, ko je podrl tožencu ograjo, niso podlaga za sokrivdo v okoliščinah, v kakršnih je toženec poškodoval tožnika. Toženec, ki je od tožnika mlajši in telesno močnejši, je z udarcem v glavo s posledicami zlomov obraznih in čeljustnih kosti močno presegel predhodni besedni obračun.
 Sklep of Civilni oddelek, October 21, 1999
 Ko sodišče ob razvezi zakonske zveze odloča o varstvu, vzgoji in preživljanju skupnih otrok, mora predvsem upoštevati koristi otrok. Interesi staršev so pri tem manj pomembni. Njihove želje sodišče upošteva samo tedaj, če so v skladu s koristmi otrok.
 Sodba of Gospodarski oddelek, October 21, 1999
 Sklep o opravljanju poslov z vrednostnimi papirji določa v prvi točki četrtega odstavka 18. člena, da mora borzno posredniška družba kupnino iz posla, ki ga je sklenila za račun stranke, nakazati stranki naslednji delovni dan šteto od prejema kupnine. Ravnanje v nasprotju s to določbo je pri zadržanju zneska 65.623.201,50 SIT hujša kršitev predpisov o poslovanju z vrednostnimi papirji iz prve alinee 65. člena ZTVP.
 Sklep of Gospodarski oddelek, October 21, 1999
 Družba potem, ko je zaradi zaključka lastninskega preoblikovanja prešla v celoti v zasebno lastnino, ne more več uveljavljati ničnosti prodajne pogodbe, sklenjene v nasprotju z 8. členom ZPN v času, ko je bila še v družbeni lastnini.
 Sodba no I Ips 303/97 of Kazenski oddelek, October 21, 1999
 Vprašanje pravilnosti ugotovitve, da je obdolženec odpeljal s kraja prometne nezgode in se nanj vrnil zgolj zato, ker ga je k temu prisilil voznik, ki mu je sledil, ni vprašanje zakonitosti odločbe o kazni oz. pravilne uporabe 41.čl. KZJ, ampak vprašanje pravilne ugotovitve dejanskega stanja, ki ga po izrecni določbi 2.odst.
 Sodba no II Ips 30/99 of Civilni oddelek, October 20, 1999
 Tudi družbeno pravna oseba je po določilih 28. člena ZTLR lahko s priposestvovanjem pridobila lastninsko pravico.
 Sodba no II Ips 159/99 of Civilni oddelek, October 20, 1999
 Glede sporov, katerih predmet je veljavnost po privatizacijskih določbah Stanovanjskega zakona sklenjenih kupoprodajnih pogodb, je v sodni praksi izoblikovano stališče, da ima pravico do izpodbijanja veljavnosti privatizacijske pogodbe, sklenjene med lastnikom stanovanja in drugim kupcem, le privatizacijski upravičenec, ki ima sam pravico terjati sklenitev prodajne pogodbe po privatizacijskih določbah Stanovanjskega zakona oziroma na podlagi pisne privolitve njegov ožji družinski član (prvi o...
 Sklep of Upravni oddelek, October 20, 1999
 Sodišče je odpravilo izpodbijano odločbo, ker tožena stranka (Sodni svet RS) večinoma sploh ni razčiščevala okoliščin v zvezi s kandidaturo tožeče stranke za predsednika okrožnega sodišča po prejšnji sodbi, s katero je odpravilo prejšnjo zavrnilno odločbo tožene stranke, pač pa je že prejšnjim navedbam, da naj bi tožeča stranka kot kandidat za predsednika okrožnega sodišča ne izpolnjeval kriterijev, ki jih določa ZSS, dodala še nove, ne da bi se v celoti ukvarjala s konkretno vsebino teh krit...
 Sodba no U 54/99 of Upravni oddelek, October 20, 1999
 Akti Računskega sodišča RS niso podvrženi izpodbijanju s sodnimi in upravnimi pravnimi sredstvi in ne z ustavno pritožbo.
 Sodba no U 1585/95 of Upravni oddelek, October 20, 1999
 Najemnik prostorov sam po sebi ni stranka v postopku denacionalizacije. Ta status pa pridobi s tem, ko izkaže svoj pravni interes, in sicer tako, da je vlagal v nepremičnino znatna sredstva.
 Sklep of Civilni oddelek, October 20, 1999
 Sodišči nižjih stopenj sta pravilno presojali veljavnost sporne pogodbe v skladu s predpisi, ki so veljali v času njene sklenitve (13.8.1980). Takrat veljavni Zakon o gozdovih (Ur. list SRS, št.
 Darilna pogodba je realen kontrakt, darilo nastane z izročitvijo (pravilo paragrafa 938 in naslednji ODZ, ki se še vedno uporabljajo) in je tako nastopal kot darovalec nasprotni hčerki le tožnik (saj prva toženka tedaj ni imela ničesar in tudi sama je bila očitno s strani tožnika obdarjena v višini 1/3-inke kupljene nepremičnine, vendar je morala to darilo po smiselnih razlogovanjih sodišč nižjih stopenj vrniti tožniku v skladu z določilom drugega odstavka 84.
 Sodba no II Ips 22/99 of Civilni oddelek, October 20, 1999
 Tožnica je postala lastnica spornih nepremičnin na podlagi sicer ustno sklenjenega pravnega posla, ki pa je konvalidiral zaradi realizacije tudi ob upoštevanju v času njegove sklenitve veljavnih splošnih načel civilnega prava, temelječih na določbah paragrafov 424, 425 in 1432 Občega državljanskega zakonika.
 Sodba no II Ips 130/99 of Civilni oddelek, October 20, 1999
 Odškodnina za neznatno škodo in pravno priznana škoda.
 Sklep of Kazenski oddelek, October 20, 1999
 Glede na navedene zakonske določbe (2.odst. 200.čl. ZKP in 2.odst.83.čl. Zakona o sodiščih) se praviloma vsa dejanja v preiskavi, ki se opravljajo zoper priprtega obdolženca po svoji naravi takšna dejanja, ki bi jih bilo v smislu 43.čl. ZKP nevarno odlašati in jih je zato preiskovalni sodnik upravičen opravljati.
 Sodba no III Ips 11/98 of Gospodarski oddelek, October 14, 1999
 Račun kot enostranska listina za drugo stranko ne ustvarja obveznosti. Pravna podlaga za nastanek obveznosti je pogodba, račun ima pri tem pomen samo v zvezi s pogodbo in v skladu z njo.
 Sodba no III Ips 13/98 of Gospodarski oddelek, October 14, 1999
 Ali je komisionar ravnal s skrbnostjo, ki jo terja 751. člena ZOR, se presoja na podlagi okoliščin, kakršne so bile ob sklenitvi komisijske pogodbe.
 Sodba no II Ips 80/99 of Civilni oddelek, October 14, 1999
 Sodišče druge stopnje je pravilno presodilo tožnikove omejitve (gibalno sposobnost), ki jih je imel že pred škodnim dogodkom dne 23.12.1994, in ki so bile posledica poškodbe, dobljene v nezgodi pred tem. Pri odmeri odškodnine je nato pravilno izhajalo iz tistih življenjskih aktivnosti, ki jih je tožnik še lahko opravljal do poškodbe, ki je predmet tega pravdnega postopka oziroma ki bi jih opravljal tudi v bodočnosti, če te poškodbe ne bi bilo.
 Sodba no II Ips 51/99 of Civilni oddelek, October 14, 1999
 Da je podstrešje skupni del stanovanjske hiše in kot tak uživa poseben pravni režim, določa sedanji Stanovanjski zakon (Ur.l. RS, št. 18/91 - 23/96 - 8. člen), podobno pa je veljalo tudi po prejšnji zakonodaji (Zakon o lastnini na delih stavb, Ur.l. SRS, št. 19/76, 1. odstavek 4. člena, Zakon o lastnini na delih stavb, Ur.l. SFRJ, št. 43/65 in 57/65, 3. odstavek 5. člena). V vseh teh določbah so skupni prostori posebej opredeljeni in zanje velja poseben režim (ne glede na to, ali gre za solas...
 Sodba no in sklep II Ips 65/99 of Civilni oddelek, October 14, 1999
 Izpraznitvena tožba lastnika proti tistemu, ki se je nezakonito vselil v stanovanje, ni vezana na noben rok, zato v tej smeri uveljavljen ugovor zastaranja ni utemeljen.
 Sodba no III Ips 21/98 of Gospodarski oddelek, October 14, 1999
 Plačilo po 127. členu Zakona o deviznem poslovanju in kreditnih odnosih s tujino (Ur.l.SFRJ 15/77 - 71/84) je prevoznina in zanjo velja zastaralni rok po 32. členu Konvencije za mednarodni cestni prevoz blaga.
 Sklep no I Up 270/99 of Upravni oddelek, October 14, 1999
 Za odločanje o pravici do pokojnine pod ugodnejšimi pogoji po ZPPPAI je pristojno socialno sodišče in ne upravno sodišče.
 Sklep no I Up 23/99 of Upravni oddelek, October 14, 1999
 Ker je 80% vojna invalidnost priznana za popolno slepoto na obeh očeh, torej isto okvaro zdravja, katera se ne upošteva (t.j. popolna slepota) osnovno endogeno obolenje (druga invalidnost) je bistveno, če je pomoč in postrežba potrebna po obeh osnovah.
 Sodba no U 662/95 of Upravni oddelek, October 14, 1999
 Udeleženec natečaja za pridobitev koncesije mora razpisne pogoje izpolnjevati ob prijavi oz. najkasneje ob poteku roka za zbiranje prijav.
 Sklep no I Up 339/99 of Upravni oddelek, October 14, 1999
 Ko upravni organ kot naročnik javnega razpisa nastopa kot gospodarski subjekt, oddaja javnega razpisa ni upravni akt ampak akt poslovanja. Ta akt ne dobi lastnosti upravnega akta niti tedaj, kadar o zakonitosti postopka javnega naročila odloča revizijska komisija. Gre za poseben kontrolni postopek, v katerem se ocenjuje ravnanje naročnika, vendar se ne odloča o pravici, obveznosti ali javni koristi organa, katerega akt je predmet revizije. Zoper odločitev revizijske komisije zato ni možen upr...
 Sklep no I R 56/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Zavrnitev predloga za delegacijo pristojnosti.
 Sklep no II Ips 141/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Revolucionarno nasilje kot družbeni pojav v konkretnih pojavnih oblikah lahko podlaga za uporabo določbe 5. člena ZDen.
 Sodba no II Ips 57/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Tako lastnika stanovanja kot njegovega uporabnika zadeva enaka dolžnost sklenitve najemne pogodbe po določilu 147. člena SZ.
 Sodba no in sklep II Ips 34/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Dokazovanje višine deležev zakoncev na skupnem premoženju.
 Sklep of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Po razlagi določbe drugega odstavka 154. člena ZOR je nevarna tista dejavnost, ki v konkretnih okoliščinah pomeni večjo nevarnost od povprečne glede na okoliščine primera. Le ob teh ugotovitvah je možno uporabiti določbo 173. člena ZOR o objektivni odgovornosti po načelu vzročnosti. Umivanje pod tuši, čeprav skupinsko, in vračanje po mokrih tleh v garderobo ne pomeni večje nevarnosti. Nevarnost v pogojih konkretnega umivanja ne odstopa od povprečja.
 Sklep no I R 61/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Dejstvo, da sta dva od treh sodnikov izločena od reševanja v tej pravdni zadevi, tretji sodnik pa je z letnim razporedom dela razporejen na druga področja, po oceni vrhovnega sodišča tudi ob zatrjevani preobremenjenosti tega sodnika ne sodi med razloge iz 67. člena ZPP, ki bi utemeljevali prenos pristojnosti.
 Sodba no II Ips 105/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Sodišči prve in druge stopnje sta postopali v skladu z določili 23. do 25. člena Ustave Republike Slovenije (URS, Ur. list RS, št.
 Sodba no U 1560/96 Sodba U 1577/96 of Upravni oddelek, October 13, 1999
 Za izrek ničnosti ne zadošča pavšalno navajanje in citiranje nacionalizacijskih odločb ter utemeljevanje upravnega organa, da je denacionalizacijska odločba nična, ker je prejšnjim lastnikom bil vrnjen v last tudi tisti del nepremičnine, ki ni bil nacionaliziran.
 Sodba no II Ips 596/98 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Revizijsko sodišče se strinja s presojo obeh sodišč, da je toženec kot voznik osebnega avtomobila tožniku kot pešcu objektivno odškodninsko odgovoren za nastalo škodo, ker je motorno vozilo v takem razmerju nevarna stvar.
 Ob pravilni opredelitvi preživninskega razmerja glede mladoletnega otroka je torej besede iz 79. člena ZZZDR "vsak izmed staršev..." razumeti tako, da tisti roditelj, pri katerem otrok ne živi, lahko zahteva prilagoditev preživnine spremenjenim razmeram (znižanje ali ustavitev), oziroma da lahko to zahteva vsak izmed staršev, kadar je otrok dodeljen tretji osebi ali zavodu, ne pa, da lahko namesto otroka v svojem imenu vloži tožbo za zvišanje preživnine tisti roditelj, pri katerem otrok živi....
 Sklep no II Ips 158/99 of Civilni oddelek, October 13, 1999
 Vsako delo policista ni delo s povečano nevarnostjo.
 Sklep no VIII Ips 109/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Če delodajalec z avtonomno normo ni določil in oblikoval disciplinske kršitve kot posebno hude, za katero bi bil obvezen izrek najstrožjega disciplinskega ukrepa, niti v predhodnem postopku ni bil ugotovljen obstoj hujših posledic, delavcu ni mogoče izreči disciplinskega ukrepa prenehanja delovnega razmerja.
 Sodba no VIII Ips 105/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Revizijski ugovori, ki se nanašajo na postopek pred sodiščem prve stopnje, so ugovori morebitnih relativnih bistvenih kršitev določb pravdnega postopka, ki bi jih morala revidentka uveljavljati v pritožbenem postopku. Ker je tožeča stranka vlagala pritožbo zoper sodbo sodišča prve stopnje samo iz razlogov zmotne uporabe materialnega prava in zmotne ali nepopolne ugotovitve dejanskega stanja (vendar tudi to ne glede vodenja postopka pred organi tožene stranke), ugovorov, ki jih ima v zvezi s p...
 Sodba no VIII Ips 110/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Niti pometanje niti izvlek kabla ne pomeni dejavnosti, iz katere izvira večja nevarnost, zato po mnenju revizijskega sodišča za povzročeno škodo ni mogoče ugotavljati objektivne odgovornosti tožene stranke. Glede krivdne odgovornosti pa tudi revizijsko sodišče v celoti soglaša z mnenjem nižjih sodišč. Pri tako enostavnem delu, kot je pometanje, toženi stranki ni mogoče očitati krivde za nastalo škodo. Izvlek kabla, ki ga za potrebe čiščenja niti ni bilo treba izvleči, je bil povsem neprimeren...
 Sodba no VIII Ips 113/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 V socialnih postopkih sodišče nima nobene možnosti, da bi na obravnavah ali drugače v postopku lahko zahtevalo sodelovanje strank. Sodišče je dolžno na podlagi določb 5. člena ZPP dati vsaki stranki možnost, da se o zahtevkih in navedbah nasprotne stranke izjavi, stranka pa sama presodi, ali bo svojo pravico uveljavila ali ne. Ker je tožena stranka bila pravilno obveščena o vseh vlogah revidenta, prav tako pa je bila pravilno vabljena na vse naroke, ni sprejemljiva revidentova graja glede pos...
 Sodba no VIII Ips 112/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Konvencija MOD št. 158 o prenehanju delovnega razmerja na pobudo delodajalca (Akt o notifikaciji nasledstva, Uradni list RS, Mednarodne pogodbe, št. 15/92) v točki a. drugega odstavka 9. člena določa, da je dokazno breme, da obstaja resen razlog za prenehanje delovnega razmerja, na delodajalcu.
 Sodba no VIII Ips 114/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Tožnica kot nekvalificirana delavka, se je mogla in smela ravnati po navodilih izbrane zdravnice, da je njena odsotnost z dela upravičena, zlasti ob dejstvu, ker je pred tem prestala operativni poseg, ki je terjal dolgotrajno zdravljenje. Ravnanje tožnice je bilo zato opravičljivo, saj ji zaradi navedenih okoliščin ni mogoče očitati nepazljivosti, malomarnosti ali premajhne skrbnosti.
 Sklep no VIII Ips 124/99 of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Ugotovitveni sklep o umiku tožbe se ne more izpodbijati zaradi zmotne uporabe materialnega prava, saj se za izdajo takega sklepa ne ugotavlja dejanska podlaga, niti uporablja materialno pravo. Podlaga tega sklepa je procesno dejanje strank v postopku, ki temelji na njuni dispoziciji.
 Sodba of Delovno-socialni oddelek, October 12, 1999
 Sodišče prve stopnje je zavrnilo tožnikov tožbeni zahtevek na razveljavitev sklepov o razrešitvi z delovnega mesta s posebnimi pooblastili in o razporeditvi na drugo delovno mesto. Tožnik se zoper ta del sodbe ni pritožil.
 Sklep no I R 66/99 of Civilni oddelek, October 11, 1999
 Tehten razlog za delegacijo ni ugovor, da bo sodnik pritožbenega sodišča pristranski, če se zahteva delegacija prvostopnega sodišča.
 Sklep no III Ips 103/99 of Gospodarski oddelek, October 08, 1999
 Odločilne za začasno odredbo so okoliščine, ki obstojajo v času njene izdaje.
 Sklep no III Ips 105/99 of Gospodarski oddelek, October 08, 1999
 Ni pomisleka proti temu, da se nominalno v registru poveča osnovni kapital (ki je tisti del celotnega kapitala, ki so ga vpisali oz. vplačali delničarji) tudi na račun revalorizacije, ki se izvede z oblikovanjem revalorizacijskega popravka. Če bi se revalorizacija ne izvedla, bi se s tem avtomatično povečal čisti dobiček, ki bi se kot nerazporejen lahko uporabil tudi za povečanje osnovnega kapitala. Pri tem pripada povečana vrednost kapitala posameznim družbenikom v razmerju njihovih deležev ...
 Sklep no III Ips 113/99 of Gospodarski oddelek, October 08, 1999
 Prisilna izterjava neplačane denarne kazni in stroškov postopka, kar je bilo izrečeno s sodno odločbo v sodnem postopku zaradi gospodarskega prestopka, se izvrši po uradni dolžnosti.
 Sklep no III Ips 134/99 of Gospodarski oddelek, October 08, 1999
 Za oblikovanje stečajne mase je odločilno premoženjsko stanje stečajnega dolžnika ob začetku stečajnega postopka, v stečajno maso pa gre tudi premoženje, ki ga pridobi stečajni dolžnik do zaključka stečajnega postopka. Vanjo spada tudi premoženje pridobljeno z uspelim izpodbijanjem dolžnikovih pravnih dejanj. Te možnosti pa stečajno sodišče v zvezi z uporabo člena 100/1 ZPPSL ne upošteva po uradni dolžnosti, ampak samo če upnik verjetno izkaže, da bo na podlagi izpodbijanja pravnih dejanj v s...


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 21997D1023(06)
 Dziennik Urzędowy L 290 , 23/10/1997 P. 0030 - 0030
 Decyzja Wspólnego Komitetu EOGnr 44/97z dnia 10 lipca 1997 r.zmieniająca Protokół 47 w sprawie zniesienia technicznych barier w handlu winem do Porozumienia EOGWSPÓLNY KOMITET EOG,uwzględniając Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, dostosowane Protokołem dostosowującym Porozumienie o Europejskim Obszarze Gospodarczym, zwane dalej Porozumieniem, w szczególności jego art. 98,a także mając na uwadze, co następuje:Protokół 47 do Porozumienia został zmieniony decyzją Wspólnego Komitetu EOG nr 4/96 [1];rozporządzenie Komisji (WE) nr 692/96 z dnia 17 kwietnia 1996 r. zmieniające rozporządzenie (EWG) nr 3201/90 ustanawiające szczegółowe zasady opisu i prezentacji win i moszczy gronowych [2] zostanie włączone do Porozumienia,STANOWI, CO NASTĘPUJE:Artykuł 1W pkt 26 dodatku 1 do Protokołu 47 do Porozumienia (rozporządzenie Komisji (EWG) nr 3201/90) dodaje się tiret w brzmieniu:- "— 396 R 0692: rozporządzenie Komisji (WE) nr 692/96 z dnia 17 kwietnia 1996 r. (Dz.U. L 97 z 18.4.1996, str. 15)."Artykuł 2Teksty rozporządzenia (WE) nr 692/96 w językach islandzkim i norweskim, załączone do odnośnych wersji językowych niniejszej decyzji, są autentyczne.Artykuł 3Niniejsza decyzja wchodzi w życie dnia 1 sierpnia 1997 r., pod warunkiem że wszystkie notyfikacje na mocy art. 103 ust. 1 Porozumienia zostały dokonane wobec Wspólnego Komitetu EOG.Artykuł 4Niniejsza decyzja zostaje opublikowana w Sekcji EOG i w Dodatku EOG do Dziennika Urzędowego Wspólnot Europejskich.Sporządzono w Brukseli, dnia 10 lipca 1997 r.W imieniu Wspólnego Komitetu EOGE. BullPrzewodniczący[1] Dz.U. L 102 z 25.4.1996, str. 45.[2] Dz.U. L 97 z 18.4.1996, str. 15.--------------------------------------------------


text:
 11/Sv. 089
 HR
 Službeni list Europske unije
 452
 22011D0147
 L 076/31
 SLUŽBENI LIST EUROPSKE UNIJE
 02.12.2011.
 ODLUKA ZAJEDNIČKOG ODBORA EGP-a
 br. 147/2011
 od 2. prosinca 2011.
 o izmjeni Priloga XIII. (Promet) Sporazumu o EGP-u
 ZAJEDNIČKI ODBOR EGP-a,
 uzimajući u obzir Sporazum o Europskom gospodarskom prostoru, kako je izmijenjen Protokolom o prilagodbi Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru, dalje u tekstu „Sporazum”, a posebno njegov članak 98.,
 budući da:
 (1)
 Prilog XIII. Sporazumu izmijenjen je Odlukom Zajedničkog odbora EGP-a br. 120/2011 od 21. listopada 2011. (1)
 (2)
 Direktivu Komisije 2010/36/EU od 1. lipnja 2010. o izmjeni Direktive 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća o sigurnosnim pravilima i normama za putničke brodove treba unijeti u Sporazum (2),
 DONIO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U točku 56.f (Direktiva 2009/45/EZ Europskog parlamenta i Vijeća) Priloga XIII. Sporazumu dodaje se sljedeće:
 „, kako je izmijenjena:
 —
 32010 L 0036: Direktivom Komisije 2010/36/EU od 1. lipnja 2010. (SL L 162, 29.6.2010., str. 1.).”
 Članak 2.
 Tekst Direktive 2010/36/EU na islandskom i norveškom jeziku, koji se objavljuje u Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije, vjerodostojan je.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu 3. prosinca 2011., pod uvjetom da su sve obavijesti iz članka 103. stavka 1. Sporazuma podnesene Zajedničkom odboru EGP-a. (3)
 Članak 4.
 Ova se Odluka objavljuje u odjeljku o EGP-u i Dodatku o EGP-u Službenom listu Europske unije.
 Sastavljeno u Bruxellesu 2. prosinca 2011.
 Za Zajednički odbor EGP-a
 Predsjednik
 Kurt JÄGER
 (1) SL L 341, 22.12.2011., str. 85.
 (2) SL L 162, 29.6.2010., str. 1.
 (3) Ustavni zahtjevi nisu navedeni.


type: legislation

text:
 Avis juridique important
 |
 52000PC0447
 Ehdotus: neuvoston päätös luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisesta /* KOM/2000/0447 lopull. */
 Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisesta(komission esittämä)PERUSTELUTMansaari sijaitsee keskellä Irlanninmerta. Se ei kuulu Yhdistyneeseen kuningaskuntaan, vaan on Ison-Britannian kruunun alainen itsehallintoalue. Sillä on laajat itsehallinto-oikeudet; sen ulkosuhteita hoitaa kuitenkin Yhdistyneen kuningaskunnan hallitus.Perustamissopimusta sovelletaan Mansaareen siinä määrin kuin liittymissopimuksessa määrättyjen järjestelyjen täytäntöönpano sitä edellyttää. Näistä järjestelyistä määrätään liittymissopimuksen pöytäkirjassa nro 3.Tästä johtuu, että Mansaari on neuvoston asetuksen (ETY) N:o 706/73 nojalla velvollinen soveltamaan maataloustuotteiden kauppaa koskevia yhteisön sääntöjä, mutta se ei maksa maksuja yhteisölle eikä myöskään saa yhteisön tukea.Tämän ehdotuksen tarkoituksena on jatkaa Mansaaren viranomaisille annettua lupaa rajoittaa naudan- ja lampaanlihan tuontia siten, että saaren oma tuotanto ei häiriinny. Tämä koskee tuontia yhteisön jäsenvaltioista tai kolmansista maista. Lupa annettiin heinäkuun 19 päivänä 1982 tehdyssä neuvoston päätöksessä 82/530/ETY, jonka voimassaoloa on pidennetty neuvoston päätöksillä 84/363/ETY, 88/504/ETY, 91/657/ETY, 95/589/EY ja 96/90/EY 31 päivään joulukuuta 2000 asti.Komissio on tarkastellut Mansaaren naudan- ja lampaanlihan tuotantoa ja tuontia koskevia taloudellisia ja teknisiä tietoja ja päätellyt, että neuvoston päätös 82/530/ETY on helpottanut saaren lihantoimitusten turvaamista ja samalla toiminut tuloja suojelevana toimenpiteenä saaren tuottajille. Komissio ehdottaa näin ollen, että neuvoston päätöksen soveltamista jatketaan 31 päivään joulukuuta 2005 saakka.Ehdotus ei vaikuta yhteisön talousarvioon.Ehdotus: NEUVOSTON PÄÄTÖS luvan antamisesta Yhdistyneelle kuningaskunnalle sallia Mansaaren viranomaisille erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltaminen lampaanlihaan ja naudanlihaan tehdyn päätöksen 82/530/ETY soveltamisajan jatkamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon vuoden 1972 liittymisasiakirjan pöytäkirjan nro 3 ja erityisesti sen 1 artiklan 2 kohdan ja 5 artiklan toisen kohdan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Yhteisön sääntöjä, jotka koskevat yhteiseen markkinajärjestelyyn kuuluvien maataloustuotteiden kauppaa kolmansien maiden kanssa, sovelletaan Mansaareen liittymisasiakirjan pöytäkirjassa nro 3 olevan 1 artiklan 2 kohdan ja Kanaalisaariin ja Mansaareen sovellettavista maataloustuotteiden kauppaa koskevista yhteisön säännöksistä 12 päivänä maaliskuuta 1973 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 706/73 [1] mukaisesti.[1] EYVL L 68, 15.3.1973, s. 1. Asetus sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1174/86 (EYVL L 167, 24.4. 1986, s. 1).(2) Kotieläintuotanto on perinteinen elinkeino Mansaarella ja olennainen osa saaren maataloutta.(3) Ennen lampaan- ja vuohenlihan yhteisen markkinajärjestelyn käyttöönottoa yhteisössä Mansaari sovelsi osana sen paikallista markkinajärjestelyä tiettyjä lampaanlihan tuonnin valvontamenettelyjä turvatakseen kaupan toimitusten tarpeen kuitenkin siten, ettei lampaanlihan tuotantorakenne ja välillisesti myös saaren naudanlihatuotanto ja sen oma maatalouden tukijärjestelmä vääristy.(4) Yhteisen markkinajärjestelyn nojalla Mansaareen sovellettujen, eräiden kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevien järjestelyjen yhteydessä oli suotavaa antaa saaren viranomaisille mahdollisuus soveltaa tiettyjä toimenpiteitä sen oman tuotannon ja maatalouden tukijärjestelmän toimivuuden suojaamiseksi, jollei saaren ja yhteisön välisiin suhteisiin sovelletuissa yhteisön säännöksissä toisin säädetty.(5) Tämän vuoksi Yhdistynyt kuningaskunta sai neuvoston päätöksen 82/530/ETY [2], nojalla antaa Mansaaren viranomaisille luvan soveltaa erityisten tuontitodistusten järjestelmää kolmansista maista ja yhteisön jäsenvaltioista peräisin olevaan lampaanlihaan ja naudanlihaan, sanotun kuitenkaan rajoittamatta naudanliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 17 päivänä toukokuuta 1999 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 1254/1999 [3] ja lampaan- ja vuohenliha-alan yhteisestä markkinajärjestelystä 3 päivänä marraskuuta 1998 annetussa neuvoston asetuksessa (EY) N:o 2467/98 [4] säädettyjen, kolmansien maiden kanssa käytävää kauppaa koskevien toimenpiteiden soveltamista. Lupa myönnettiin 31 päivänä joulukuuta 2000 päättyväksi kaudeksi.[2] EYVL L 234, 9.8.1982, s. 7. Päätös sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna päätöksellä 96/90/EY (EYVL L 21, 27.1.1996, s. 67).[3] EYVL L 160, 26.6.1999, s. 21.[4] EYVL L 312, 20.11.1998, s. 1.(6) Yhteisö on Uruguayn kierroksen monenvälisten kauppaneuvottelujen yhteydessä tehdyn maataloussopimuksen [5] mukaisesti sitoutunut korvaamaan lampaan- ja naudanliha-alan tuotteiden tuonnin osalta kolmansien maiden kanssa sovitut erityiset kauppajärjestelyt kiintiöjärjestelmällä, jonka tariffi on nolla. Päätöksen 82/530/ETY soveltamisesta kuitenkin saadun kokemuksen perusteella on suotavaa jatkaa erityisten tuontitodistusten järjestelmän soveltamista siten, että sitä on mahdollista tarkistaa ennen jatketun soveltamisajan päättymistä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta yhteisön kansainvälisiä velvoitteita. Päätöksen 82/530/ETY 2 artiklaa olisi muutettava vastaavasti,[5] EYVL L 336, 23.12.1994, s. 22.ON TEHNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:1 artiklaKorvataan päätöksen 82/530/ETY 2 artikla seuraavasti:"2 artiklaTätä päätöstä sovelletaan 31 päivään joulukuuta 2005.Komissio antaa neuvostolle ennen 1 päivää heinäkuuta 2005 järjestelmän soveltamisesta kertomuksen, johon on liitetty mahdolliset ehdotukset tämän päätöksen muuttamiseksi tai sen voimassaolon jatkamiseksi."2 artiklaTämä päätös on osoitettu Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneelle kuningaskunnalle.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja


text:
Thomas Wartungssatz DTE3/VTE 3/DTE6/TLD3/DTE8/DTE10 - 100753/31/32/33 | eBay
 Details zu Thomas Wartungssatz DTE3/VTE 3/DTE6/TLD3/DTE8/DTE10 - 100753/31/32/33
 Thomas Wartungssatz DTE3/VTE 3/DTE6/TLD3/DTE8/DTE10 - 100753/31/32/33
 robertopetersen19294 (337 )
 581516774327
 - Auswählen - DTE 3/ VTE 3 DTE 6/ TLD 3 DTE 8 DTE 10
 Eldena, Deutschland
 282386982271
 Letzte Aktualisierung am 10. Mrz. 2019 13:38:31 MEZ Alle Änderungen ansehen
 nesreteP otreboR
 1 ztalpgulF mA
 anedlE 49291
 :nofeleT11744-557830
 :xaF31744-557830
 :liaM-Emoc.loa@nesretepotrebor
 Kläranlagenwartung Roberto Petersen
 Kläranlagenwartung Roberto Petersen Am Flugplatz 1 19294 Eldena Tel. 038755-44711 / Fax: 038755-44713 robertopetersen@aol.com Gesetzlicher Vertreter: Roberto Petersen www.Abwassersysteme.info
 Allgemeine Geschäftsbedingungen für den Online-Shop der Firma: Kläranlagenwartung Roberto Petersen Am Flugplatz 1 19294 Eldena Deutschland Tel: 038755-44711 Steuernummer: 087/29913325 Information: BItte beachten Sie, das die hier angebotenen Materialien von einem Fachmann montiert werden sollten. Nicht fachgerechte Benutzung oder nicht fachgerechter Einbau hat den Garantieverlust zur Folge. Allgemeine Geschäftsbedingungen (10.07.2015) Die allgemeinen Geschäftsbedingungen regeln das Zustandekommen des Vertrages, Pflichten der Firma Kläranlagenwartung Roberto Petersen und des Nutzers/Bestellers sowie die Abwicklung der geschlossenen Verträge. § 1 Gegenstand der allgemeinen Geschäftsbedingungen Gegenstand der Allgemeinen Geschäftsbedingungen ist die Regelung der Vertragsbedingungen für sämtliche Verträge der Firma Kläranlagenwartung Roberto Petersen (im nachfolgenden Anbieter) mit dem Nutzer und Besteller des Online-Shops (im nachfolgenden Kunde), die über den Online-Shop geschlossen werden. Es gelten jeweils die Allgemeinen Geschäftsbedingungen in der zum Zeitpunkt des Vertragsschlusses gültigen Fassung. Abweichende Bedingungen des Kunden erkennt der Anbieter nicht an. Es gelten ausschließlich die Allgemeinen Geschäftsbedingungen des Anbieters. § 2 Zustandekommen des Vertrages Die Angebote des Online-Shops sind unverbindlich. Mit dem Anklicken des Bestell-Buttons erklärt der Nutzer verbindlich gegenüber dem Anbieter, den Inhalt des Warenkorbes erwerben zu wollen. Die Bestellung des Nutzers stellt ein Angebot an den Anbieter zum Abschluss eines Kaufvertrages dar. Der Vertrag kommt durch die per E-mail versandte Bestätigung des Anbieters an den Kunden nach Erhalt der Bestellung zustande und entspricht der Annahme des Angebotes. Die Bestätigung geht dem Nutzer unmittelbar nach Anklicken des Bestell-Buttons zu. Mit ihr ist der Vertrag zustande gekommen. Der Anbieter bietet keine Produkte zum Kauf durch Minderjährige an. § 3 Informationspflichten 1. Der Kunde ist bei der Registrierung verpflichtet, wahrheitsgemäße Angaben zu machen. Sofern sich Daten des Kunden ändern, insbesondere Name, Anschrift, E-Mail-Adresse, Telefonnummer, Bankverbindung, ist der Kunde verpflichtet, dem Anbieter diese Änderung unverzüglich durch Änderung der Angaben im Online-Shop mitzuteilen. 2. Unterlässt der Kunden diese Information oder gibt er von vornherein falsche Daten, insbesondere eine falsche E-Mail-Adresse an, so kann der Anbieter, soweit ein Vertrag zustande gekommen ist, vom Vertrag zurücktreten. Der Rücktritt wird schriftlich erklärt. Die Schriftform ist auch durch Absenden einer E-Mail gewahrt. 3. Der Anbieter sendet dem Kunden unmittelbar nach dessen Bestellung eine E-Mail an die angegebene E-Mail Adresse zu, in der die bestellten Artikel und der Rechnungsbetrag benannt werden. 4. Der Kunde hat dafür Sorge zu tragen, dass die von ihm angegebene E-Mail Adresse ab dem Zeitpunkt erreichbar ist, und nicht aufgrund von Weiterleitung, Stilllegung oder Überfüllung der E-Mail Adresse ein Empfang von E-Mail-Nachrichten ausgeschlossen ist. § 4 Widerrufsrecht Sie haben das Recht, binnen vierzehn Tagen ohne Angabe von Gründen diesen Vertrag zu widerrufen. Die Widerrufsfrist beträgt vierzehn Tage ab dem Tag des Kaufes. Der Widerruf ist schriftlich an Kläranlagenwartung Roberto Petersen Am Flugplatz 1 19294 Eldena Fax: 038755/44713 - RobertoPetersen@aol.com Widerrufsformular (Wenn Sie den Vertrag widerrufen wollen, dann füllen Sie bitte dieses Formular aus und senden Sie es zurück.) An Kläranlagenwartung Roberto Petersen Am Flugplatz 1 19294 Eldena Fax: 038755/44713 - RobertoPetersen@aol.com Hiermit widerrufe(n) ich den von mir abgeschlossenen Vertrag über den Kauf der folgenden Waren. Bestellt am ______________________/erhalten am ______________________ Bestellnummer____________________________________________________ Rechnungsnummer________________________________________________ Name ___________________________________________________________ Straße___________________________________________________________ PLZ_____________ Ort_____________________________________________ Datum___________________________________________________________ _________________________________________________________________ Unterschrift des/der Verbraucher(s) (nur bei Mitteilung auf Papier) Zur Wahrung der Widerrufsfrist reicht es aus, dass Sie die Mitteilung über die Ausübung des Widerrufsrechts vor Ablauf der Widerrufsfrist absenden. Folgen des Widerrufs NAch Erhalt des Widerufes werden wir bereits geleistete Zahlungen an Sie zurück überweisen. Erhaltende Waren sind vollständig und Mangelfrei an uns zurück zu senden. NAch EIngang und Prüfung erhaltender Ware, wird die Zahlung an Sie veranlasst. Sie haben die Waren unverzüglich und in jedem Fall spätestens binnen vierzehn Tagen nach Widerruf an uns zurück zu senden. Die Frist ist gewahrt, wenn Sie die Waren vor Ablauf der Frist von vierzehn Tagen absenden. Sie tragen die unmittelbaren Kosten der Rücksendung der Waren. § 5 Lieferung der Waren, Erbringung von Dienstleistungen 1. Die Bestellung wird möglichst unverzüglich nach ihrem Eingang beim Anbieter bearbeitet. Der Anbieter übergibt die Waren spätestens am zweiten Werktag nach Vertragsschluss dem Lieferunternehmen. Sofern nichts anderes angegeben, erfolgt die Lieferung an die vom Kunden angegebene Lieferadresse. Evtl. Angaben über die Lieferfrist sind unverbindlich, sofern nicht ausnahmsweise ein Liefertermin zugesagt wurde. 2. Ist der Kunde nicht unter der von ihm angegebenen Adresse auffindbar, so gerät der Kunde in Verzug mit der Annahme der Leistung. Er hat dem Anbieter dann die durch die vergebliche Anfahrt entstandenen Mehraufwendungen zu ersetzen. Der Anbieter braucht die versprochene Lieferung nicht mehr zu erbringen und kann vom Vertrag zurücktreten, wenn der Kunde zweimal hintereinander nicht anzutreffen war. Der Anbieter verpflichtet sich in diesem Falle, den Kunden unverzüglich über die Nichtverfügbarkeit zu informieren und eine gegebenenfalls bereits erbrachte Gegenleistung des Kunden unverzüglich zurückzuerstatten. § 6 Zahlung 1. Der Kunde erhält eine Rechnung über den Kaufpreis inkl. der jeweils gesetzlich geltenden Mehrwertsteuer. 2. Der Kaufpreis ist sofort mit Erhalt der Rechnung fällig, soweit nichts anderes vereinbart ist. 3. Im Verzugsfalle werden die gesetzlichen Verzugszinsen erhoben. Falls ein höherer Verzugsschaden entsteht, ist der Anbieter berechtigt, diesen gegenüber dem Kunden geltend zu machen. 4. Das Recht zur Aufrechnung steht dem Kunden nur zu, wenn seine Gegenansprüche rechtskräftig festgestellt wurden, oder diese durch den Anbieter anerkannt wurden. 5. Der Kunde kann ein Zurückbehaltungsrecht nur ausüben, wenn sein Gegenanspruch auf dem gleichen Vertragsverhältnis beruht § 4 Verpackungs- und Versandkosten 1. Die Kosten für die Verpackung übernimmt der Anbieter. 2. Versandkosten fallen nur bei Warenlieferungen an, die nicht selbst vom Kunden abgeholt werden. 3. Die Höhe der Versandkosten eträgt richten sich nach der Höhe und dem Gewicht der jeweiligen Zusteller. 4. Sofern der Kunde die Ware selber abholen möchte, ist VORHER ein genauer Abholtermin und -Ort per Telefon oder E-Mail abzustimmen. § 7 Eigentumsvorbehalt Die gelieferte Ware bleibt bis zur vollständigen Zahlung des Kaufpreises Eigentum des Anbieters, unabhängig vom Ablauf der Widerrufsfrist. § 8 Mängelhaftung 1. Die Mängelhaftung bestimmt sich nach den gesetzlichen Bestimmungen gem. §§ 434 ff BGB. Bei Anlieferung sind die Waren gleich, auf Vollständigkeit und Schäden zu kontrollieren und ggf. der Anbieter zu Informieren, so Schäden aufgetreten sind. 2. Der Anbieter haftet nicht für Fehler, deren Auftreten durch den Kunden verursacht wurde. 3. Soweit sich nachstehend nichts anderes ergibt, sind weitergehende Ansprüche des Kunden, gleich aus welchen Rechtsgründen, ausgeschlossen. Der Anbieter haftet nicht für Schäden, die nicht am Liefergegenstand selbst entstanden sind. Daher haftet der Anbieter nicht für entgangenen Gewinn oder für sonstige Vermögensschäden des Kunden. Bei Ausschluss oder Beschränkung der Haftung des Anbieters, gilt dies auch für die persönliche Haftung von Mitarbeitern, Vertretern und Erfüllungsgehilfen. Ein Haftungsausschluss/Haftungsbeschränkung gilt nicht, sofern die Schadensursache auf Vorsatz oder grobe Fahrlässigkeit beruht. Sofern der Anbieter fahrlässig eine vertragswesentliche Pflicht verletzt, ist die Ersatzpflicht auf den typischerweise entstehenden Schaden beschränkt. 4. Erfolgt die Nacherfüllung im Wege einer Ersatzlieferung, ist der Kunde verpflichtet, die zuerst gelieferte Ware innerhalb von 30 Tagen an den Anbieter auf dessen Kosten und gem. den gesetzlichen Bestimmungen (§§ 439 Abs.4, 346,348) zurückzusenden. Der Anbieter kann nach den gesetzlichen Bestimmungen Schadensersatz geltend machen. 5. Eine Zusicherung von Eigenschaften für Waren besteht nicht. Die Beschreibung der Waren stellt keine Zusicherung von Eigenschaften dar. Der Anbieter sichert auch im Übrigen im Online-Shop keine Eigenschaften zu. §9 Datenschutz 1. Der Anbieter unternimmt alle ihm wirtschaftlich und technisch zumutbaren und möglichen Vorkehrungen, um einen Zugriff Dritter auf die Kundendaten zu verhindern. 2. Der Anbieter erhebt vom Nutzer ohne dessen Zustimmung nur die Daten, die für die Ausführung der Bestellung und die Vertragsabwicklung notwendig sind. Er verwendet die vom Kunden zur Verfügung gestellten Daten nur zu den Zwecken, in die der Kunde eingewilligt hat. § 10 Anwendbares Recht Es gilt Deutsches Recht. Stand: 09.07.2015
 Artikelstandort: Eldena, Deutschland
 Thomas Sabo Ringe,
 Camp David Jeans 33 32,
 Levis 751 33 32


text:
Gornji Kneginec je općina u Hrvatskoj.
 Zemljopis
 Općina Gornji Kneginec nalazi se u sastavu Varaždinske županije. Smještena je u središnjem dijelu Županije, 6 km južno od Grada Varaždina. Južni dio općine se nalazi u podnožju Varaždinskog topličkog gorja, a sjeverni dio prelazi u nizinu rijeke Drave na sjeveru Hrvatskog zagorja. S istočne strane graniči s Općinom Jalžabet, s jugoistočne s Gradom Varaždinske Toplice, s jugozapadne s Gradom Novim Marofom, a sa zapadne s Općinom Sveti Ilija. Površina Općine iznosi 22,34 km2 (što je 1,77 % od ukupnog prostora Županije). Prometni položaj općine Gornji Kneginec vrlo je povoljan u makrogeografskom, topografskom ili mikrogeografskom smislu.
 Stanovništvo
 Po posljednjem popisu stanovništva iz 2001. godine, općina Gornji Kneginec imala je 5.259 stanovnika, raspoređenih u 5 naselja:
 Donji Kneginec - 761
 Gornji Kneginec - 1.664
 Lužan Biškupečki - 429
 Turčin - 957
 Varaždin Breg - 1.448
 Povijest
 Nakon što je Andrija II. Arpadović naslijedivši svog brata ipak postao hrvatsko – ugarski kralj, on 1209. godine gradu Varaždinu daje naslov slobodnog kraljevskog grada u kojoj spominje i kneginečku kulu pod nazivom «Kehne», od čega je i kasnije nastalo ime Kneginec. O tome kako se kneginečka kula našla u kraljevoj povelji i kako je on uopće bio upoznat s njenim postojanjem, svjedoče zanimljivi povijesni zapisi o događajima koji su se u 11. stoljeću odigrali na ovom području.
 Kad je u 11. stoljeću na hrvatsko – ugarsko prijestolje stupio Emerik, Andrijin brat, Andrija je pokušao preoteti vlast. Jednom su se sastale Andrijina i Emerikova vojska : Emerik stajaše na ugarskoj obali, a Andrija na hrvatskoj. Andrija se nadao da će sa svojom vojskom nadhrvati starijeg brata. No, kad je stigao konačan trenutak obračuna ni Andrijina, ni Emerikova vojska nije se usudila pomaknuti. Nakon nekog vremena Emerik odlučio je stvar uzeti u svoje ruke riješiti situaciju u vlastitu korist. Ostavio je svoju vojsku te sam, goloruk, noseći u ruci jedino kraljevsko žezlo, prešao preko Drave u Andrijin tabor u koji je ušao dostojanstveno i rekao Andrijinim vojnicima : «Ej, ljudi, evo vašega kralja! Tko će se od vas usuditi da omasti ruke krvlju svoga krunjenoga kralja?» I nitko nije pisnuo ni riječ, već svi pohitaše pred kraljeve noge da ga mole za oprost, te se obje vojske sjediniše bez Andrijina znanja, a sva Hrvatska i Dalmacija priznade kralja Emerika za svoga jedinoga gospodara. Nesretni Andrija tako je dospio u roblje, a brat i priznat kralj Emerik dade ga zatvoriti «...u tvrdu kulu Kneginec kraj Varaždina u kojoj je čamio sve do smrti bratove god. 1204. ...»
 Nakon drugih događaja koji su se zbili za vrijeme Emerikova vladanja on umire sredinom 1204., no prije toga, pošto se bio zabrinuo za sudbinu svog sina Ladislava, dade ga okruniti za kralja, a onda još «...izvadi iz tamnice grada Kneginca svog brata Andriju, oprosti mu sve i učini ga skrbnikom nedorasloga sina i podjedno upraviteljem države...».
 Poznate osobe
 Biserka Težački-Kekić, pjesnikinja
 Spomenici i znamenitosti
 Popis građevina koje se nalaze na Listi preventivno zaštićenih kulturnih dobara u Gornjem Knegincu:
 Sakralna građevina:
 Crkva Sv. Marije Magdalene iz 15. stoljeća s kasnijim prigradnjama. U 17. stoljeću spominje se malo groblje oko crkve. Crkva je proširena (produžena) 1800. godine, a temeljito se obnavlja od 1967. – 69. godine. Zaštićena je 1966. godine.
 Civilna građevina:
 Kula Kehne (Andrijina kula). Pretpostavlja se da na spomenutom mjestu nije postojala samo kula već da je Kehne bio utvrđeni kaštel odnosno grad. Na prijelazu iz 18. u 19. stoljeće u pisanom obliku se spominje postojeća kula, ostaci zidova, ostaci još dviju kula i zidane kuće na četvrtom uglu kaštela. Zaštićena je 1966. godine. Župni dvor, izgrađen 1797. godine, temeljito obnovljen 70-ih godina 20. stoljeća. Zaštićen je 1966. godine. Spomen ploča NOB-a koja se nalazi na zgradi stare škole (danas dječji vrtić).
 Arheološki lokaliteti:
 arheološki lokalitet "Župna crkva Sv. Marije Magdalene" - gotički arhitektonski elementi (prozor) iz 15. stoljeća u sklopu barokne crkve.
 arheološki lokalitet "Andrijina kula" - srednjovjekovna kula na istaknutom brežuljku kao ostatak veće fortifikacije.
 arheološki lokalitet "Varaždin Breg" - otkriven 1960. godine prilikom iskopa današnjeg ribnjaka. Nađeni su kameni artefakti iz mlađeg kamenog ili bakrenog doba i naseobinska keramika iz mlađeg željeznog doba.
 arheološki lokalitet "Banjščina" - slučajni nalaz ostave srebrnog novca iz 1. stoljeća prije Krista, bez točnog mjesta nalaza.
 Ostale sakralne građevine:
 Kapelica Sv. Trojstva na Haliću, izgrađena oko 1870. godine. U kapelici se nalazi slika Majke Božje Vinske - ulje na limu.
 Kapelica Srca Isusova u Donjem Knegincu, izgrađena 1940. godine.
 Kapelica Sv. Ivana Nepomuka u Šmičkovcu, Gornji Kneginec, izgrađena 1923. g.
 Kapelica Sv. Križa u Lužanu Biškupečkom, izgrađena 90-ih godina. Kip Sv. Ane na križanju Malog i Dugog Vrha. (Klesani rad u stilu baroka, koji treba restaurirati.) Kip Sv. Ivana Nepomuka na križanju Topličke i Knegingradske ulice u G. Knegincu. Stari kip je demoliran 1965. godine, a krajem 90-ih postavljen je novi. Kip Sv. Križa u Lužanu Biškupečkom.
 Poznatije vinogradarske kurije
 Mali Vrh:
 Horvatova kurija - stara oko 150 godina, obnovljena. Južno od kurije nekada se prostirao veliki posjed s gospodarskim građevinama (sačuvan silos) i ribnjakom. "Beli fratri" (bivša vila Hercezi), nalazi se nasuprot Horvatove kurije. Građevina je stara oko 300 godina. Prilikom obnove u unutrašnjosti je restaurirana i kapelica.
 Grimsova kurija - veća građevina, početkom 19. stoljeća u vlasništvu grofova Bombellesa. U podrumu se nalazi tijesak iz 1823. godine. Na posjedu je i obnovljena zgrada vincilira. Antunovićeva kurija, građevina je obnovljena, nalazi se na skretanju prema Valdecovoj hiži. Valdecova hiža, na padini između Pintarićeve grabe i Malog Vrha. Vjerojatno je jedini izvorno sačuvani seljački posjed s kućom za stanovanje. Građevina se nalazi na osami u voćnjaku, a u blizini nema novoizgrađenih objekata. Ispred kuće su preša i manje gospodarske građevine. Prije 70 godina u kući osnovano vatrogasno društvo. Bilo bi poželjno sačuvati posjed u cijelosti i ne parcelirati ga.
 Kettigova kurija - u podrumu je preša iz 1880. godine.
 Vidakovićeva vila – (“Solarovo”), nalazi se pri Horvatovoj vili na odvojku za Pintarićevu grabu. Građevina je ruševna i neodržavana, ali nije napuštena, već se u njoj stanuje.
 Vila "Naš mir" (Bijeli dvori).
 Kurija prije kipa Sv. Ane - veća građevina. Vila Kralj (nekadašnje "Vis"-ove gorice). Početkom stoljeća pregrađena je i podignut je kat. Uz građevinu manja zelena površina. Magdićeva vila (nekad zgrada Fodor, kasnije Petrović). Obnovljena je u izvornom obliku i zadržana je stara preša.
 Valentekovićeva kurija - manja građevina, stara preko 100 godina. Uz kuriju raste velika platana. Zgrada vincilira i gospodarski objekti su srušeni. Nekada je u objektu boravila Ivana Brlić-Mažuranić.
 Banjščina:
 Ljetnikovac Kussy (Varteksov vinograd) - obnovljen. Vila "Moj mir" iz 19. stoljeća. Vinogradarska kurija grofova Valentekovića, ulaz na posjed kroz kameni portal s lavovima.
 Koradovica:
 Vinogradska kuća Markich-Bužan (Pust-Stančić) - velika građevina, sačuvan drveni trijem (balkon).
 Glavić:
 Vila "Dora" (Milković), izgrađena je između dva rata. Na nekadašnjem posjedu vile Bauer nalazi se bunar cara Josipa II. Bunar je po nalogu cara Josipa II, a za potrebe ondašnje austro-ugarske vojske 1774. godine izgradila talijanska obitelj Zirzoni. Nalazi se na približno 300 m nadmorske visine. Dubina bunara je 137 m, visina vodenog stupa je 80 m, temperatura vode zimi i ljeti 13 °C, a voda je pitka. Bunar je pod zaštitom Općine.
 Obrazovanje
 Kultura
 Vatrogastvo
 DVD Kneginec Gornji - osnovano 17. veljače 1924. godine na inicijativu tadašnjeg župnika Mirka Novaka. 1999. godine dobiva status Središnjeg društva koje od tada djeluje na području cijele Općine. Društvo sada ima 65 članova. (www.dvd-kneginec.hr)
 DVD Donji Kneginec
 DVD Turčin
 DVD Varaždinbreg
 Šport
 Nogometni klub Dubravka, Turčin,
 Nogometni klub Zagorac Kneginec Donji,
 Savate boks klub "Omega-Gym",
 Športsko ribolovno društvo OstrižKneginec,
 Tenis klub Kneginec,
 Ragbi klub Knegingrad
 Vanjske poveznice
 Službene stranice
 Općine u Varaždinskoj županiji