type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 GA
 GA GA
 ---pagebreak--- AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil 30.9.2010
 COIM(2010) 520 leagan deireanach
 2010/0274 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise maidir lena ré
 GA GA
 ---pagebreak--- MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. CÚLRA
 Is le Rialachán (CE) Uimh. 460/20041 a bunaíodh an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil
 Líonra agus Faisnéise (dá ngairtear ENISA anseo feasta) i Márta 2004 do thréimhse thosaigh
 cúig bliana agus ba é an phríomhsprioc a bhí léi "leibhéal ard agus éifeachtach de shlándáil
 líonra agus faisnéise laistigh den [Aontas], [...] a áirithiú chun cultúr slándála líonra agus
 faisnéise a fhorbairt chun leasa na saoránach, na dtomhaltóirí, na ngnóthas agus eagraíochtaí
 na hearnála poiblí san Aontas Eorpach, agus sa tslí sin cuidiú le feidhmiú rianúil an
 mhargaidh inmheánaigh". Le Rialachán (CE) Uimh. 1007/20082 cuirtear síneadh go dtí
 Márta 2012 le sainordú ENISA.
 I ngeall ar an síneadh ar shainordú ENISA in 2008 cuireadh tús le díospóireacht faoin treo
 ginearálta ina bhfuil iarrachtaí na hEorpa ag dul maidir le slándáil líonra agus faisnéise, agus
 rannchuidigh an Coimisiún leis an díospóireacht sin trí chomhairliúchán poiblí a sheoladh faoi
 na cuspóirí a d'fhéadfadh a bheith le beartas neartaithe slándála líonra agus faisnéise ar
 leibhéal an Aontais. Mhair an comhairliúchán poiblí sin ó Shamhain 2008 go hEanáir 2009
 agus bailíodh beagnach 600 aighneacht3.
 An 30 Márta 2009, ghlac an Coimisiún Teachtaireacht maidir le Bonneagar Faisnéise
 Criticiúla a chosaint4 (CIIP) inar dhírigh sé ar chosaint a thabhairt don Eoraip ó
 chibearionsaithe agus ó chur isteach ar an gcibearspás trí ullmhacht, slándáil agus solúbthacht
 a fheabhsú, le Plean Gníomhaíochta ina n-iarrtar ar ENISA ról a ghlacadh, go háirithe mar
 thacaíocht do na Ballstáit. Formhuiníodh an Plean Gníomhaíochta den chuid is mó sa
 chaibidlíocht ag an gComhdháil Aireachta ar Bhonneagar Faisnéise Criticiúla a chosaint
 (CIIP) a tionóladh i dTaillinn na hEastóine an 27 agus 28 Aibreán 20095. Leagtar béim sna
 Conclúidí ar Chomhdháil Uachtaránachta an Aontais Eorpaigh ar an tábhacht a bhaineann le
 tacaíocht oibríochtúil ENISA 'a ghiaráil'; luaitear iontu gur meán luachmhar atá in ENISA
 chun iarrachtaí comhair uile-Aontais a spreagadh sa réimse seo agus cuireann siad béim ar an
 ngá le hathsmaoineamh agus athfhoirmliú a dhéanamh ar shainordú na Gníomhaireachta chun
 díriú níos fearr ar thosaíochtaí agus ar riachtanais an AE; chun cumas freagartha níos solúbtha
 a bhaint amach; chun scileanna agus inniúlachtaí a fhorbairt; agus chun éifeachtúlacht
 oibríochtúil na Gníomhaireachta agus an tionchar iomlán atá aici a mhéadú ionas go mbeidh
 an Ghníomhaireacht ina leas buan do gach Ballstát agus don Aontas Eorpach i gcoitinne.
 1
 Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 10 Márta 2004 lena
 mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise (IO L 077,
 13.3.2004, lch. 1).
 2
 Rialachán (CE) Uimh. 1007/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Meán Fómhair
 2008 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an
 10 Márta 2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise
 maidir lena ré (IO L 293, 31.10.2008, lch. 1).
 3
 Tá an tuarascáil achoimreach ar thorthaí an Chomhairliúcháin Phoiblí 'Towards a Strengthened
 Network and Information Security Policy in Europa' i gceangal leis an Measúnú Iarmharta a ghabhann
 leis an togra seo (Iarscríbhinn 11 ).
 4
 COIM(2009) 149, 30.3.2009.
 5
 Plépháipéar: http://www.tallinnciip.eu/doc/discussion_paper_-_tallinn_ciip_conference.pdf
 Conclúidí na hUachtaránachta:
 http://www.tallinnciip.eu/doc/EU_Presidency_Conclusions_Tallinn_CIIP_Conference.pdf.
 GA 2 GA
 ---pagebreak--- Tar éis plé a dhéanamh ag Comhairle Telecom an 11 Meitheamh 2009, tráth ar chuir na
 Ballstáit in iúl go seasann siad le sainordú ENISA a shíneadh agus a acmhainní a mhéadú i
 bhfianaise an tábhacht a bhaineann le slándáil líonra agus faisnéise agus na ndúshlán atá ag
 athrú sa réimse, tugadh an díospóireacht chun conclúide faoi Uachtaránacht na Sualainne ar
 an Aontas. Sa Rún ón gComhairle an 18 Nollaig 2009 maidir le cur chuige comhoibríoch
 Eorpach i leith slándála líonra agus faisnéise6 tugtar aitheantas do ról ENISA agus don
 chumas atá ann agus don ghá le ENISA a fhorbairt mar chomhlacht éifeachtúil. Leagtar béim
 freisin ar an ngá an Ghníomhaireacht a nuachóiriú agus a threisiú ionas gur féidir léi tacaíocht
 a thabhairt don Choimisiún agus do na Ballstáit an bhearna idir an teicneolaíocht agus na
 beartais atá ann a laghdú, agus í ina lárionad saineolais san Aontas i gcúrsaí a bhaineann le
 slándáil líonra agus faisnéise.
 2. COMHTHÉACS GINEARÁLTA
 Tá na teicneolaíochtaí faisnéise agus cumarsáide (TFCanna) ina gcranntaca ag an ngeilleagar
 Eorpach agus ag sochaí na hEorpa ar an iomlán. Bíonn TFCanna leochaileach a mhéid a
 bhaineann le bagairtí nach leanann na teorainneacha náisiúnta agus a athraíonn in éineacht leis
 an teicneolaíocht agus leis na forbairtí ar an margadh. Ós rud é go bhfuil na teicneolaíochtaí
 sin ar leibhéal domhanda agus idircheangailte agus idirspleách ar bhonneagair eile, ní féidir
 slándáil agus solúbthacht na dteicneolaíochtaí a shlánú trí chur chuige náisiúnta agus neamh-
 chomhordaithe amháin. Mar sin féin, athraíonn na dúshláin a bhaineann le slándáil líonra agus
 faisnéise go han-tapa. Ní mór líonraí agus córais faisnéise a chosaint go héifeachtach in
 aghaidh gach cineál briste nó teipe, lena n-áirítear ionsaithe de dhéanamh an duine.
 Tá ról lárnach sa Chlár Oibre Digiteach don Eoraip7, treoirthionscnamh faoi Straitéis 2020 an
 AE, ag na beartais a bhaineann le Slándáil Líonra agus Faisnéise ar mhaithe leis an gcumas
 atá in TFCanna a shaothrú agus a chur chun cinn agus an cumas sin a aistriú go fás
 inbhuanaithe agus nuálaíocht. Ar phríomhthosaíochtaí den Chlár Oibre Digiteach tá úsáid
 TFCanna a spreagadh agus muinín agus iontaoibh a mhéadú sa tsochaí faisnéise. Chuige sin,
 tá gá le ENISA a athchóiriú chun go mbeidh an tAontas, na Ballstáit agus na geallsealbhóirí
 ábalta méid mór acmhainneachta agus ullmhachta a fhorbairt ar mhaithe le fadhbanna
 slándála líonra agus faisnéise a chosc, a bhrath agus freagairt níos fearr a thabhairt orthu.
 3. CÚISEANNA LEIS AN nGNÍOMHAÍOCHT
 Sa bhreis ar an togra seo, tá togra eile ag an gCoimisiún, is é sin togra le haghaidh Rialacháin
 a bhaineann le ENISA a ghlacfadh ionad Rialachán (CE) Uimh. 460/2004; déanann sé
 athscríobh cuimsitheach ar na forálacha lena rialaítear an Ghníomhaireacht agus lena
 mbunaítear an Ghníomhaireacht do thréimhse cúig bliana. Tá an Coimisiún ar an eolas, áfach,
 go bhféadfadh an nós imeachta reachtach i bParlaimint na hEorpa agus sa Chomhairle gá a
 chruthú le go leor ama do dhíospóireacht, agus tá baol ann go gcruthófaí folús dlí mura
 nglacfaí sainordú na Gníomhaireachta sula rachaidh an sainordú reatha in éag.
 6
 Rún ón gComhairle an 18 Nollaig 2009 maidir le cur chuige comhoibríoch i leith Slándála Líonra agus
 Faisnéise (IO C 321, 29.12.2009, lch. 1).
 http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:C:2009:321:0001:0004:EN:PDF.
 7
 COIM(2010) 245, 19.5.2010
 GA 3 GA
 ---pagebreak--- Déanann an Coimisiún togra le haghaidh an Rialacháin seo, dá bhrí sin, lena gcuirfear síneadh
 18 mí le sainordú reatha na Gníomhaireachta ionas go mbeidh dóthain ama ann chun plé ceart
 a dhéanamh.
 GA 4 GA
 ---pagebreak--- 2010/0274 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise maidir lena ré
 (Téacs atá ábhartha maidir leis an LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 114
 de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa8,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún9,
 Tar éis dóibh an togra a chur chuig na Parlaimintí náisiúnta,
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) Sa bhliain 2004, ghlac Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle Rialachán (CE)
 Uimh. 460/2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra
 agus Faisnéise10 (dá ngairtear "an Ghníomhaireacht" anseo feasta).
 (2) Sa bhliain 2008, ghlac Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle Rialachán (CE)
 Uimh. 1007/2008 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 maidir le ré na
 Gníomhaireachta11.
 (3) Ó mhí na Samhna 2008, tionóladh díospóireacht phoiblí ar an treo ginearálta a bhfuil
 iarrachtaí na hEorpa ag dul maidir le breis slándála líonra agus faisnéise, agus bhain sé
 leis an nGníomhaireacht freisin. I gcomhréir le straitéis an Choimisiúin um Rialáil
 níos fearr, agus mar rannchuidiú leis an díospóireacht sin, sheol an Coimisiún
 8
 IO C , , lch. .
 9
 IO C , , lch. .
 10
 Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 10 Márta 2004 lena
 mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise (IO L 77,
 13.3.2004, lch. 1).
 11
 Rialachán (CE) Uimh. 1007/2008 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 24 Meán Fómhair
 2008 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an
 10 Márta 2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise
 maidir lena ré (IO L 293, 31.10.2008, lch. 1).
 GA 5 GA
 ---pagebreak--- comhairliúchán poiblí inar pléadh na cuspóirí le beartas neartaithe slándála líonra agus
 faisnéise ar leibhéal an Aontais, agus mhair an comhairliúchán sin ó Shamhain 2008
 go hEanáir 2009. I Nollaig 2009, ba é an toradh a bhí ar an díospóireacht Rún ón
 gComhairle an 18 Nollaig 2009 maidir le cur chuige comhoibríoch i leith Slándála
 Líonra agus Faisnéise12.
 (4) Ag tabhairt airde ar na torthaí a bhí ar an díospóireacht phoiblí, tá sé beartaithe
 ionstraim eile a chur in ionad Rialachán (CE) Uimh. 460/2004.
 (5) D'fhéadfadh gá a bheith le go leor díospóireachta maidir le ENISA a athchóiriú, agus
 ós rud é go rachaidh sainordú na Gníomhaireachta in éag an 13 Márta 2012, is gá
 síneadh a ghlacadh trína gceadófar díospóireacht leormhaith i bParlaimint na hEorpa
 agus sa Chomhairle agus trína n-áiritheofar comhsheasmhacht agus leanúnachas.
 (6) Ba cheart, dá bhrí sin, ré na Gníomhaireachta a shíneadh go dtí 13 Márta 2013,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 mar seo a leanas:
 Cuirtear an méid seo a leanas in ionad Airteagal 27:
 ‘Airteagal 27 — Ré
 Bunófar an Ghníomhaireacht ón 14 Márta 2004 do thréimhse naoi mbliana agus sé mhí. ’
 Airteagal 2
 Teacht i bhfeidhm
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an
 Aontais Eorpaigh.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go
 díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh in/sa [...],[...]
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán An tUachtarán
 12
 Rún ón gComhairle an 18 Nollaig 2009 maidir le cur chuige comhoibríoch i leith na Slándála Líonra
 agus Faisnéise (IO C 321, 29.12.2009, lch. 1).
 GA 6 GA
 ---pagebreak--- RÁITEAS AIRGEADAIS REACHTACH LE hAGHAIDH NA dTOGRAÍ
 1. LEAGAN AMACH AN TOGRA/AN TIONSCNAIMH
 1.1. Teideal an togra/an tionscnaimh
 Togra le haghaidh Rialacháin ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle lena leasaítear
 Rialachán (CE) Uimh. 460/2004 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 10 Márta
 2004 lena mbunaítear an Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise.
 1.2. Réimse/réimsí beartais lena mbaineann i gcreat ABM/ABB13
 Sochaí faisnéise agus meáin chumarsáide
 Creat rialála don Chlár Digiteach
 1.3. An cineál togra/tionscnaimh
 Baineann an togra/tionscnamh le gníomhaíocht nua
 Baineann an togra/tionscnamh le gníomhaíocht nua a leanann
 treoirthionscadail/réamhghníomhaíochta14
 ; Baineann an togra/tionscnamh le síneadh ar ghníomhaíocht atá ann cheana
 Baineann an togra/tionscnamh le gníomhaíocht a atreoraíodh i dtreo gníomhaíochta nua
 1.4. Cuspóirí
 1.4.1. Cuspóirí straitéiseacha ilbhliantúla an Choimisiúin ar a bhfuil an togra/tionscnamh dírithe
 An tsolúbthacht a fheabhsú i líonraí cumarsáide leictreonaí na hEorpa
 Leanfaidh an Ghníomhaireacht den obair ar shaincheisteanna solúbthachta trí, mar shampla,
 suirbhéanna a dhéanamh ar na hoibleagáidí, na ceanglais agus na dea-chleachtais atá in úsáid ó
 thaobh solúbthachta de15, agus anailís ar mhodhanna agus ar nósanna imeachta breise chun an
 tsolúbthacht a fheabhsú. Déanfar treoirthionscadail bhreise chun bailíocht na gceanglas, na
 modhanna agus na gcleachtas a mheasúnú. Rannchuideoidh an Ghníomhaireacht chun slándáil
 agus solúbthacht na mbonneagar criticiúil faisnéise agus cumarsáide a fheabhsú agus chun an
 Chomhpháirtíocht Phríobháideach Phoiblí uile-Eorpach ar Sholúbthacht (EP3R) agus Fóram
 uile-Eorpach na mBallstát (EFMS) a chruthú.
 Comhar idir na Ballstáit a fhorbairt agus a chothabháil
 13
 ABM: Bainistiú de réir gníomhaíochtaí – ABB: Bunú an bhuiséid de réir gníomhaíochtaí.
 14
 Mar a thagraítear dó in Airteagal 49(6)(a) nó (b) den Rialachán Airgeadais.
 15
 Beidh na suirbhéanna sin ina bhforbairt ar na suirbhéanna a rinne ENISA in 2006 agus 2007 maidir le bearta
 slándála atá á gcur chun feidhme ag oibreoirí in earnáil na cumarsáide leictreonaí.
 GA 7 GA
 ---pagebreak--- Ba cheart do ENISA breis forbartha a dhéanamh ar a chuid iarrachtaí ciorcail uile-Eorpacha
 d'inniúlachtaí slándála a shainaithint in ábhair ar nós feasacht a mhúscailt agus freagairtí ar
 theagmhais, comhar maidir le hidir-inoibritheacht do chárta aitheantais leictreonach (eID)
 uile-Eorpach16 agus cothabháil ardáin chun tacú le haistriú dea-chleachtais i dtaobh slándála
 líonra agus faisnéise ar leibhéal na hEorpa17. Ba cheart breis comhair idir na Ballstáit a bhaint
 amach d'fhonn inniúlachtaí na mBallstát uile a fheabhsú agus na leibhéil fhoriomlána de
 chomhchuibheas agus d'idir-inoibritheacht a ardú.
 Na rioscaí atá ag teacht chun cinn a shainaithint chun muinín agus iontaoibh a chruthú
 Leanfaidh an Ghníomhaireacht den obair ar chreat a bhunú lena bhféadfaidh lucht
 cinnteoireachta tuiscint níos fearr a fháil ar na rioscaí atá ag teacht chun cinn ó
 theicneolaíochtaí nua agus ó chur i bhfeidhm nua agus na rioscaí sin a mheasúnú, trí
 chleachtas córasach bailithe, próiseála agus scaipthe sonraí agus aiseolais.
 Muinín san fhaisnéis a chruthú i measc mionghnóthas
 Le haois na faisnéise digití, tá deiseanna líonmhara á soláthar do ghnólachtaí, go háirithe
 mionghnóthais. Tá leochaileachtaí fós ag baint le teicneolaíochtaí faisnéise agus cumarsáide ó
 thaobh forbartha agus ghlacadh na n-úsáideoirí de. Is é an sprioc na riachtanais agus na
 hionchais atá ag mionghnóthais sa réimse seo a bhailiú agus a mheasúnú.. Déanfaidh ENISA
 an sprioc sin a shaothrú trí mhúnlaí comhair trasteorann idir iolraitheoirí agus comhlachais a
 chothú agus a threorú maidir le forbairt acmhainneachta slándála líonra agus faisnéise atá
 dírithe ar mhionghnóthais; scéimeanna deimhniúcháin a fhorbairt a bheidh dírithe ar
 mhionghnóthais agus creataí comhlíonta a fhorbairt do dhaoine nach saineolaithe iad;
 dea-chleachtas a chruthú agus a threorú don lucht gnó; forbairt ar shaincheisteanna comhlíonta
 a cheadóidh do ghnóthais bheaga agus mheánmhéide agus do mhionghnóthais a gcuspóirí
 slándála a chur in iúl agus pleananna a fhoirmliú d'fhonn iad a bhaint amach.
 1.4.2. Cuspóirí sonracha agus an ghníomhaíocht/na gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann
 Cuspóir sonrach
 Slándáil líonra agus faisnéise a mhéadú, ar mhaithe le cultúr slándála líonra agus faisnéise a
 fhorbairt chun leasa na saoránach, na dtomhaltóirí, na ngnólachtaí agus eagraíochtaí na
 hearnála poiblí agus dúshláin bheartais a thugann líonraí todhchaí agus ag an Idirlíon anuas a
 aithint.
 Gníomhaíochtaí ABM/ABB lena mbaineann
 Beartas cumarsáide leictreonaí agus Slándáil líonra
 16
 Beidh an tacaíocht sin ina fhorbairt ar an obair a rinne ENISA in 2006 agus 2007 maidir le teanga choiteann chun
 idir-inoibritheacht eID a fheabhsú.
 17
 Is forbairt é an t-ardán seo ar an obair a rinneadh in 2007 chun mapa bóthair a shainiú chun tacú le haistriú dea-
 chleachtais slándála líonra agus faisnéise ar leibhéal na hEorpa a bhunú.
 GA 8 GA
 ---pagebreak--- 1.4.3. An toradh/na torthaí agus an tionchar a bhfuil súil leis
 Leibhéal ard de shlándáil líonra agus faisnéise a bhaint amach laistigh den Aontas agus cultúr
 slándála líonra agus faisnéise a fhorbairt chun leasa shaoránaigh, thomhaltóirí, ghnóthais agus
 eagraíochtaí earnála poiblí an Aontais Eorpaigh, agus sa tslí sin cuidiú le feidhmiú rianúil an
 mhargaidh inmheánaigh.
 1.4.4. Táscairí a léiríonn toradh agus tionchar
 Féach 1.4.1 thuas
 1.5. Na forais leis an togra/an tionscnamh
 1.5.1. Na ceanglais is gá a shásamh sa ghearrthéarma nó san fhadtéarma
 Cruthaíodh ENISA den chéad uair sa bhliain 2004 chun déileáil le bagairtí don tslándáil líonra
 agus faisnéise agus le sáruithe a d'fhéadfaí a dhéanamh air. Ó hin i leith tá na dúshláin a
 bhaineann le Slándáil Líonra agus Faisnéise athruithe de bharr forbairtí teicneolaíochta agus
 forbairtí sa mhargadh agus tá siad mar ábhar machnaimh agus díospóireachta breise, rud a
 cheadaíonn nuashonrú agus tuairisc níos mionsonraithe anois ar na fadhbanna a aithnítear agus
 ar an tslí ina n-imrítear tionchar orthu de bharr na n-athruithe ar an NIS. Go háirithe, le linn na
 hUachtaránachta, ba é an tátal a bhí ar an gComhdháil Aireachta faoi CIIP i dTaillinn “go
 bhfuil gá le hathsmaoineamh agus athfhoirmliú cuimsitheach ar shainordú na Gníomhaireachta
 (ENISA) de bharr na ndúshlán nua agus fadtéarmach atá amach romhainn chun díriú níos fearr
 ar thosaíochtaí agus ar riachtanais an Aontais; chun cumas freagartha níos solúbtha a chruthú;
 chun scileanna agus inniúlachtaí Eorpacha a fhorbairt; agus chun éifeachtúlacht oibríochtúil
 agus tionchar iomlán na Gníomhaireachta a threisiú. Sa tslí sin, d'fhéadfadh ENISA a bheith
 ina leas buan do gach Ballstát agus don Aontas Eorpach i gcoitinne”.
 Sa bhreis ar an togra seo, tá an Coimisiún ag déanamh togra le haghaidh Rialacháin maidir le
 ENISA a ghlacfadh ionad Rialachán (CE) Uimh. 460/2004, a dhéanfadh foráil d'athbhreithniú
 cuimsitheach na bhforálacha a rialaíonn an Ghníomhaireacht agus a bhunódh Gníomhaireacht
 a mhairfeadh cúig bliana. Tá an Coimisiún ar an eolas, áfach, go bhféadfadh an nós imeachta
 reachtach i bParlaimint na hEorpa agus sa Chomhairle gá a chruthú le go leor ama do
 dhíospóireacht, agus bheadh baol ann go gcruthófaí folús dlí mura nglacfaí sainordú na
 Gníomhaireachta sula rachaidh an sainordú reatha in éag.
 Déanann an Coimisiún togra le haghaidh an Rialacháin seo, dá bhrí sin, lena gcuirfear síneadh
 18 mí le sainordú reatha na Gníomhaireachta ionas go mbeidh dóthain ama ann chun plé ceart
 a dhéanamh.
 1.5.2. Luach breise a bhaineann le rannpháirteachas an AE
 Ní leanann fadhbanna slándála líonra agus faisnéise na teorainneacha náisiúnta agus ní féidir
 déileáil leo go héifeachtach, dá bhrí sin, ar an leibhéal náisiúnta amháin. Tá éagsúlacht mhór
 ann, mar sin féin, sa tslí ina ndéileálann na húdaráis phoiblí i mBallstáit dhifriúla leis an
 bhfadhb. Is féidir leis na difríochtaí sin bheith ina mbac mór ar chur chun feidhme
 meicníochtaí iomchuí uile-Aontais ar mhaithe le slándáil líonra agus faisnéise a fheabhsú san
 Eoraip. De bhrí go bhfuil na bonneagair TFC nasctha le chéile bíonn éifeachtacht na mbeart a
 GA 9 GA
 ---pagebreak--- dhéantar ar an leibhéal náisiúnta i mBallstát amháin faoi thionchar easpa éifeachtachta i
 mbearta Ballstát eile agus easpa comhair chórasaigh thar teorainneacha. D'fhéadfadh easpa
 beart slándála líonra agus faisnéise a chruthaíonn fadhb i mBallstát amháin briseadh i seirbhísí
 a chruthú i mBallstáit eile.
 Lena chois sin, is éard a chiallaíonn iolrú na gceanglas slándála ualach costais ar ghnólachtaí a
 oibríonn ar leibhéal an Aontais Eorpaigh agus cruthaíonn sé ilroinnt agus easpa iomaíochais i
 margadh inmheánach na hEorpa.
 Cé go bhfuil méadú ag teacht ar an spleáchas ar chórais líonra agus faisnéise, is léir nach
 n-ullmhaítear a dhóthain chun dul i ngleic le teagmhais.
 Tá easpaí móra ann sna córais náisiúnta mar atá siad maidir le luathrabhadh a thabhairt agus
 teagmhais a láimhseáil. Tá difríocht mhór idir na Ballstáit ó thaobh próiseas agus cleachtas
 chun monatóireacht agus tuairisciú a dhéanamh ar theagmhais slándála líonra. I roinnt tíortha,
 bíonn easpa foirmiúlachta i gceist leis na próisis agus i dtíortha eile níl aon údarás inniúil ann
 le tuairiscí ar theagmhais a fháil agus a phróiseáil. Níl ann do chórais Eorpacha. I ngeall ar an
 méid sin, d'fhéadfadh teagmhais slándála líonra agus faisnéise briseadh mór a dhéanamh ar
 sholáthar na mbunriachtanas agus ba cheart freagairtí iomchuí a ullmhú. Cuireadh béim freisin
 sa Teachtaireacht ar CIIP ón gCoimisiún ar an ngá atá ann le cumas luathrabhaidh agus
 freagartha teagmhas ar leibhéal Eorpach, a bhféadfadh cleachtaí ar scála Eorpach tacú go mór
 leis.
 Is léir go bhfuil gá ann le hionstraimí beartais a dhíreodh go réamhghníomhach ar rioscaí agus
 ar leochaileachtaí sa tslándáil líonra agus faisnéise a aithint, a bhunódh meicníochtaí
 freagartha iomchuí (e.g. trí dhea-chleachtais a aithint agus a scaipeadh), agus a áiritheodh go
 mbeadh na meicníochtaí freagartha sin ar eolas ag na geallsealbhóirí agus i bhfeidhm acu.
 1.5.3. Ceachtanna a foghlaimíodh ó thaithí chosúil roimhe seo
 I gcomhréir le hAirteagal 25 de Rialachán ENISA, rinne painéal saineolaithe seachtracha
 meastóireacht ar ENISA in 2006/2007 ar mhaithe le measúnú foirmitheach a thabhairt ar
 chleachtais oibre, ar eagrú agus ar shainchúram na Gníomhaireachta agus, dá mba iomchuí,
 moltaí a sholáthar maidir le feabhsuithe. Ba cheart a thabhairt faoi deara go ndearnadh an
 mheastóireacht sin bliain amháin tar éis do ENISA bheith i mbun oibre. Sa tuarascáil ar an
 meastóireacht18 dearbhaíodh go raibh an bhunréasúnaíocht bheartais a bhí le ENISA a bhunú
 bailí, agus ardaíodh saincheisteanna maidir le hinfheictheacht na Gníomhaireachta agus an
 cumas atá inti leibhéal ard tionchair a bhaint amach. Ar na saincheisteanna sin bhí an struchtúr
 eagrúcháin, an meascán scileanna agus méid fhoireann oibríochtúil na Gníomhaireachta agus
 dúshláin oibríochtúla i ngeall ar an suíomh cianda.
 Féach freisin 1.5.1 thuas
 18
 Féach http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/s2006_enisa/docs/final_report.pdf
 GA 10 GA
 ---pagebreak--- 1.5.4. Comhchuibheas agus sineirgíocht a d'fhéadfadh a bheith ann le hionstraimí ábhartha eile
 Tá todhchaí ENISA mar chuid den díospóireacht ghinearálta ar shlándáil líonra agus faisnéise
 agus ar thionscnaimh bheartais eile a dhíríonn ar an todhchaí a bheidh ag slándáil líonra agus
 faisnéise.
 GA 11 GA
 ---pagebreak--- 1.6. Fad agus tionchar airgeadais
 ; Togra/tionscnamh d'fhad teoranta
 – ; Togra/tionscnamh i bhfeidhm ón 14/3/2012 go 13/9/2013
 – ; Tionchar airgeadais ó 2012 go 2013
 Togra/tionscnamh d'fhad neamhtheoranta
 – Cur chun feidhme le tréimhse thosaigh ó YYYY go YYYY,
 – obair ar scála iomlán ina dhiaidh sin.
 1.7. Modh(anna) bainistíochta atá beartaithe19
 Bainistíocht láraithe dhíreach ag an gCoimisiún
 ; Bainistíocht láraithe indíreach trí na cúraimí cur chun feidhme a tharmligean chuig:
 – gníomhaireachtaí feidhmiúcháin
 – ; comhlachtaí arna mbunú ag na Comhphobail20
 – comhlachtaí náisiúnta san earnáil phoiblí/comhlachtaí a bhfuil misean de
 sheirbhís phoiblí acu
 – daoine a bhfuil sé de chúram orthu gníomhaíochtaí ar leith a chur chun feidhme de bhun
 Theideal V den Chonradh ar an Aontas Eorpach agus atá sainaitheanta sa ghníomh bunaidh
 ábhartha de réir bhrí Airteagal 49 den Rialachán Airgeadais
 Bainistíocht chomhpháirteach leis na Ballstáit
 Bainistíocht dhíláraithe le tríú tíortha
 Comhbhainistíocht le heagraíochtaí idirnáisiúnta (le sonrú)
 19
 Is féidir mionsonraí ar na modhanna bainistíochta agus tagairtí don Rialachán Airgeadais a fheiceáil ar shuíomh
 gréasáin Budg: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 20
 Dá dtagraítear in Airteagal 185 den Rialachán Airgeadais.
 GA 12 GA
 ---pagebreak--- 2. BEARTA BAINISTÍOCHTA
 2.1. Rialacha monatóireachta agus tuairiscithe
 Tá an Stiúrthóir Feidhmiúcháin freagrach as monatóireacht éifeachtach agus meastóireacht
 éifeachtach a dhéanamh ar fheidhmíocht na Gníomhaireachta os coinne a cuspóirí agus
 cuireann sé tuarascáil bhliantúil faoi bhráid an Bhoird Bainistíochta.
 Dréachtaíonn an Stiúrthóir Feidhmiúcháin tuarascáil ghinearálta a fholaíonn gníomhaíochtaí
 uile na Gníomhaireachta sa bhliain roimhe sin, agus a chuireann i comparáid, go háirithe, na
 torthaí atá bainte amach agus cuspóirí an chláir bhliantúil oibre. Tar éis don Bhord
 Bainistíochta í a ghlacadh, cuirtear an tuarascáil seo ar aghaidh chuig Parlaimint na hEorpa, an
 Chomhairle, an Coimisiún, an Chúirt Iniúchóirí, Coiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 agus Coiste na Réigiún agus foilsítear í.
 2.2. Córas bainistíochta agus rialaithe
 2.2.1. An riosca/na rioscaí a aithníodh
 Ó bunaíodh ENISA in 2004, tá sé faoi réir meastóireachtaí seachtracha agus inmheánacha.
 I gcomhréir le hAirteaga 25 de Rialachán ENISA, ba é an chéad chéim sa phróiseas seo go
 ndéanfadh painéal saineolaithe seachtracha meastóireacht neamhspleách ar ENISA in
 2006/2007. Dearbhaíodh sa tuarascáil a rinne an painéal saineolaithe seachtracha21 go bhfuil
 na bunchúiseanna beartais le ENISA a bhunú fós bailí chomh maith lena spriocanna bunaidh
 agus bhí an tuarascáil ina siocair le roinnt de na saincheisteanna a bhfuil réiteach ag teastáil
 orthu a tharraingt anuas.
 I mí an Mhárta 2007 chuir an Coimisiún tuarascáil ar an meastóireacht faoi bhráid an Bhoird
 Bainistíochta, agus ina dhiaidh sin, rinne an bord a mholtaí féin ar thodhchaí na
 Gníomhaireachta agus ar athruithe ar Rialachán ENISA 22.
 I mí an Mheithimh 2007, chuir an Coimisiún Teachtaireacht faoi bhráid Pharlaimint na hEorpa
 agus na Comhairle maidir lena luacháil féin ar thorthaí na meastóireachta seachtraí agus ar
 mholtaí an Bhoird Bainistíochta23. Luadh sa Teachtaireacht go gcaithfear rogha a dhéanamh
 idir sainordú na Gníomhaireachta a shíneadh nó meicníocht eile a chur in ionad na
 Gníomhaireachta, amhail buanfhóram geallsealbhóirí nó líonra eagraíochtaí slándála. I
 dteannta na Teachtaireachta, seoladh comhairliúchán poiblí ar an ábhar freisin, inar iarradh
 ionchur ó gheallsealbhóirí Eorpacha le liosta ceisteanna chun breis díospóireachtaí a threorú24.
 21
 http://ec.europa.eu/dgs/information_society/evaluation/studies/index_en.htm.
 22
 Mar a fhoráiltear in Airteagal 25 de Rialachán ENISA. Tá téacs iomlán an doiciméid a ghlac Bord Bainistíochta
 ENISA, ina bhfuil barúlacha an Bhoird freisin, le fáil ar an suíomh gréasáin a leanas:
 http://enisa.europa.eu/pages/03_02.htm.
 23
 Teachtaireacht ón gCoimisiún chuig Parlaimint na hEorpa agus an Chomhairle faoi mheastóireacht na
 Gníomhaireachta Eorpaí um Shlándáil Líonra agus Faisnéise (ENISA) COIM(2007) 285 leagan deireanach,
 1.6.2007: http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=CELEX:52007DC0285:EN:NOT.
 24
 http://ec.europa.eu/yourvoice/ipm/forms/dispatch?form=EnisaFuture&lang=en.
 GA 13 GA
 ---pagebreak--- Sa bhliain 2009, sheol an Coimisiún measúnú iarmharta chun scrúdú a dhéanamh ar na
 roghanna a d'fhéadfadh bheith ann do thodhchaí ENISA. Tá an measúnú iarmharta sin ag
 gabháil leis an togra le haghaidh Rialacháin a bhaineann le ENISA a ghlacfadh ionad
 Rialachán (CE) Uimh. 460/2004.
 2.2.2. Modh(anna) rialaithe atá beartaithe
 Féach 2.2.1
 2.3. Bearta chun calaois agus neamhrialtachtaí a chosc
 Déanann foireann na Gníomhaireachta seiceáil ar íocaíochtaí le haghaidh seirbhíse nó staidéir
 ar bith a iarrtar, agus cuirtear aon oibleagáid chonarthach, prionsabail eacnamaíocha agus dea-
 chleachtas airgeadais nó bainistíochta san áireamh. Áireofar forálacha frith-chalaoise
 (maoirseacht, ceanglais tuairiscithe, etc.) i ngach comhaontú agus conradh a thabharfar i
 gcrích idir an Ghníomhaireacht agus faighteoirí aon íocaíochtaí.
 GA 14 GA
 ---pagebreak--- 3. AN TIONCHAR AIRGEADAIS A MHEASTAR A BHEIDH AG AN
 TOGRA/TIONSCNAMH
 3.1. Ceannteideal/ceannteidil an chreata airgeadais ilbhliantúil agus an líne/na línte buiséid
 ar a n-imrítear tionchar
 • Línte buiséid atá ann cheana don chaiteachas
 Saghas
 Líne buiséid caiteachais
 Ranníocaíocht
 Ceannteideal an
 chreata airgeadais ó thíortha de réir bhrí
 ilbhliantúil LD /LN ó thíortha is ó thríú Airteagal 18(1)(aa)
 Uimhir / Tuairisc (25) an
 iarrthóirí27 tíortha den Rialachán
 CSTE26 Airgeadais
 09 02 03 01 An Ghníomhaireacht
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus
 LD TÁ NÍL NÍL NÍL
 Faisnéise – Fóirdheontas faoi Theidil
 1.a Iomaíochas le 1 agus 2
 haghaidh fáis
 agus fostaíochta 09 02 03 02 An Ghníomhaireacht
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus
 LD TÁ NÍL NÍL NÍL
 Faisnéise – Fóirdheontas faoi
 Theideal 3
 09 01 01 Caiteachas a bhaineann le
 foireann atá i bhfostaíocht i réimse
 LN NÍL NÍL NÍL NÍL
 bheartas na sochaí faisnéise agus na
 5 Caiteachas meán
 riaracháin
 09 01 02 11 Caiteachas bainistíochta
 LN NÍL NÍL NÍL NÍL
 eile
 25
 LD = Leithreasaí difreáilte / LN = Leithreasaí neamhdhifreáilte
 26
 CSTE: Comhlachas Saorthrádála na hEorpa.
 27
 Tíortha is iarrthóirí agus, nuair is iomchuí, tíortha a d'fhéadfadh a bheith ina n-iarrthóirí ó na Balcáin Thiar.
 GA 15 GA
 ---pagebreak--- 3.2. An tionchar a mheastar ar chaiteachas
 3.2.1. Achoimre ar an tionchar a mheastar ar chaiteachas
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 1.a Iomaíochas le haghaidh fáis agus fostaíochta
 ilbhliantúil:
 14
 1
 Márta-
 Eanáir-
 ENISA 31
 13 M.F.
 IOMLÁN
 Nollaig
 2013
 2012
 Leithreasaí faoi chomhair oibríochtaí
 09 02 03 02 An Ghníomhaireacht
 Oibleagáidí (1) 2,073 1,734 3,807
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus
 Faisnéise – Fóirdheontas faoi Theideal 3 Íocaíochtaí (2) 2,073 1,734 3,807
 Leithreasaí de chineál riaracháin
 09 02 03 01 An Ghníomhaireacht
 Eorpach um Shlándáil Líonra agus (3) 4,600 4,291 8,891
 Faisnéise – Fóirdheontas faoi Theidil 1
 agus 2
 Oibleagáidí =1 +3 6,673 6,025 12,698
 IOMLÁN leithreasaí
 faoi Cheannteideal 1a Íocaíochtaí =2+3 6,673 6,025 12,698
 y IOMLÁN leithreasaí faoi chomhair Oibleagáidí (4) 2,073 1,734 3,807
 oibríochtaí Íocaíochtaí (5) 2,073 1,734 3,807
 GA 16 G
 ---pagebreak--- y IOMLÁN leithreasaí de chineál riaracháin arna maoiniú ó (6) 4,600 4,291 8,891
 chiste clár sonrach
 IOMLÁN leithreasaí Oibleagáidí =4+ 6 6,673 6,025 12,698
 faoi CHEANNTEIDEAL 1.a
 Iomaíochas le haghaidh fáis agus
 fostaíochta Íocaíochtaí =5+ 6 6,673 6,025 12,698
 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 GA 17 G
 ---pagebreak--- EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Ceannteideal an chreata airgeadais
 5 Caiteachas riaracháin
 ilbhliantúil:
 14 Márta- 1 Eanáir-
 31 Nollaig 13 M.F. Iomlán
 2012 2013
 Acmhainní daonna 0,342 0,299 0,641
 Caiteachas riaracháin eile 0,008 0,007 0,015
 IOMLÁN DG INFSO Leithreasaí 0,350 0,306 0,656
 IOMLÁN leithreasaí
 faoi (Iomlán leithreasaí
 CHEANNTEIDEAL 5 = iomlán 0,350 0,306 0,656
 den chreat airgeadais íocaíochtaí)
 ilbhliantúil
 GA 18 G
 ---pagebreak--- 14 Márta- 1 Eanáir-
 31 Nollaig 13 M.F. Iomlán
 2012 2013
 IOMLÁN leithreasaí Oibleagáidí
 7,023 6,331 13,354
 faoi
 CHEANNTEIDIL 1
 Íocaíocht
 go 5 den chreat 7,023 6,331 13,354
 airgeadais ilbhliantúil
 3.2.2. An tionchar a mheastar ar leithreasaí faoi chomhair oibríochtaí
 – Ní bheidh gá ag an togra/tionscnamh le leithreasaí faoi chomhair oibríochtaí
 – ; Éilítear sa togra/sa tionscnamh go n-úsáidfear leithreasaí faoi chomhair oibríochtaí mar a mhínítear thíos:
 Leithreasaí faoi chomhair oibleagáidí in EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 Tabhair cuspóirí agus aschuir le fios
 14 Márta - 31 1 Eanáir – 13 M.F.
 IOMLÁN
 Nollaig 2012 2013
 Ø
 An tsolúbthacht a fheabhsú i líonraí cumarsáide leictreonaí na 0,237 0,198 0,435
 hEorpa
 Comhar idir na Ballstáit a fhorbairt agus a chothabháil 0,237 0,198 0,435
 Na rioscaí atá ag teacht chun cinn a shainaithint chun muinín 0,169 0,141 0,310
 agus iontaoibh a chruthú
 Muinín san fhaisnéis a chruthú i measc mionghnóthas 0,087 0,072 0,159
 Gníomhaíochtaí cothrománacha a bhainistiú 1,344 1,124 2,468
 GA 19 G
 ---pagebreak--- COSTAS IOMLÁN 2,073 1,734 3,807
 GA 20 G
 ---pagebreak--- 3.2.3. An tionchar a mheastar ar leithreasaí de chineál riaracháin28
 3.2.3.1. Achoimre
 – Ní bheidh gá ag an togra/tionscnamh le leithreasaí de chineál riaracháin
 – ; Éilítear sa togra/sa tionscnamh go n-úsáidfear leithreasaí de chineál
 riaracháin mar a mhínítear thíos:
 a) Caiteachas riaracháin faoi Cheannteideal 5 den chreat airgeadais ilbhliantúil
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 CEANNTEIDEAL 5
 14 Márta- 1 Eanáir-
 den chreat
 31 Nollaig 13 M.F. IOMLÁN
 airgeadais
 2012 2013
 ilbhliantúil
 Acmhainní daonna 0,342 0,299 0,641
 Caiteachas riaracháin
 0,008 0,007 0,015
 eile
 IOMLÁN 0,350 0,306 0,656
 b) Caiteachas riaracháin a bhaineann le ENISA – folaithe faoin líne buiséid "09.020301 An
 Ghníomhaireacht Eorpach um Shlándáil Líonra agus Faisnéise: Teideal 1 – Foireann agus
 Teideal 2 – Feidhmiú na Gníomhaireachta".
 EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 14 Márta- 1 Eanáir-
 31 Nollaig 13 M.F. IOMLÁN
 2012 2013
 Acmhainní daonna –
 4,216 3,916 8,132
 Teideal 1 – Foireann
 Caiteachas eile
 de chineál riaracháin
 – Teideal 2 – 0,384 0,375 0,759
 Feidhmiú na
 Gníomhaireachta
 IOMLÁN 4,600 4,291 8,891
 28
 Níor líonadh isteach an Iarscríbhinn a ghabhann leis an Ráiteas Airgeadais Reachtach mar nach
 mbaineann sé leis an togra reatha.
 GA 21 GA
 ---pagebreak--- 3.2.3.2. Riachtanais a mheastar in acmhainní daonna
 – Ní bheidh gá ag an togra/tionscnamh le hacmhainní daonna a úsáid
 – ; Éilítear sa togra/sa tionscnamh go n-úsáidfear acmhainní daonna mar a
 mhínítear thíos:
 a) Acmhainní daonna laistigh den Choimisiún
 14 Márta-31 1 Eanáir-13
 Nollaig 2012 M.F. 2013
 Poist don phlean bunaíochta (oifigigh agus gníomhairí sealadacha) (i
 bpoist choibhéiseacha lánaimseartha (FTE))
 XX 01 01 01 (Ceanncheathrú agus
 3,5 3,5
 Oifigí Ionadaíocht an Choimisiúin)
 IOMLÁN 3,5 3,5
 b) Acmhainní daonna ENISA
 14 Márta-31 1 Eanáir-13
 Nollaig 2012 M.F. 2013
 Plean bunaíochta ENISA (i bpoist choibhéiseacha lánaimseartha
 (FTE)
 AD 29 29
 Oifigigh nó gníomhairí
 sealadacha
 AST 15 15
 IOMLÁN oifigeach nó gníomhairí
 44 44
 sealadacha
 Foireann eile (FTE)
 Gníomhairí ar conradh 13 13
 Saineolaithe náisiúnta ar iasacht 5 5
 IOMLÁN foirne eile 18 18
 IOMLÁN 62 62
 GA 22 GA
 ---pagebreak--- Tuairisc ar na cúraimí a bheidh le déanamh ag foireann na Gníomhaireachta:
 Oifigigh agus gníomhairí sealadacha Leanfaidh an Ghníomhaireacht:
 – le feidhmeanna comhairliúcháin agus comhordaithe, i gcás ina mbailíonn
 sí agus ina ndéanann sí anailís ar shonraí faoi shlándáil faisnéise. Sa lá atá
 inniu ann, bailíonn idir eagraíochtaí poiblí agus príobháideacha a bhfuil
 cuspóirí difriúla acu sonraí faoi theagmhais i dteicneolaíocht faisnéise agus
 sonraí eile atá ábhartha maidir le slándáil faisnéise. Níl eintiteas lárnach ar
 leibhéal Eorpach, áfach, ar féidir leis, ar shlí chuimsitheach, sonraí a bhailiú
 agus anailís a dhéanamh orthu agus tuairimí agus comhairle a sholáthar chun
 tacú leis an obair ar bheartais an Aontais ar shlándáil líonra agus faisnéise;
 – ag freastal mar lárionad saineolais ar a mbeidh idir Bhallstáit agus
 institiúidí Eorpacha in ann tuairimí agus comhairle ar chúrsaí teicniúla i
 ndáil le slándáil a iarraidh;
 – ag cuidiú le comhar ginearálta idir gníomhaithe éagsúla i réimse na
 slándála faisnéise, e.g. cuidiú sna gníomhaíochtaí leantacha ag tacú le
 ríomhghnó slán. Beidh comhar den sórt sin ina réamhriachtanas
 ríthábhachtach le haghaidh feidhmiú slán líonraí agus córas faisnéise san
 Eoraip. Is gá go mbeidh na geallsealbhóirí ar fad rannpháirteach ann agus
 baint acu leis;
 – ag cuidiú le cur chuige comhordaithe i leith slándála faisnéise trí bhíthin
 tacaíocht a thabhairt do Bhallstáit, e.g. maidir le measúnú riosca a
 chothú agus le gníomhaíochtaí ardaithe feasachta;
 – ag áirithiú idir-inoibritheacht líonraí agus córas faisnéise nuair a
 chuirfidh Ballstáit ceanglais theicniúla a bhaineann le slándáil i bhfeidhm;
 – ag aithint na riachtanas ábhartha do chaighdeánú agus ag déanamh
 measúnaithe ar chaighdeáin slándála reatha agus scéimeanna deimhniúcháin
 agus a n-úsáid is forleithne is féidir a chur chun cinn chun tacú leis an
 reachtaíocht Eorpach;
 – ag tacú le comhar idirnáisiúnta sa réimse seo, comhar atá ag éirí níos
 riachtanaí de réir mar a éiríonn saincheisteanna faoi shlándáil líonra agus
 faisnéise níos domhanda.
 Pearsanra seachtrach – Féach thuas
 GA 23 GA
 ---pagebreak--- 3.2.4. Comhoiriúnacht leis an gcreat airgeadais ilbhliantúil reatha
 – ; Tá an togra/an tionscnamh comhoiriúnach leis an gcreat airgeadais
 ilbhliantúil reatha.
 – Beidh athchlárú an cheannteidil ábhartha ag gabháil leis an
 togra/tionscnamh seo sa chreat airgeadais ilbhliantúil.
 – Éilítear sa togra/sa tionscnamh go gcuirfear an ionstraim sholúbthachta
 i bhfeidhm nó go ndéanfar athbhreithniú ar an gcreat airgeadais ilbhliantúil29.
 3.2.5. Ranníocaíochtaí ó thríú páirtithe
 – Níl foráil sa togra/tionscnamh do chómhaoiniú ó thríú páirtithe
 – ; Déantar foráil sa togra/tionscnamh don chómhaoiniú atá réamh-mheasta
 thíos (baineann sé leis na línte 09.020301 agus 09.020302):
 Leithreasaí táscacha in EUR milliún (go dtí an 3ú deachúil)
 14 Már-31 Nol 1 Ean-13 M.F.
 Iomlán
 2012 2013
 EFTA 0,160 0,145 0,305
 29
 Féach pointí 19 agus 24 den Chomhaontú Idirinstitiúideach.
 GA 24 GA
 ---pagebreak--- 3.3. An tionchar a mheastar ar ioncam
 – ; Níl tionchar airgeadais ar bith ag an togra/tionscnamh ar ioncam.
 – Tá an tionchar airgeadais seo a leanas ag an togra/tionscamh:
 – tionchar ar acmhainní dílse
 – tionchar ar ioncam ilghnéitheach
 GA 25 GA


text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 02 06
 COM(2017) 72 final
 2017/0026(NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimtoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindimas ir tikslai
 Narkotinių medžiagų komisija (toliau – CND), remdamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO), kuriai pataria Narkomanijos ekspertų komitetas, rekomendacijomis, reguliariai iš dalies keičia medžiagų sąrašą, pridėtą prie 1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu (toliau – 1961 m. JT konvencija)
 1
 , ir 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų (toliau – 1971 m. JT konvencija)
 2
 .
 Visos ES valstybės narės yra pasirašiusios 1961 m. JT konvenciją ir 1971 m. JT konvenciją. Sąjunga šių konvencijų nėra pasirašiusi.
 CND yra JT Ekonomikos ir socialinių reikalų tarybos (toliau – ECOSOC) komisija, o jos funkcijos ir įgaliojimai išdėstyti, inter alia, 1961 m. JT konvencijoje ir 1971 m. JT konvencijoje. Ją sudaro 53 JT valstybės narės, kurias išrenka ECOSOC. Šiuo metu CND balsavimo teisę turinčių valstybių narių yra 12
 3
 . Sąjunga CND turi stebėtojos statusą.
 2016 m. gruodžio 2 d. PSO pateikė rekomendaciją JT generaliniam sekretoriui
 4
 į konvencijų priedus įtraukti dešimt naujų cheminių medžiagų. Tik dėl vienos iš šių medžiagų, MDMB-CHMICA, jau pradėtas procesas dėl ES lygio kontrolės priemonių taikymo. Remdamasi Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro (ENNSC) rizikos vertinimo, atlikto vadovaujantis Tarybos sprendimo 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės
 5
 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, ataskaita, 2016 m. rugpjūčio 31 d. Komisija pateikė pasiūlymą dėl ES masto kontrolės priemonių taikymo MDMB-CHMICA
 6
 .
 1961 m. JT konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos priedų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinio sprendimo 2004/757/TVR, nustatančio būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje
 7
 1 straipsnyje teigiama, kad tame pamatiniame sprendime „narkotikai“ yra bet kuri iš medžiagų, kurioms taikoma 1961 m. JT konvencija arba 1971 m. JT konvencija. Todėl Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR taikomas cheminėms medžiagoms, išvardytoms 1961 m. JT konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos prieduose. Taigi bet kokie šių konvencijų priedų pakeitimai turi tiesioginio poveikio bendroms ES taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, kaip apibrėžta SESV 3 straipsnio 2 dalyje. Taip yra nepriklausomai nuo to, ar atitinkamai cheminei medžiagai jau taikomos ES lygio kontrolės priemonės pagal Tarybos sprendimą 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės.
 Kai CND prašoma priimti sprendimą dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą, reikia, kad valstybės narės pasirengtų CND posėdžiui – Taryboje priimtų bendrą poziciją. Dėl Sąjungos stebėtojos statusui taikomų apribojimų šią poziciją turi pateikti valstybės narės, kurios šiuo metu yra CND narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui Narkotinių medžiagų komisijoje. Sąjunga, kuri nėra 1961 m. JT konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos pasirašiusioji šalis, CND nebalsuoja.
 Šiuo tikslu Komisija teikia pasiūlymą dėl pozicijos, kuri turi būti priimta Europos Sąjungos vardu šešiasdešimtoje CND sesijoje dėl cheminių medžiagų įtraukimo į 1961 m. JT konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos priedus, kuri vyks 2017 m. kovo 13–17 d. Vienoje.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Šio pasiūlymo teisinis pagrindas yra Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 83 straipsnio 1 dalis kartu su 218 straipsnio 9 dalimi.
 SESV 83 straipsnio 1 dalyje neteisėta prekyba narkotikais yra įvardyta kaip viena iš nusikaltimų sričių, turinčių konkretų tarpvalstybinį pobūdį, ir Europos Parlamentui ir Tarybai suteikiami įgaliojimai nustatyti minimalias taisykles dėl nusikalstamų veikų ir sankcijų apibrėžimo neteisėtos prekybos narkotikais srityje.
 SESV 218 straipsnio 9 dalis taikoma neatsižvelgiant į tai, ar Sąjunga yra atitinkamo organo narė ar susitarimo pasirašiusioji šalis. CND yra „susitarimu įsteigtas organas“, kaip apibrėžta šiame straipsnyje, kadangi tai yra organas, kuriam pavestos konkrečios užduotys pagal 1961 m. JT konvenciją ir 1971 m. JT konvenciją.
 CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą yra „teisinę galią trintys aktai“, kaip apibrėžta SESV 218 straipsnio 9 dalyje. Vadovaujantis 1961 m. JT konvencija ir 1971 m. JT konvencija, CND sprendimai automatiškai tampa privalomi, nebent per nustatytą laikotarpį viena iš šalių sprendimą pateikia ECOSOC peržiūrėti
 8
 . ECOSOC sprendimai šiuo klausimu yra galutiniai. CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą taip pat turi teisinį poveikį ES teisės sistemai remiantis Sąjungos teise, visų pirma Pamatiniu sprendimu 2004/757/TVR. 1961 m. JT konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos priedų pakeitimai turi tiesioginių padarinių šios ES teisinės priemonės taikymo sričiai.
 Kintamoji geometrija
 Remiantis prie Sutarčių pridėto Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio priemonių 10 straipsnio 4 dalimi, Jungtinė Karalystė pranešė, kad ji nepritaria visapusiškiems Komisijos ir Teisingumo Teismo įgaliojimams, susijusiems su policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities aktais, priimtais iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo. Todėl Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Tarybos sprendimas 2005/387/TVR Jungtinei Karalystei netaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d.
 9
 Kadangi CND sprendimai dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą neturi poveikio bendroms taisyklėms neteisėtos prekybos narkotikais srityje, kurios Jungtinei Karalystei yra privalomos, ši valstybė narė nedalyvauja priimant Tarybos sprendimą, kuriuo nustatoma pozicija, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi priimant tokius sprendimus dėl medžiagų įtraukimo į sąrašą.
 •
 Subsidiarumo principas
 Netaikoma.
 •
 Proporcingumo principas
 Pasiūlymas yra proporcingas ir juo neviršijama to, kas būtina tikslams pasiekti, nes jis taikomas Sąjungos lygmeniu susirūpinimą keliančioms naujoms psichoaktyviosioms medžiagoms.
 •Priemonės pasirinkimas
 Pagal SESV 218 straipsnio 9 dalį nustatant poziciją, kurios Sąjungos vardu turi būti laikomasi tarptautiniu susitarimu įsteigtoje institucijoje, būtina naudoti Tarybos sprendimą.
 2017/0026 (NLE)
 Pasiūlymas
 TARYBOS SPRENDIMAS
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimtoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų
 EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 83 straipsnį kartu su 218 straipsnio 9 dalimi,
 atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,
 kadangi:
 (1)1961 m. Jungtinių Tautų (toliau – JT) bendroji narkotinių medžiagų konvencija
 10
 su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu
 11
 , įsigaliojo 1975 m. rugpjūčio 8 d.;
 (2)vadovaujantis 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, 3 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija gali priimti sprendimą į šios konvencijos priedą įtraukti chemines medžiagas. Pakeitimus prieduose ji gali daryti tik vadovaudamasi Pasaulio sveikatos organizacijos (toliau – PSO) rekomendacijomis, tačiau ji taip pat gali nuspręsti nedaryti PSO rekomenduojamų pakeitimų;
 (3)1971 m. JT konvencija dėl psichotropinių medžiagų įsigaliojo 1976 m. rugpjūčio 16 d.;
 (4)vadovaujantis 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų 2 straipsniu Narkotinių medžiagų komisija, remdamasi PSO rekomendacijomis, gali priimti sprendimą į šios konvencijos priedą įtraukti chemines medžiagas arba jas iš priedo išbraukti. Ji turi didelę veiksmų laisvę atsižvelgti į ekonominius, socialinius, teisinius, administracinius ir kitus veiksnius, tačiau negali imtis savavališkų veiksmų;
 (5)abiejų konvencijų priedų pakeitimai turi tiesioginių padarinių Sąjungos teisės narkotikų kontrolės srityje taikymo sričiai visose valstybėse narėse. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR
 12
 taikomas cheminėms medžiagoms, įtrauktoms į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos ir 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų priedus. Taigi bet kokie šių konvencijų priedų pakeitimai turi tiesioginio poveikio bendroms Sąjungos taisyklėms ir keičia jų taikymo sritį, kaip apibrėžta Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 3 straipsnio 2 dalyje;
 (6)Narkotinių medžiagų komisija 2017 m. kovo 13–17 d. Vienoje vyksiančioje šešiasdešimtoje sesijoje turėtų priimti sprendimus dėl dešimties naujų cheminių medžiagų įtraukimo į konvencijų priedus;
 (7)Sąjunga nėra pasirašiusi atitinkamų JT konvencijų. Narkotinių medžiagų komisijoje, kurioje šiuo metu 12 valstybių narių yra teisę balsuoti turinčios narės, ji turi stebėtojos statusą. Todėl būtina, kad Taryba įgaliotų valstybes nares pareikšti Sąjungos poziciją dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų, kadangi sprendimai dėl naujų cheminių medžiagų įtraukimo į konvencijų priedus priklauso išimtinei Sąjungos kompetencijai;
 (8)2016 m. gruodžio 2 d. PSO Jungtinių Tautų generaliniam sekretoriui rekomendavo dvi naujas chemines medžiagas įtraukti į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, I priedą, ir aštuonias naujas chemines medžiagas įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (9)vadovaujantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, U-47700 (3,4-dichloro-N-(2-dimetilamino-cikloheksil)-N-metilbenzamidas) yra junginys, kuriuo piktnaudžiaujama panašiai kaip kontroliuojamais opioidais, tokiais kaip morfinas ir AH-7921, kurie yra įtraukti į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą, ir kurio neigiamas poveikis yra panašus į šių kontroliuojamų opioidų. Nėra užregistruota duomenų apie šios cheminės medžiagos naudojimą terapiniais tikslais, o jos vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja U-47700 įtraukti į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą;
 (10)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo U-47700, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR
 13
 . U-47700 aptikta keturiolikoje Sąjungos valstybių narių. Ja atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga yra siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant mirties atvejus, ir jai taikomas Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiamas pranešimas apie pavojų visuomenės sveikatai;
 (11)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti U-47700 į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą;
 (12)vadovaujantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, butirfentanilis (N-fenil-N-[1-(2-feniletil)-4-piperadinil]butanamidas) yra junginys, kuriuo piktnaudžiaujama panašiai kaip kontroliuojamais opioidais, tokiais kaip morfinas ir fentanilis, kurie yra įtraukti į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą, ir kurio neigiamas poveikis yra panašus į šių kontroliuojamų opioidų. Ši medžiaga taip pat gali būti paverčiama fentaniliu. Nėra užregistruota duomenų apie šios cheminės medžiagos naudojimą terapiniais tikslais, o jos vartojimas yra pasibaigęs mirties atvejais. Yra pakankamai įrodymų, kad šia medžiaga yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja butirfentanilį įtraukti į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą;
 (13)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo butirfentanilio, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. Butirfentanilio aptikta šešiose Sąjungos valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga yra siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant tai, kad jos buvo aptikta bent vienu mirties atveju , ir jai taikomas Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiamas pranešimas apie pavojų visuomenės sveikatai;
 (14)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti butirfentanilį į 1961 m. JT bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos I priedą;
 (15)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu 4-metiletkatinonu arba 4-MEC (2-(etilamino)-1-(4-metilfenil)propan-1-onu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad 4-MEC yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 4-MEC įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (16)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 4-MEC, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. 4-MEC aptikta devyniolikoje Sąjungos valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su keletu sunkių nepageidaujamų reiškinių, įskaitant mirties atvejus;
 (17)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 4-MEC į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (18)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu etilonu (1-(2H-1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)propan-1-onu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. PSO Narkomanijos ekspertų komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo etilonu (1-(2H-1,3-benzodioksol-5-il)-2-(etilamino)propan-1-onu) tikimybė ir jo neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad etilonu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja etiloną įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (19)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo etilono, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės. Etilono aptikta devyniolikoje ES valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su keletu sunkių nepageidaujamų reiškinių, įskaitant mirties atvejus;
 (20)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti etiloną į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (21)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu pentedronu arba α-metilaminovalerofenonu (2-(metilamino)-1-fenilpentan-1-onu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad pentedronu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja pentedroną įtraukti į 1971 m. JT Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (22)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo pentedrono, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. Pentedrono aptikta aštuoniolikoje Sąjungos valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su keletu sunkių nepageidaujamų reiškinių, įskaitant mirties atvejus;
 (23)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti pentedroną į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (24)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu etilfenidatu arba EPH (etilfenil(piperidin-2-il)acetatu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad etilfenidatu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja etilfenidatą įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (25)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo etilfenidato, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. Etilfenidato aptikta trylikoje Sąjungos valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant minkštųjų audinių infekcijas ir mirties atvejus. Minkštųjų audinių infekcijoms, susijusioms su šios medžiagos įšvirkštimu, taikomas Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiamas pranešimas apie pavojų visuomenės sveikatai;
 (26)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti etilfenidatą į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (27)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu MPA arba metiopropaminu (N-metil-1-(tiofen-2-il)propan-2-aminu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad metiopropaminu yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja metiopropaminą įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (28)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo metiopropamino, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. Metiopropamino aptikta septyniolikoje Sąjungos valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant mirties atvejus;
 (29)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti metiopropaminą į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (30)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu MDMB-CHMICA (N-{[1-(cikloheksilmetil)-1H-indol-3-il]karbonil}-3-metil-L-valinatu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad MDMB-CHMICA yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja MDMB-CHMICA įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (31)remiantis Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centro rizikos vertinimo, atlikto vadovaujantis Tarybos sprendimo 2005/387/TVR
 14
 6 straipsnio 2, 3 ir 4 dalimis, ataskaita, kuri 2016 m. liepos 28 d. buvo pateikta Komisijai ir Tarybai, MDMB-CHMICA stiprus poveikis ir labai svyruojantis junginio kiekis teisėtose psichoaktyviose medžiagose kelia didelę ūmaus apsinuodijimo riziką. Aštuonios valstybės narės pranešė apie 28 mirties atvejus ir 25 ūmaus apsinuodijimo atvejus, susijusius su MDMB-CHMICA. Todėl 2016 m. rugpjūčio 31 d. Komisija priėmė pasiūlymą dėl Sąjungos masto kontrolės priemonių taikymo MDMB-CHMICA
 15
 ;
 (32)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti MDMB-CHMICA į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (33)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu 5F-APINACA arba 5F-AKB-48 (N-(adamantan-1-il)-1-(5-fluoropentil)-1H-indazol-3-karboksamidu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad 5F-APINACA yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja 5F-APINACA įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (34)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo 5F-APINACA, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. 5F-APINACA aptikta dvidešimt trijose Sąjungos valstybėse narėse. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga siejama su sunkiais nepageidaujamais reiškiniais, įskaitant mirties atvejus;
 (35)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti 5F-APINACA į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (36)remiantis PSO Narkomanijos ekspertų komiteto vertinimu, su piktnaudžiavimu XLR-11 [1-(5-fluoropentil)-1H-indol-3-il] (2,2,3,3-tetrametilciklopropilu) susijusi rizika visuomenės sveikatai ir visuomenei yra didelė. Terapinio naudingumo neužregistruota. Komitetas pripažino, kad piktnaudžiavimo šia medžiaga tikimybė ir jos neigiamas poveikis yra panašūs į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priede išvardytų medžiagų, tokių kaip JWH-018 ir AM-2201. Komitetas mano, kad yra pakankamai įrodymų, kad XLR-11 yra piktnaudžiaujama arba gali būti piktnaudžiaujama ir kad tai gali tapti visuomenės sveikatos ir socialine problema, todėl yra pateisinama šiai medžiagai taikytina tarptautinė kontrolė. Todėl PSO rekomenduoja XLR-11 įtraukti į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (37)Europos narkotikų ir narkomanijos stebėsenos centras vykdo XLR-11, kaip naujos psichoaktyvios medžiagos, stebėseną, kaip numatyta Tarybos sprendime 2005/387/TVR. XLR-11 aptikta septyniolikoje Sąjungos valstybių narių. Juo atvirai prekiaujama rinkoje. Ši medžiaga yra siejama su keletu sunkių nepageidaujamų reiškinių, įskaitant tai, kad jos buvo aptikta bent vienu mirties atveju, ir jai taikomas Sąjungos ankstyvojo perspėjimo sistemoje skelbiamas pranešimas apie pavojų visuomenės sveikatai;
 (38)todėl Sąjungos valstybės narės turėtų laikytis pozicijos įtraukti XLR-11 į 1971 m. JT konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (39)remiantis Protokolo Nr. 36 dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų, pridėto prie Europos Sąjungos sutarties ir Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo, 10 straipsnio 4 dalimi, Pamatinis sprendimas 2004/757/TVR ir Tarybos sprendimas 2005/387/TVR Jungtinei Karalystei netaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d. Todėl priimant šį sprendimą Jungtinė Karalystė nedalyvauja,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 Pozicija, kurios Europos Sąjungos vardu turi laikytis valstybės narės 2017 m. kovo mėn. Narkotinių medžiagų komisijos šešiasdešimtoje sesijoje, kai tam organui reikia priimti sprendimus dėl cheminių medžiagų įtraukimo į 1961 m. Jungtinių Tautų bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Jungtinių Tautų konvencijos dėl psichotropinių medžiagų priedus, atitinka šio sprendimo priedą.
 Poziciją pareikš valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui.
 2 straipsnis
 Šis sprendimas pagal Sutartis skirtas valstybėms narėms.
 Priimta Briuselyje
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 (1)
 Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., p. 14152.
 (2)
 Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., p. 14956.
 (3)
 Austrija, Belgija, Čekija, Ispanija, Italija, Jungtinė Karalystė, Kroatija, Nyderlandai, Prancūzija, Slovakija, Vokietija, Vengrija.
 (4)
 2016 m. gruodžio 2 d. vėl sušauktoje Narkotinių medžiagų komisijos 59-oje sesijoje pateiktas žodinis pareiškimas; taip pat žr. 38-o Narkomanijos ekspertų komiteto ataskaitos ištrauką
 https://unodc.org/documents/commissions/CND/CND_Sessions/CND_59Reconvened/ECN72016_CRP13_V1610192.pdf
 .
 (5)
 OL L 127, 2005 5 20, p. 32.
 (6)
 2016 m. rugpjūčio 31 d. pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai MDMB-CHMICA (COM(2016) 548 final).
 (7)
 OL L 335, 2004 11 11, p. 8.
 (8)
 1961 m. JT konvencijos 3 straipsnio 7 dalis; 1971 m. JT konvencijos 2 straipsnio 7 dalis.
 (9)
 Žr. 2014 m. gruodžio 1 d. Komisijos sprendimą 2014/858/ES dėl Jungtinės Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystės pranešimo apie savo pageidavimą dalyvauti taikant policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srities Sąjungos teisės aktus, priimtus iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo ir neįtrauktus į Šengeno acquis (OL L 345, 2014 12 1, p. 6). Sąjungos aktų, priimtų policijos ir teisminio bendradarbiavimo baudžiamosiose bylose srityje iki Lisabonos sutarties įsigaliojimo, kurie pagal Protokolo (Nr. 36) dėl pereinamojo laikotarpio nuostatų 10 straipsnio 4 dalies antrą sakinį Jungtinei Karalystei nebetaikomi nuo 2014 m. gruodžio 1 d., sąrašo (OL C 430, 2014 12 1, p. 17) 29 ir 33 punktai.
 (10)
 Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 978 t., p. 14152.
 (11)
 Jungtinių Tautų sutarčių rinkinys, 1019 t., p. 14956.
 (12)
 2004 m. spalio 25 d. Tarybos pamatinis sprendimas 2004/757/TVR, nustatantis būtiniausias nuostatas dėl nusikalstamų veikų sudėties požymių ir bausmių neteisėtos prekybos narkotikais srityje (OL L 335, 2004 11 11, p. 8).
 (13)
 Tarybos sprendimas 2005/387/TVR dėl keitimosi informacija apie naujas psichoaktyvias medžiagas, jų rizikos įvertinimo ir kontrolės (OL L 127, 2005 5 20, p. 32).
 (14)
 OL L 127, 2005 5 20, p. 32.
 (15)
 Pasiūlymas dėl Tarybos sprendimo dėl kontrolės priemonių taikymo naujai psichoaktyviajai medžiagai 2- [[1- (cikloheksilmetil)] 1H-indol-3- karbonil]amino]-3,3-dimetilbutanoatui (MDMB-CHMICA) (COM(2016) 548 final).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2017 02 06
 COM(2017) 72 final
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimtoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų
 PRIEDAS
 prie
 Pasiūlymo dėl TARYBOS SPRENDIMO
 dėl pozicijos, kurios Europos Sąjungos vardu turi būti laikomasi šešiasdešimtoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje, dėl cheminių medžiagų įtraukimo į sąrašą pagal 1961 m. Bendrąją narkotinių medžiagų konvenciją su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, ir 1971 m. Konvenciją dėl psichotropinių medžiagų
 Pozicija, kurios turi laikytis valstybės narės, kurios yra Narkotinių medžiagų komisijos narės, veikdamos kartu Sąjungos interesų labui 2017 m. kovo mėn. šešiasdešimtoje Narkotinių medžiagų komisijos sesijoje dėl cheminių medžiagų kontrolės taikymo srities pakeitimų:
 (1)cheminė medžiaga U-47700 turi būti įtraukta į 1961 m. Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, I priedą;
 (2)cheminė medžiaga butirfentanilis turi būti įtraukta į 1961 m. Bendrosios narkotinių medžiagų konvencijos su pakeitimais, padarytais 1972 m. protokolu, I priedą;
 (3)cheminė medžiaga 4-MEC (4-metiletkatinonas) turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (4)cheminė medžiaga etilonas turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (5)cheminė medžiaga pentedronas (α-metilaminovalerofenonas) turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (6)cheminė medžiaga etilfenidatas (EPH) turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (7)cheminė medžiaga MPA (metiopropaminas) turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (8)cheminė medžiaga MDMB-CHMICA turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (9)cheminė medžiaga 5F-APINACA (5F-AKB48) turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą;
 (10)cheminė medžiaga XLR-11 turi būti įtraukta į 1971 m. Konvencijos dėl psichotropinių medžiagų II priedą.


type: caselaw

text:
 23.1.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 22/11
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pelo Korkein hallinto-oikeus (Finlândia) em 4 de novembro de 2016 — Astellas Pharma GmbH
 (Processo C-557/16)
 (2017/C 022/16)
 Língua do processo: finlandês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Korkein hallinto-oikeus
 Partes no processo principal
 Recorrente: Astellas Pharma GmbH
 Outras partes no processo: Helm AG; Lääkealan turvallisuus- ja kehittämisvirasto (Fimea)
 Questões prejudiciais
 1)
 Devem os artigos 28.o, n.o 5, e 29.o, n.o 1, da Diretiva 2001/83/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, que estabelece um código comunitário relativo aos medicamentos para uso humano (1), ser interpretados no sentido de que a autoridade competente do Estado-Membro interessado não tem competência própria, no âmbito da concessão de autorização nacional de introdução no mercado de um medicamento genérico através do procedimento descentralizado previsto no artigo 28.o, n.o 3, da diretiva, para determinar o momento em que começou a correr o prazo de proteção dos dados do medicamento de referência?
 2)
 No caso de a resposta à primeira questão ser no sentido de que a autoridade competente do Estado-Membro não tem competência própria no âmbito da concessão da autorização nacional de introdução no mercado para determinar o momento em que começou a correr o prazo de proteção dos dados do medicamento de referência:
 —
 O órgão jurisdicional desse Estado-Membro, na sequência de oposição deduzida pelo titular da autorização de introdução no mercado do medicamento de referência, deve determinar o momento em que o prazo de proteção dos dados começou a correr, ou está sujeito à mesma restrição que se aplica à referida autoridade do Estado-Membro?
 —
 Como se assegura, neste caso, no órgão jurisdicional do Estado-Membro em causa, ao titular da autorização de introdução no mercado do medicamento de referência o direito à tutela jurisdicional efetiva no sentido do artigo 47.o da Carta dos Direitos Fundamentais da União Europeia e do artigo 10.o da Diretiva 2001/83, no tocante à proteção dos dados?
 —
 O direito de ação para assegurar o direito à tutela jurisdicional efetiva implica o dever de o órgão jurisdicional do Estado-Membro apreciar se a autorização de introdução no mercado original obtida noutros Estados-Membros foi concedida de acordo com as disposições da Diretiva 2001/83?
 (1) JO 2001, L 311, p. 67.


type: contracts

text:
 Ważna informacja prawna
 |
 21997A0226(01)
 Dziennik Urzędowy L 057 , 26/02/1997 P. 0002 - 0003
 Porozumienie w Formie Wymiany Listówdotyczące tymczasowego stosowania Umowy między Wspólnotą Europejską a Nową Zelandią w sprawie środków sanitarnych stosowanych w handlu żywymi zwierzętami i produktami zwierzęcymiA. List od Rządu Nowej ZelandiiBruksela, dnia 17 grudnia 1996 rokuSzanowny Panie,W odniesieniu do Umowy między Wspólnotą Europejską a Nową Zelandią w sprawie środków sanitarnych stosowanych w handlu żywymi zwierzętami i produktami zwierzęcymi mam zaszczyt zaproponować Panu, by Wspólnota Europejska i Nowa Zelandia stosowały postanowienia dotyczące kontroli weterynaryjnych oraz opłat, przewidziane w artykule 10 i 11 (wraz z załącznikiem VIII), tymczasowo od dnia 1 stycznia 1997 roku.Ponadto mam zaszczyt zaproponować, by wszelkie istniejące warunki dotyczące świadectw zdrowia, obowiązujące od dnia 31 grudnia 1996 roku w handlu żywymi zwierzętami i produktami zwierzęcymi, ustanowione w postanowieniach weterynaryjnych Wspólnoty Europejskiej i odnośnym ustawodawstwie Nowej Zelandii, nadal były stosowane do wejścia w życie Umowy zgodnie z postanowieniami jej art. 18 ust. 1 akapit drugi.Będę zobowiązany za potwierdzenie zgody Wspólnoty Europejskiej na takie tymczasowe stosowanie Umowy.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu Rządu Nowej Zelandii+++++ TIFF +++++B. List od Wspólnoty EuropejskiejBruksela, dnia 17 grudnia 1996 rokuSzanowny Panie,Mam zaszczyt potwierdzić otrzymanie Pańskiego listu z datą dzisiejszą, o następującej treści:"W odniesieniu do Umowy między Wspólnotą Europejską a Nową Zelandią w sprawie środków sanitarnych stosowanych w handlu żywymi zwierzętami i produktami zwierzęcymi mam zaszczyt zaproponować Panu, by Wspólnota Europejska i Nowa Zelandia stosowały postanowienia dotyczące kontroli weterynaryjnych oraz opłat, przewidziane w artykule 10 i 11 (wraz z załącznikiem VIII), tymczasowo od dnia 1 stycznia 1997 roku.Ponadto mam zaszczyt zaproponować, by wszelkie istniejące warunki dotyczące świadectw zdrowia, obowiązujące od dnia 31 grudnia 1996 roku w handlu żywymi zwierzętami i produktami zwierzęcymi, ustanowione w postanowieniach weterynaryjnych Wspólnoty Europejskiej i odnośnym ustawodawstwie Nowej Zelandii, nadal były stosowane do wejścia w życie Umowy zgodnie z postanowieniami jej art. 18 ust. 1 akapit drugi.Będę zobowiązany za potwierdzenie zgody Wspólnoty Europejskiej na takie tymczasowe stosowanie Umowy".Mam zaszczyt potwierdzić zgodę Wspólnoty Europejskiej na warunki tego listu.Proszę przyjąć, Szanowny Panie, wyrazy mojego najwyższego poważania.W imieniu Rady Unii Europejskiej+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------