type: wikipedia

text:
Satu Mare (în , în ) este un județ aflat în nord-vestul României. A fost înființat în anul 1968 prin reorganizarea teritorială a fostei Regiuni Maramureș (din raioanele Satu Mare, Carei și Negrești-Oaș). Cea mai mare parte a teritoriului județului de azi a făcut parte, mai devreme, din Județul Satu-Mare (interbelic), respectiv din Comitatul Sătmar (antebelic). Reședința și centrul cultural, educațional și economic a județului este municipiul Satu Mare.
 Diviziuni administrative
 Județul este format din 65 unități administrativ-teritoriale: 2 municipii, 4 orașe și 59 de comune.
 Lista de mai jos conține unitățile administrativ-teritoriale din județul Satu Mare.
 Istorie
 Săpăturile arheologice din Țara Oașului, de la Ardud, Medieșu-Aurit, Homorod și Sanislău au scos la lumină relicve atestând viața umană în această regiune începând încă din paleolitic. Un punct de reper al istoriei acestei regiuni este reprezentat de daci, care trăiesc aici de peste 2000 ani, creând o remarcabilă civilizație. Drept model se poate lua așezarea Medieșu Aurit, unde se găsesc rămășițele a 13 cuptoare de olărit, reprezentând cel mai mare vestigiu arheologic de acest fel din România.
 Pe teritoriul județului Satu Mare au fost, de asemenea, descoperite urme ale civilizației celtice. La sfârșitul secolului al IX-lea și începutul secolului al X-lea regiunea a fost încorporată în Regatul Ungariei. Situându-se la intersecția unor importante drumuri comerciale și având bogate resurse naturale, atestate în scrierile istorice din anul 1181, comitatul Sătmar a avut o istorie tumultuoasă. În jurul anului 1000, regina Ghizela de Bavaria, soția regelui Ștefan I al Ungariei, a așezat la Sătmar coloniști germani.
 Cetățile de la Satu Mare, Ardud, Medieșu-Aurit, Carei ș.a., ale căror ruine rezistă până astăzi, apoi biserica romanică de la Acâș (secolul al XIII-lea) și bisericile gotice de la Ardud, Eriu-Sâncrai, Beltiug ș.a., sunt principalele monumente medievale ale acestei zone. După bătălia de la Mohács (1526) regiunea Sătmarului a fost revendicată atât de regii ungari (titlu posedat de principii austrieci), cât și de principii transilvăneni. În vara anului 1601, Mihai Viteazul și-a stabilit tabăra la Moftin pentru 20 de zile, pregătindu-se pentru bătălia de la Guruslău, ultima sa victorie. Peste mai bine de 100 de ani, în 1711, armata prințului Francisc Rakoczi al II-lea s-a predat, la Moftin, în fața trupelor austriece. În 1657 cetatea și comitatul Sătmar au fost cucerite de polonezi. Tratatul de pace poartă semnătura colonelului Jan Sobieski, viitorul rege al Poloniei.
 Între 1660-1661 trupele otomane au devastat întreg ținutul. Guvernarea habsburgică de după 1711 a adus o perioadă de stabilitate și prosperitate în zonă. Coloniștii germani ajung aici în secolul al XVIII-lea și se stabilesc pe proprietatea conților Karoly de Carei. Cele două războaie mondiale și Unirea Transilvaniei cu România la 1 decembrie 1918 sunt cele mai importante evenimente istorice ale județului din secolul XX. Memorialul ridicat la Carei în 1964, o sculptură de Vida Geza, este probabil cel mai elocvent simbol al istoriei secolului XX.
 Administrație publică
 Județul Satu Mare este administrat de un consiliu județean format din 32 consilieri. În urma alegerilor locale din 2020, consiliul este prezidat de de la , iar componența politică a Consiliului este următoarea:
 Primari
 Numărul și afilierea politică a primarilor din Județul Satu Mare în urma alegerilor locale din 2020:
 Partidul Național Liberal: 23 primari
 Uniunea Democrată Maghiară din România: 20 primari
 Partidul Social Democrat: 14 primari
 Forumul Democrat al Germanilor din România - 4 primari
 Partidul Civic Maghiar - 2 primari
 Partidul Alianța Liberalilor și Democraților - 1 primar
 Partidul PRO România - 1 primar
 Situare geografică
 Județul Satu Mare este situat în nord-vestul României, în zona transfrontalieră cu Ungaria și Ucraina. Face parte din Regiunea de Nord-Vest și, de asemenea, din Euroregiunea Carpatică. Puncte de trecere a frontierei (vamă):
 Petea (rutier)
 Halmeu (rutier și feroviar)
 Urziceni (rutier)
 Berveni (feroviar)
 Satu Mare (aerian)
 Distanțe rutiere :
 700 km de București
 600 km de Viena
 590 km de Bratislava
 350 km de Budapesta
 1.900 km de Bruxelles
 2.100 km de Paris
 Informații turistice
 Situat în partea de nord-vest a României, județul Satu Mare (4.405 km pătrați) este una din porțile principale ale României, având granițe cu Ungaria și Ucraina. Având un climat temperat-continental, județul Satu Mare a fost populat cu mai mult de 100.000 de ani î.Hr., oamenii locuind pe terasele înalte din Țara Oașului (Remetea-Oaș, Boinești, Călinești-Oaș etc).
 În această regiune, dacii au creat, în decurs de circa 1000 de ani, o civilizație dezvoltată, în special la Medieșu-Aurit. Situat la intersecția unor drumuri comerciale importante, având nenumărate resurse naturale, județul Satu-Mare (atestat documentar din 1181) a avut o istorie tumultuoasă, cu evenimente memorabile. Puternice cetăți ale căror ruine se află în Satu Mare, Ardud, Medieșu Aurit, Tămășeni, Carei, etc., biserici romanice (Acâș, secolul al XIII-lea), biserici gotice (Ardud, Eriu-Sâncrai, Beltiug).
 Personalități: episcopul Grigore Maior, fondator de școli; Ferenc Kölcsey, luptător pentru libertate și justiție socială; preotul Vasile Lucaciu, memorandist; poetul Ady Endre; pictorul Aurel Popp.
 Secolul al XX-lea a marcat profund județul Satu Mare prin cele două războaie mondiale și prin Unirea Transilvaniei cu România la 1 decembrie 1918. Creat de sculptorul Vida Geza, în 1964, monumentul de la Carei este reprezentativ pentru secolul al XX-lea, un secol cu războaie și catastrofe naturale, dar, de asemenea, un secol de mari progrese și speranțe după Decembrie 1989. Aici se găsesc multe muzee care așteaptă să fie vizitate:
 Muzee
 Muzeul Județean Satu Mare (arheologie și științele naturii);
 Muzeul de Artă Satu Mare
 Muzeul Orașului Tășnad (istoria și etnografia orașului);
 Muzeul Țării Oașului din Negrești Oaș, fondat în 1972 (muzeu de etnografie în aer liber);
 Muzeul Etnografic al Șvabilor din Petrești cu peste 200 de exponate
 Rezervația Dacilor Liberi de la Medieșu Aurit.
 Arii protejate
 Situri de importanță comunitară incluse în rețeaua ecologică europeană Natura 2000 în România: Câmpia Careiului și Câmpia Ierului.
 Rezervații naturale: Cursul inferior al Râului Tur, Dunele de nisip Foieni, Heleșteele de la Moftinu Mic, Mlaștina Vermuș, Pădurea de frasini Urziceni, Pădurea cu pini Comja, Pădurea Runc și Tinoavele din Munții Oaș.
 Alte obiective turistice
 Acâș - cu obiectivele turistice: băile termale și fosta mănăstire benedictină.
 Biserica Reformată din Acâș - este una dintre cele mai vechi biserici din prima jumătate a secolului al XIII-lea. Edificiul a fost construit ca biserică romano-catolică pentru abația benedictină de la Acâș și este considerat ca fiind unul din monumentele reprezentative pentru romanicul din Transilvania.
 Băile termale Acâș
 Ady Endre (Eriu Mețenț) - satul natal al renumitului poet maghiar Endre Ady. Aici se află:
 Casa memorială Endre Ady - muzeu memorial biografic în casa natală a poetului.
 Ardud este cunoscut prin următoarele obiective turistice:
 Cetatea de la Ardud - s-a construit la sfârșitul secolului XV, la comanda lui Bertalan Dragfi, care a obținut drepturile de construcție de la regele ungar Matia Corvin. Ulterior, a fost posedată de Familia Báthory și distrusă în luptele dintre puterile regale ungare (habsburgice) și cele transilvănene. În 1730 a fost reconstruit de contele Sándor Károlyi, rămânând în continuare posesia familiei Károlyi. În capela cetății s-a căsătorit marele poet maghiar Sándor Petőfi cu Júlia Szendrey. Altarul în fața căruia s-au căsătorit cei doi se găsește, astăzi, în capela Palatului episcopal de la Satu Mare.
 Biserica romano-catolică din Ardud a fost construită de Bertold Drágffy în stil gotic. În urma trecerii la protestantism a familiei Drágffy, devine protestantă (în timpul lui Caspar Drágffy de Béltek) până la colonizarea șvabilor catolici. În această biserică s-a organizat, la 20 septembrie 1545, Sinodul de la Ardud, primul sinod protestant din Ungaria. În 1763 grof Antal Károlyi de Nagykároly a dăruit-o comunității romano-catolice. În grădina bisericii se află bustul cardinalului Tamás Bakócz, episcop de Eger, arhiepiscop-mitropolit de Strigonium (Esztergom), primat al Bisericii Romano-Catolice din Ungaria, Patriarh titular de Constantinopol, singurul candidat maghiar cu șanse pentru scaunul papal.
 În localitate se află două monumente (un obelisc și o statuie) legate de cultul lui Sándor Petőfi: una în parcul memorial situat vizavi de cetate, cealaltă în fața bisericii reformate.
 Beltiug
 Biserica romano-catolică - biserică construită în stil gotic, în 1482, de Bertold Drágffy. Aici se odihnește Bálint Prépostváry de Lokács, căpitan al cetăților Sătmar, Cașovia, Kálló și Eger, erou biruitor al Războiului cel Lung.
 Berveni
 Biserica reformată - biserică construită în 1802, în stil baroc clasicizant.
 Bogdand
 Biserica reformată - construită în secolul al XV-lea.
 Muzeul Etnografic Maghiar „Sipos Lászlo” (Muzeul Satului).
 Bolda
 Biserica de lemn din Bolda - datează din secolul al XVIII-lea, având hramul „Adormirea Maicii Domnului”.
 Carei - important centru turistic, al doilea municipiu al județului (fostă reședință de comitat, centrul domeniilor Károlyi). Cele mai importante obiective turistice sunt:
 Ansamblul castelului Károlyi din Carei, castelul recent reconstruit al grofilor Károlyi, în care funcționează și un muzeu tematic. În grădina castelului se găsesc specii de plante rare și un manej.
 Biserica romano-catolică din Carei - una dintre cele mai frumoase biserici ale județului, construită în stil baroc.
 Teatrul orășenesc
 Căpleni
 Cripta Károlyi - cripta familiei Károlyi, construită de renumitul arhitect Miklós Ybl. Aici este înmormântat și groful Sándor Károlyi, celebrul căpitan al curuților.
 Biserica romano-catolică „Sfântul Anton de Padova”, construită în stil neoroman de Miklós Ybl, la solicitarea grofului György Károlyi de Nagykároly.
 Corund
 Biserica de lemn din Corund - datează din anul 1723 și are hramul „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil”.
 Hodod - în sat se află o biserică reformată construită în stil gotic și două castele importante, ambele construite de familia Wesselényi:
 Castelul Wesselényi - lucrările pentru edificarea vechiului castel au fost începute încă în 1761 de soții Ferenc Wesselényi, baron de Hodod și contesa Zsuzsanna Rhédey (mătușa Claudiei Rhédey). După moartea lui Ferenc Wesselényi, în 1770, lucrările sunt continuate de fiul lui, Farkas Wesselényi și soția acestuia, Júlia Bethlen - de aici provine blazonul dublu al familiilor Wesselényi și Bethlen de pe fațada clădirii, realizat de Anton Schuchbauer. Castelul a fost retrocedat familiei Bánffy (urmași pe linie maternă), ulterior, fiind cumpărat de un antreprenor maghiar.numele
 Castelul Degenfeld, cunoscut și sub numele de castelul cel nou sau Castelul Wesselényi-Kendeffy - a fost construit în stil eclectic pentru baronul József Wesselényi de Hadad, fiul mai mare al baronului Farkas Wesselényi , cu ocazia căsătoriei sale cu Ráhel Kendeffy (fiul mai mic, Farkas Wesselényi jr., a rămas cu părinții săi în castelul vechi, devenind moștenitorul acestuia). Ca gest de respect față de familia miresei, la comanda bătrânului baron, s-a expus și blazonul familiei Kendeffy pe peretele castelului (cele două blazoane se văd și azi). În 1882 Teréz Wesselényi, nepoata lui József Wesselényi, s-a căsătorit cu Christoph von Degenfeld-Schönburg, castelul ajungând în proprietatea grofilor Degenfeld, prin urmașii lor (de aici provine și denumirea de azi a castelului). Fiind retrocedat în 2006 familiei Degenfeld, castelul adăpostește, azi, Centrul Cultural Reformat „Degenfeld”, o tabără de dansuri populare și o tabără de creație, organizată anual de Centrul Județean pentru Conservarea și Promovarea Culturii Tradiționale Satu Mare al Consiliului Județean Satu Mare.
 Biserica reformată - biserică construită în stil gotic în secolul al XV-lea. Prima atestare a bisericii datează din 1461 (însă nu se știe perioada exactă a construcțiilor).
 Lelei
 Biserica de lemn din Lelei - datează din anul 1780 și are hramul „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil”.
 Biserica Reformată - construită între 1783 - 1788 cu turn tipic arhitecturii bisericești din Sălaj.
 Medieșu Aurit
 Ruinele Castelul Lónyai (în alte surse: Lónyay) - castel construit în mai multe etape între secolele XIII - XVIII. De-a lungul istoriei a fost, succesiv, posesia familiilor Móriczfi, Meggyesi, Móriczhidai, Báthory, Lónyay, Wesselényi și Teleki. În perioada interbelică a fost posesia familiei regale române. Castelul a primit numele după Zsigmond (Sigismund) Lónyay, în timpul căruia a fost reconstruit în stil renascentist.
 Conacul Boross - conac construit în 1869 de Ignácz Boross. Ultimul proprietar, Zoltán Boross, s-a spânzurat după război. Nefiind revendicat de nimeni, edificiul se află într-o stare avansată de degradare, adăpostește locuințe sociale, iar în pivnița ei boltită funcționează o discotecă.
 Conacul Grosz din Medieșu Aurit - construit de Edward Grosz în secolul al XIX-lea, conacul a fost proprietatea familiei Grosz, o familie de proprietari evrei. Astăzi adăpostește primăria și consiliul local al comunei.
 Moftinu Mare
 În câmpia de la Moftinu Mare se află Monumentul Păcii de la Sătmar, un obelisc ridicat în amintirea eroilor căzuți în Răscoala lui Rákóczi. Aici a avut loc ultima bătălie a războiului de independență, care s-a sfârșit cu capitularea curuților în fața trupelor lobonților și, ca urmare, la 30 aprilie 1711, s-a încheiat Pacea de la Sătmar, în casa Vécsey (casă care s-a aflat pe locul actualului Palat Vécsey), în centrul vechi al orașului Satu Mare.
 Negrești-Oaș - capitala Țării Oașului, important obiectiv turistic datorită festivalurilor de folclor și a Muzeului Țării Oașului.
 Biserica de lemn din Lechința - se află la Negrești-Oaș, în Muzeul Țării Oașului, datează din prima jumătate a secolului XVII-lea.
 Schitul Luna Șes (sau Schitul Sfântul Arhidiacon Ștefan) este un complex monahal, format dintr-o biserică de lemn în stil maramureșean cu troiță, o casă monahală din lemn și gard împletit în stil tradițional oșenesc. A fost construit in perioada 2008-2012, iar biserica a fost târnosită de PS Justin Hodea Sigheteanul la 5 mai 2012. Se află în Luna, o localitate componentă a orașului Negrești-Oaș.
 Satu Mare
 Biserica ortodoxă „Adormirea Maicii Domnului” („catedrala”) - construită între 1932 și 1937, după planurile arhitectului bucureștean G. P. Liteanu, biserica este cea mai veche și cea mai monumentală biserică ortodoxă română din oraș, fiind, totodată, catedrala protopopiatului ortodox. Clădirea îmbină armonios stilul bizantin cu elemente tradiționale, respectând stilul bisericilor românești cu brâul exterior specific.
 Biserica Reformată cu lanțuri - proiectat de Preinlich Zsigmond și construit între 1788 și 1807 în stil baroc german (copf), Biserica cu lanțuri este cea mai veche biserică a orașului.
 Catedrala Greco-Catolică „Sf. Arhangheli Mihail și Gavril” - este cea de-a doua biserică greco-catolică română a orașului. Vechea biserică, folosită, inițial, și de greco-catolicii ruteni, a fost construită în 1803, în stil baroc, fiind demolată în 1932 pentru a face loc unui lăcaș mai cuprinzător. Noua biserică a fost construită pe locul bisericii demolate între 1932 și 1937, după planurile arhitecților Victor Smigelschi și G. P. Liteanu. Stilul construcției este inspirat de arhitectura românească tradițională.
 Catedrala romano-catolică - catedrala cu hramul "Înălțarea Domnului", este biserica catedrală a Episcopiei Romano-Catolice de Satu Mare. Monumentul a fost edificat în stil clasicist, la începutul secolului al XIX-lea. Construită din inițiativa episcopului Hám János și proiectată de renumitul arhitect maghiar Hild József, biserica este unul dintre cele mai importante obiective turistice ale orașului.
 Hotelul Dacia (Pannonia) din Satu Mare - construit în 1902, în stil secesionist unguresc, după planurile arhitecților Bálint Zoltán și Jámbor Lajos, Hotelul Dacia este, probabil, cel mai emblematic monument din Satu Mare. Macheta hotelului a obținut premiul II la Expoziția Mondială de la Viena.
 Palatul Episcopal din Satu Mare - proiectat de arhitectul conților Károlyi, Joseph Bitthauser, și construit între 1804 și 1840, în stil clasicist, palatul episcopal este reședința episcopilor romano-catolici de Satu Mare și sediul Grupului Școlar Teologic Romano-Catolic „Hám János”. În capela episcopală se află altarul în fața căruia s-a căsătorit renumitul poet maghiar Sándor Petőfi cu Szendrey Júlia, în capela cetății de la Ardud.
 Templul Mare - lăcaș de cult evreiesc din municipiul Satu Mare, localizat pe Str. Decebal (fosta stradă Várdomb, adică "Dâmbului cetății") nr. 6. A fost construit între anii 1889-1892 în stil maur.
 Teatrul din Satu Mare, sediul Teatrului de Nord - este cea de-a doua clădire de teatru în oraș (prima fiind demolată în 1889). Temeliile ei au fost depuse pe 18 mai 1892, inaugurarea având loc la 14 ianuarie 1892, în cadrul unei ceremonii festive. Proiectul a fost realizat de Voyta Adolf, arhitect din Pápa, lucrările au fost efectuate sub supravegherea arhitectului Szikszay Lajos din Debrețin, iar decorațiile interioare au fost create de Spanraft și Hirsch.
 Turnul Pompierilor - a fost construit în anul 1904, din inițiativa episcopului Gyula Meszlényi, fiind proiectat de Ferencz Dittler și construit de Lajos Vajnay. Astăzi, turnul este un obiectiv turistic de mare atracție, fiind vizitat zilnic de cca. 50 de vizitatori.
 Aquastar - primul și unicul aquapark din regiune.
 Nord West Termal Park Satu Mare - complex ștrand cu bazine de înot, bazine termale și bazine pentru copii
 Săuca - aici s-a născut, la data de 8 august 1790, Ferenc Kölcsey, unul dintre cei mai mari poeți a literaturii maghiare, autorul imnului național al Ungariei. Statuia lui se află în fața bisericii reformate, pe casa lui natală este expusă o placă memorială, încoronată în fiecare an la data nașterii al poetului. În vecinătatea statuii (în curtea bisericii reformate) se află și Muzeul Memorial Kölcsey Ferenc
 Soconzel
 Biserica de lemn din Soconzel - era datată relativ din anul 1777 și avea hramul „Sfinții Arhangheli Mihail și Gavriil”. A ars pe data de 3 octombrie 2009. Se păstrează ruinele carbonizate.
 Tășnad
 Biserica reformată - s-a construit în 1476, în stil gotic, ulterior, s-au efectuat modificări în stil baroc protestant (copf) cu turn baroc.
 Băile termale de la Tășnad
 Urziceni
 Biserica romano-catolică - biserică construită în stil baroc în 1751 și reconstruită în stil clasicist după incendiul din 1861.
 Căpâlna Sfântul Ioan Nepomuk - construită în 1772
 Subregiuni istorice și etnografice
 Localitățile de pe teritoriul actual al Județului Satu Mare aparțin la diferite subregiuni, ținuturi, sau în terminologie arhaică „țări” istorice și subdiviziuni etnografice, dintre care cea mai cunoscută este Țara Oașului. Acestea se disting prin caracteristici geografice, etnografice și prin folclorul, religia, obiceiurile, tradițiile și/sau dialectul vorbit de locuitori:
 „Sătmarul” (Szatmár) - în sensul mai larg al cuvântului este denumirea etnografică generală a regiunii etnolingvistice, predominant maghiare de pe Câmpia Someșului, numit în etnografia și geografia maghiară Câmpia Sătmarului, care se distinge prin caracteristici geografice, folclor (portul sătmărean), dansuri (dansurile sătmărene), cântece și muzica (muzica populară sătmăreană), dar, parțial, și prin religie (maghiarii sătmăreni fiind, în mod tradițional, de religie reformată). Teritoriul Sătmarului este aproape identică cu teritoriul Comitatului Sătmar, înafara zonelor de munte (zona Baia Mare - Baia Sprie și Oașul) și este alcătuită din mai multe subregiuni și microregiuni geografice și etnografice, numite în terminologia maghiară: Tiszahát, Túrhát, Szamoshát, Erdőhát, Rétoldal, Palágyság etc. Azi se află pe teritoriul Ungariei (estul județului Szabolcs-Szatmár-Bereg) și României (vestul județului actual Satu Mare), respectiv o parte mai mică pe teritoriul Ucrainei.
 Satele șvăbești - localitățile șvabilor sătmăreni se găsesc în jurul orașelor Carei și Ardud , respectiv între aceste două orașe, pe tot teritoriul domeniilor grofilor Károlyi (grofii au colonizat șvabi inclusiv și la Carei și Ardud). O parte dintre aceste sate (de exemplu, Vállaj, în germană Wallei) se găsesc azi pe teritoriul Ungariei, dar marea lor majoritate sunt pe teritoriul actualului județ Satu Mare. Cele mai importante localități șvabe sunt: Foieni (Feinen), Petrești (Petrifeld), Urziceni (Schinal), Beltiug (Bildegg), Tiream (Wiesenfeld), Căpleni (Kaplau), dar trăiesc și azi importante comunități șvabe în orașele Ardud (Erdeed) și Carei (Großkarol). Aceste localități se disting prin religie (romano-catolică), arhitectura satelor, tradiții și limbă. Dialectul șvab al limbii germane este vorbită amestecat cu limba maghiară, șvabii fiind puternic asimilați lingvistic în maghiarime, însă mulți șvabi asimilați lingvistic și-au păstrat identitatea lor șvabă, puternic bazată și pe apartenența lor la cultul romano-catolic (ceea ce i-a deosebit și îi deosebește și azi de maghiarii reformați al Sătmarului).
 Țara Oașului - o regiune geografică și etno-culturală românească alcătuită din Depresiunea Oașului, respectiv din munții Munții Oaș și Gutâi, vestit pentru tradițiile sale specifice, care s-au conservat în forme originale până aproape de zilele noastre. Capitala și cel mai mare oraș al Țării Oașului este Negrești Oaș. Locuitorii acestui ținut istoric sunt numiți adeseori oșeni, un subgrup etnic românesc, care se distinge prin bogăția tradițiilor, prin folclor (muzica, dansurile și arta populară), prin arhitectura bisericească (vezi bisericile de lemn din Țara Oașului), dar, parțial, și prin religie (în trecut oșenii au fost greco-catolici, o parte dintre ei declarându-se, azi, ortodocși).
 Regiunea „Tövishát” (în traducere: Dealul Spinilor) - subregiune geografică și etnografică maghiară a regiunii Sălaj (Szilágyság) cu centrul la Cehu Silvaniei, care se distinge prin particularități etnolingvistice, prin dansuri și obiceiuri, prin religia predominant reformată a locuitorilor și prin folclor. Regiunea Tövishát se află pe teritoriul actualelor județe Sălaj, Bihor și Satu Mare. Localitățile care azi se găsesc pe teritoriul județului Satu Mare sunt: Lelei, Bogdand și Hodod. Aceste localități au aparținut la comitatul istoric Sălaj și sunt puternic legate cultural și economic de orașul Cehu Silvaniei.
 Zona Ierului sau Zona Eriului (în ) - subregiune geografică și etnografică a regiunii Partium / Crișana, în zona râului Ier (în limba maghiară Ér), pe Câmpia Ierului. Denumirea regiunii apare pentru prima dată în 1445, în documentele prelaturii de la Lelesz, sub forma de „Ermellek terrae arabilis”. Zona este populată în majoritate de maghiari și se caracterizează prin geografia, folclorul, portul și confesiunea predominant reformată a locuitorilor. Cea mai mare parte a subregiunii se află azi pe teritoriul județului Bihor, dar câteve localități se află și pe teritoriul județelor Sălaj și Satu Mare, respectiv și pe teritoriul Ungariei (în județele Hajdu-Bihar și Szabolcs-Szatmár-Bereg). Denumirea maghiară a localităților din zona Ierului conține adeseori și denumirea râului Ier, de exemplu: Érmindszent (Eriu-Mețenț, azi Ady Endre), Érszentkirály (Eriu-Sâncrai), Érmihályfalva (Valea lui Mihai), Érgirolt (Ghirolt), , Érdengeleg (Dindești), Érendréd (Andrid), Érkörtvélyes (Curtuișeni, Bihor), Érsemjén (Șimian, Bihor), Érselénd (Șilindru, Bihor), Érkenéz (Voivozi, Bihor), Érszakácsi (Săcășeni), Érkőrös (Chereușa), Érbogyoszló (Buduslău, Bihor), Érolaszi (Olosig, Bihor), Érköbölkút (Cubulcut, Bihor) etc. Localitățile aflate pe teritoriul actual al județului Satu Mare sunt: Ady Endre, Eriu-Sâncrai, Ghirolt, Dindești, Andrid, Săcășeni, Chereușa, Ghenci, Tiream, Santău, Pir, Pișcolt etc.
 Festivaluri și evenimente culturale
 Ardud
 Festivalul Medieval
 Carei
 Festivalul Internațional de Teatru pentru Studenți SPOT - festival de teatru cu participarea studenților români și maghiari de la universitățile de teatru din România, Ungaria, Serbia etc.
 Festivalul Medieval ,,Villa Karul” - eveniment organizat de Direcția de Cultură și Fundația Centrului de Promovare a Turismului Cultural „Grof Károlyi”, cu sprijinul Primăriei și Consiliului Local Carei
 Huta-Certeze
 Festivalul Național Sâmbra Oilor - cel mai mare festival din Țara Oașului, se desfășoară în fiecare an în luna mai, având la bază vechiul obicei oșenesc numit sâmbra oilor.
 Negrești-Oaș
 Festivalul Datinilor și Obiceiurilor de Iarnă - festival-concurs dedicat sărbătorilor de iarnă. Festivalul se organizează în fiecare an, în orașul Negrești-Oaș, capitala Țării Oașului. Conform tradiției, evenimentul debutează cu parada colindătorilor, fiecare grup prezentându-și ținutele autentice specifice zonei de proveniență, parada pornește de la biserica veche a orașului Negrești-Oaș și parcurge centrul orașului până la catedrala ortodoxă a Țării Oașului.
 Satu Mare
 Festivalul Multicultural Internațional „Fără Bariere” - festival internațional de teatru, organizat de secția română și cea maghiară a Teatrului de Nord și finanțat de Consiliul Local și Consiliul Județean. Este cel mai important festival cultural sătmărean.
 Festivalul Internațional al Romilor, Satu Mare - festivalul comunităților țigănești (romungro, beas, gabor), finanțat de Primăria Satu Mare.
 Oktoberfest - festivalul de bere al șvabilor sătmăreni, organizat de Asociația Economică Germano-Română cu sprijinul Primăriei Satu Mare. În programul festivalului sunt incluse, anual, diferite evenimente culturale.
 SamJAZZ, mai târziu: Samfest Jazz - a fost un festival de jazz, finanțat de conducerea locală.
 SamROCK, mai târziu: Samfest Rock - a fost un festival de muzică rock, metal și punk, finanțat de conducerea locală.
 Zilele Culturale Sătmărene - a fost o serie de evenimente culturale de muzică clasică, teatru, muzică pop, rock, jazz și folk, organizat de Primăria Satu Mare. În cazul unor ediții, în această serie de evenimente erau cuprinse și festivalurile SamRock, SamJazz, Oktoberfest, etc.
 Zilele Maghiare Partium (Partiumi Magyar Napok) - festivalul cultural și de gastronomie a maghiarilor din Partium, organizat de UDMR Satu Mare cu sprijinul conducerii locale.
 Zilele Muzicale Sătmărene - festival internațional de muzică simfonică, găzduit de Filarmonica „Dinu Lipatti”, cu sprijinul conducerii locale.
 Suprafața
 Județul Satu Mare are o suprafață de 4.418 km2 (1,9 % din teritoriul național). Folosința terenurilor :
 72 % terenuri agricole
 18 % păduri
 3 % râuri
 7 % alte suprafețe
 Județele învecinate sunt județele Bihor, Sălaj și Maramureș.
 Relief
 Altitudini: de la 120 m până la 1.240 m
 câmpii (63 %)
 dealuri (20 %)
 munți (17 %)
 Climă
 Clima este de tip temperat-continentală. Maxima înregistrată a fost de +39,4 °C, la Carei, iar minima de -30,4 °C, la Satu Mare.
 Județul Satu Mare are clima temperat-continentală, moderată cu veri puțin mai călduroase și ierni ceva mai blânde decât în restul țării. În schimb, în zona de șes a teritoriului prezentat, care cuprinde partea Nordică a Câmpiei de Vest, iernile sunt mai lungi și verile mai moderate, față de partea centrală sau sudică a acesteia.
 Regimul termic
 Temperatura medie anuală în diferite stațiuni este următoarea: Carei - 9,8 °C, Satu Mare - 9,7 °C, iar la poalele Munților Oaș-Gutâi 8 °C. Maxima și minima absolută au fost înregistrate la Carei și anume + 39,5 °C în iulie 1952, respectiv -30,6 °C în ianuarie 1929. Pe baza observațiilor făcute timp de 70 de ani (1896-1970), valorile medii ale temperaturilor înregistrate la Satu Mare se prezintă astfel: primăvara 10,2 °C, vara 19,6 °C; toamna 10,8 °C; iarna -1,7 °C. Regimul termic al Careiului este asemănător. În Depresiunea Oașului, unde au fost măsurate valori mai scăzute, se înregistrează amplitudini anuale mai mici ale temperaturii.
 Numărul zilelor de iarnă cu îngheț în zona de câmpie este de 50-60. Regiunile vestice cu exces de umiditate, favorizează apariția brumelor de toamnă timpurie.
 Durata de strălucire a soarelui, cu cel mai mare număr de ore pe an, se înregistrează în partea sud-vestică (peste 1600 ore) și centrală (1500- 1600 ore) al județului, pe când în nord este sub 1400 ore.
 Precipitațiile și regimul termic
 Cantitatea medie a precipitațiilor variază între 600 mm în partea de vest a teritoriului și 1200 mm în Masivul Ignișului. În zonele de șes există variații anuale între 400–1000 mm. Valorile extreme înregistrate în stația Satu Mare au fost 1045 mm în 1912, respectiv 378,2 mm în 1961.
 În regiunile de câmpie zăpada persistă de regulă numai în ianuarie și, parțial, în luna februarie, pe când în etajul montan acoperă solul timp de 4 luni pe an. La Certeze, în partea superioară a Sălătrucului, în unii ani, zăpada persistă sub formă de mici pete chiar și în luna mai. Pe teritoriul județului Satu Mare umiditatea atmosferică cu o medie anuală de 71%, pe tot cursul anului se menține destul de ridicată (vara 64% și iarna 83%), favorizând dezvoltarea normală a plantelor cultivate. Nebulozitatea este redusă, astfel (5,5 zile) determinând un număr mare de zile însorite pe an (70-75 zile).
 Presiunea atmosferică și regimul vânturilor
 Întrucât teritoriul județului Satu Mare are o altitudine medie mică, se înregistrează valori ridicate de presiune atmosferică, în jur 1000 mb. Vânturile dominante sunt cele în sectorul nord-vestic, primăvara și vara fiind mai frecvente cele vestice, care, de obicei, sunt însoțite de ploi, iar toamna și iarna cele estice și nord-estice. Vânturile foarte puternice sunt foarte rare.
 Caracteristice microclimatice locale
 În general, clima județului Satu Mare este unitară, dar există și unele particularități locale, demne de remarcat, cu influență asupra covorului vegetal natural.
 Astfel, clima Munților Gutâi este mult mai aspră decât a celorlalte zone învecinate. Aceasta are repercusiuni și asupra topoclimatului Depresiunii Oașului, care este puțin mai rece și mai umed față de cel al câmpiei. În Culmea Codrului dezvoltarea vegetației este influențată, în primul rând, de cantitatea mare de precipitații (800 mm/an). Durata mare de strălucire a soarelui în sectorul sud-vestic al județului influențează, în special, dezvoltarea covorului vegetal al plantelor cu expoziție sudică. În schimb, văile reci și cu nebulozitate pronunțată ale Câmpiei Nirului au favorizat persistența unor specii de plante, care, în general, apar în etajul montan.
 Bibliografie: Carol Karacsonyi "Flora și vegetația județului Satu Mare"
 Rețea hidrografică
 râul Someș (60 km în județ),
 râul Tur (66 km în județ),
 râul Crasna (57 km în județ).
 Populație
 Populația totală a județului: 329.079 locuitori:
 44 % populație urbană
 56 % populație rurală
 Județul ocupă ca populație locul 29 din cele 41 de județe ale României:
 Densitate: 83,5 locuitori pe km2 .
 La recensământul din 20 octombrie 2011, structura populației pe etnii este următoarea:
 190.000 români
 113.500 maghiari
 17.500 romi
 5.000 germani (șvabi)
 Structura administrativă
 Împărțirea administrativă a județului este următoarea :
 două municipii
 Satu Mare (101.026 locuitori),
 Carei (20.775 locuitori),
 patru orașe
 Negrești Oaș (10.334 locuitori),
 Tășnad (8.631 locuitori),
 Livada (4.824 locuitori),
 Ardud (4.070 locuitori)
 56 comune (având 226 sate – 206.593 locuitori).
 Personalități
 Vezi și Lista episcopilor romano-catolici de Satu Mare, Lista directorilor teatrului din Satu Mare.
 Tamás Bakócz (1442, Ardud - 1521, Strigonium), cardinal;
 Bartolomeu Dragfi (1447 - 1501), voievod al Transilvaniei din 1493 până în 1499;
 Gáspár Károli (1529, Carei - 1591, Gönc), protopop reformat, teolog și traducător;
 Grigore Maior (1715, Sărăuad - 1785, Alba Iulia), episcop greco-catolic, cel de-al șaselea întâistătător al Bisericii Române Unite cu Roma (1773-1782);
 Ézsaiás Budai (1766, Pir - 1841, Debrețin) - filolog, teolog, scriitor, istoric, episcop reformat de Debrețin;
 Ferenc Kölcsey (1790, Săuca – 1838, Szatmárcseke) - poet, critic literar și politician maghiar, autorul poeziei „Himnusz” (Imn Din furtunoasele secole ale poporului maghiar), imnul național al Ungariei;
 József Gaal (1811, Carei - 1866, Budapesta) - poet, scriitor, dramaturg, membru corespondent al Academiei Maghiare;
 Ignác Acsády (1845, Carei – 1906, Budapesta) - scriitor, publicist, istoric maghiar de origine evreiască;
 Lajos Bartók (1851, Carei - 1902, Budapesta) poet, dramaturg și publicist;
 Vasile Lucaciu (1852, Apa - 1922, Satu Mare), preot greco-catolic, politician;
 Moshe Dovid Winternitz (1855, Satu Mare - 1944, Auschwitz-Birkenau), rabin;
 Dezső Arányi (18 august 1859, Satu Mare - 25 ianuarie 1923, Pesterzsébet) - cântăreț de operă (tenor) la Satu Mare;
 János Bársony (1860, Carei - 1926, Budapesta ) - medic ginecolog, profesor universitar, reprezentant al eugenismului ;
 Vasiliu Criste (secolul XIX) - preot greco-catolic, scriitor și cărturar român;
 Petri Mór (1863, Sărăuad - 1945, Budapesta) - scriitor și profesor maghiar;
 Oszkár Jászi (1875, Carei - 1957, Oberlin, Ohio, SUA) - sociolog, publicist, politician liberal și pacifist maghiar de origine evreiască, membru al guvernului Károlyi (ca ministru responsabil de problemele naționalităților din Ungaria); din 1925 până la pensionare a fost profesorul universitar de politologie al universității Oberlin College din Ohio, SUA.
 Endre Ady (1877, Eriu Mețenț (azi: Ady Endre) – 1919, Budapesta) poet maghiar de renume mondial;
 Margit Kaffka (1880, Carei - 1918, Budapesta) scriitoare maghiară;
 József Kürthy (1881, Satu Mare - 1939) - actor de film;
 Aurel Popp (1879, Căuaș - 1960, Satu Mare) - pictor, sculptor și grafician, aparținând celei de a doua generații a Școlii de pictură din Baia Mare;
 Béla Lükő (4 iunie 1883, Satu Mare - 2 mai 1936, Satu Mare) - chirurg de renume mondial, fondatorul Spitalului Orășenesc ("spitalul vechi"), primul spital al orașului Satu Mare;
 Mór Stern (3 iulie 1883, Satu Mare - 1944, Auschwitz) - jurist și publicist maghiar de origine evreiască;
 Vince Nagy (4 martie 1886, Satu Mare - 1 iunie 1965, New York) - jurist și politician liberal, deputat, între 1918 și 1919 ministrul de interne al Ungariei;
 Fericitul János Scheffler (1887, Calmand, azi Cămin - 1952, Jilava) - episcop martir romano-catolic maghiar de origine șvabă de Satu Mare, deținut politic, beatificat în Biserica Catolică;
 Lajos Szász (26 februarie 1888, Satu Mare - 24 august 1946, Budapesta) - politician maghiar de extrema dreaptă, ministrul de industrie al Ungariei în timpul ocupației germane;
 Gyula Lengyel (8 octombrie 1888, Satu Mare - 1941, Budapesta) - economist și politician comunist maghiar, ministrul finanțelor al Republicii Sovietice Ungaria;
 Dezső Vadnay (2 iunie 1894, Satu Mare - 26 octombrie 1977, Budapesta) - scriitor și publicist;
 Antal Bánhidy (23 decembrie 1902, Satu Mare - 18 martie 1994, Budapesta) - inginer mecanic maghiar, laureat cu premiul Széchenyi, proiectant de avioane, pilot;
 László Bánhidi (11 martie 1906, Satu Mare - 22 noiembrie 1984, Budapesta) - actor;
 Bertalan Kiss (4 decembrie 1906, Satu Mare - 17 februarie 1980, Satu Mare) - preot și teolog reformat, psiholog, publicist;
 Jenő Dsida (17 mai 1907, Satu Mare - 7 iunie 1938, Cluj) - poet;
 Ion Țânțaș (n. 5 iulie 1909, Tur, actualul cartier al orașului Negrești Oaș - 15 iulie 1973, Vama) - pictor;
 Alexandru Csipler (1909, Satu Mare - 1999, Satu Mare), profesor de scrimă, fondator al școlii sătmărene de scrimă;
 Gábor Darvas (18 ianuarie 1911, Satu Mare - 18 februarie 1985, Budapesta) - compozitor, istoric de muzică;
 Iuliu Andrei Pop, (1915, Negrești-Oaș - 1996, Negrești-Oaș) - fotograf;
 Péter Antal (17 martie 1917, Satu Mare - 4 aprilie 2002, Satu Mare) - critic literar, publicist;
 András Domahidy (n. 23 februarie 1920, Satu Mare) - scriitor maghiaro-australian;
 Imre Tóth (26 decembrie 1921, Satu Mare - 12 mai 2010, Paris) - matematician, filosof, istoric al matematicii și filolog maghiar de origine evreiască;
 Ștefan Ruha (17 august 1931, Carei — 29 septembrie 2004, Cluj) a fost un violonist maghiar din România, de origine romă, dirijor și profesor universitar, laureat al premiilor George Enescu (București), Ceaikovski (Moscova), Jacque Thibaud (Paris) și al Premiului Consiliului Județean Satu Mare pentru 50 de ani de activitate concertistică;
 László Bura (n. 31 martie 1932, Satu Mare) - lingvist, etnograf, publicist;
 Géza Páskándi (18 mai 1933, Viile Satu Mare - 19 mai 1995, Budapesta), poet, prozator, dramaturg și eseist maghiar, membru al Academiei Maghiare de Artă;
 Floarea Hotcă (n. 2 iulie 1940, Negrești Oaș) - rapsod și meșter popular;
 Ecaterina Stahl-Iencic (1946, Satu Mare - 2009, Satu Mare) - scrimeră română (de etnie maghiară), dublu laureată cu bronz olimpic la Mexico 1968 și München 1972;
 Mircea Florian (n. 1949, Satu Mare), muzician, solist vocal, instrumentist, compozitor și artist multimedia;
 Magdalena Klein (n. 1952, Satu Mare) - regizor și scriitor, fost prim-regizor al Teatrului Național din Tel-Aviv;
 George Copos (n. 1953, Tășnad), politician și om de afaceri;
 Ernest Grunfeld (n. 1955, Satu Mare), fost jucător NBA, directorul general al clubului de baschet Washington Wizards;
 Maria Tripon (n. 1962, Negrești-Oaș), interpretă de muzică populară;
 Ovidiu Ghitta (n. 1962, Negrești-Oaș ), istoric, profesor universitar la Universitatea Babeș-Bolyai;
 Zsolt Láng (n. 29 noiembrie 1969, Satu Mare) - scriitor maghiar, laureat al premiilor Márai Sándor și József Attila, redactor al revistei literare Látó;
 Daniel Prodan (n. 1972, Satu Mare, d. 2016, Ilfov) - fotbalist, membru al echipei care a participat la Cupa Mondială din 1994;
 Corina Bud (n. 26 ianuarie 1980, Satu Mare) - cântăreață pop/dance/R&B româncă;
 Ioana Boitor (n. 1989), Satu Mare, locul secund în cadrul competiției Miss World 2006;
 Vali Mada (n. 1986), Tășnad - fotograf
 Au copilărit, au trăit sau au creat pe teritoriul actualului județ Satu Mare:
 Ștefan al V-lea al Ungariei (1239 - 1272), rege-vasal al Ungariei de Est (1247-1270) și rege ungar (1270-1272) - a stabilit reședința sa regală la Sătmar, în timpul domniei sale ca rege vasal la est de Dunăre (între 1247 și 1270).
 Péter Ilosvai Selymes (secolul al XVI-lea), poet și traducător - a predat la Liceul Reformat din Sătmar.
 István Milotai Nyilas (1571, Milota - 1623, Alba Iulia), scriitor, teolog, preot, protopop și episcop reformat - în 1607 devine pastorul Sătmarului. În 1611 este ales protopop al Sătmarului, în 1614 devine episcop al Eparhiei Reformate de dincolo de Tisa, stabilindu-și reședința sa episcopală la Sătmar. A locuit la Sătmar până la mutarea lui la Alba Iulia în 1618.
 János Hám (5 ianuarie 1781, Gyöngyös - 30 decembrie 1857, Sătmar)- cel mai mare episcop romano-catolic al Sătmarului (între 1827 și 1848, respectiv între 1849 și 1857) și arhiepiscop de Strigoniu (în 1848), fondatorul ordinului de călugărițe Congregatio Surorum Caritas de Szatmár. În timpul episcopiei sale s-a construit Catedrala romano-catolică din Satu Mare, precum și Palatul episcopal din Satu Mare. Numele lui îl poartă Grupul Școlar Teologic Romano Catolic Hám János.
 Petru Bran (1821, Tohat - 1877, Sătmar), născut în comuna Tohat (fostă în Sălaj, actualmente în Maramureș). Cu studii teologice la Blaj, a fost instalat paroh-protopop de Sătmar în data de 7 august 1857. De aici înainte a introdus în biserică predica și liturghia în limba română. A militat pentru înființarea unei catedre de limba română la Liceul regal din Sătmar (azi: Colegiul Național Mihai Eminescu) și a reușit, începând cu anul 1959, să devină primul profesor de limba română la această instituție de învățământ.
 Júlia Szendrey (1828, Keszthely - 1868, Pesta) - poetă și scriitoare maghiară, fiica lui Ignác Szendrey, un mic nobil maghiar sătmărean, inspectorul de la Ardud al grofului Lajos Károlyi de Nagykároly. După studiile sale absolvite la Mezőberény și la Pesta s-a mutat înapoi la Ardud, la părinții săi . Pe 8 septembrie 1846, la Carei, s-a întâlnit cu Sándor Petőfi, unul dintre cei mai mari poeți a literaturii maghiare, erou al revoluției de la 1848 din Ungaria, cu care s-a căsătorit la data de 8 septembrie 1847, la Ardud. Júlia Szendrey a fost muza celor mai frumoase poezii de dragoste scrise de Petőfi.
 Gyula Meszlényi (1832, Velence - 1905, Sătmar), episcop al Diecezei de Sătmar, membru al Ordinului Sfântului Mormânt, laureat cu Ordinul Coroana de Fier, mecena cultural, inițiatorul construirii Turnului Pompierilor din Satu Mare, una dintre clădirile emblematice ale orașului Satu Mare. Numele lui îl poartă Muzeul de Artă Bisericească Meszlényi Gyula de la Satu Mare.
 Mari Jászai și Sári Fedák, actrițe celebre maghiare, care au jucat în teatrul orășenesc din Satu Mare.
 Ernő Szép (1884 – 1953) a fost un scriitor, poet și dramaturg maghiar de origine evreiască. A lucrat ca publicist la ziarul sătmărean „Szatmári Lapok”.
 Rebbe Joel Teitelbaum (13 ianuarie 1887, Sighetu Marmației – 19 august 1979, Kiryas Joel, Statele Unite ale Americii) - rabin, talmudist, a fost prim-rabin ortodox de Careii Mari (1920 - 1934) , prim-rabinul ortodox al Sătmarului (1934 și 1944), fondatorul curentului ultraortodox Satmar Hasidism (sau Satmarer Hasidism), care, în prezent, are în jur de 100.000 de credincioși în Statele Unite și Israel, majoritatea lor de origine sătmăreană. El a fost primul Satmarer Rebbe și întemeietorul orașului Kiryas Joel (Orașul lui Joel) din Statul New York.
 Aici a trăit și a creat graficianul Paul Erdõs (1916-1987), laureat al Premiului de Stat (1962) și maestru emerit al artei (1963) unul dintre reprezentanții de seamă ai graficii românești.
 György Harag (1925, Marghita – 1985, Târgu Mureș), regizor de teatru de origine evreiască, fondatorul Trupei Harag György (1953, Baia Mare) și al Teatrului de Nord (în 1956, sub denumirea de Teatrul Maghiar de Stat din Satu Mare).
 Alajos Ács (1930, Brăila - 2002, Satu Mare) - actor și director de teatru, laureat a Crucii medii al Ordinului de Merit al Republicii Ungare, primul director al Teatrului de Nord din Satu Mare după înființarea secției române și schimbarea denumirii instituției, membru onorific al Trupei Harag György.
 Alte personalități legate de județul Satu Mare
 Mihai Viteazul (1558, Târgul de Floci – 9 august 1601, Turda) - în vara anului 1601 și-a stabilit tabăra la Moftin pentru 20 de zile, pregătindu-se pentru bătălia de la Guruslău, ultima sa victorie.
 Sándor Petőfi (1823, Kiskőrös - 1849, Albești) - poet romantic maghiar, erou al revoluției de la 1848 din Ungaria. Onorând invitația lui Endre Pap, în toamna anului 1846 a călătorit la Sătmar, de unde a plecat mai departe și la Carei, unde a stat, inițial, la Szarvas fogadó (Hanul Cerbului), mutându-se mai târziu la Ignác Riskó. La data de 8 septembrie 1846 a avut loc la Carei acel bal al comitatului la care, în grădina conacului familiei Térey, s-a întâlnit pentru prima dată cu Júlia Szendrey, fiica lui Ignác Szendrey, un mic nobil maghiar sătmărean, inspectorul de la Ardud al grofului Lajos Károlyi de Nagykároly. Tot la Carei l-a cunoscut și pe cel mai bun prieten al lui, contele Sándor Teleki de Szék. Sándor Petőfi și Júlia Szendrey s-au căsătorit pe 8 septembrie 1847 la Ardud, în capela cetății de la Ardud, în fața altarului păstrat azi în capela Palatului Episcopal din Satu Mare.
 Ioan Slavici (1848, Șiria - 1925, Crucea de Jos), scriitor, jurnalist și pedagog român, membru corespondent al Academiei Române - și-a susținut examenul de bacalaureat în 1868 în Gimnaziul Regesc Catolic din Satu Mare (în clădirea actualului Colegiu Național „Mihai Eminescu”), fiind examinat de celebrul pedagog român, Petru Bran. Azi, numele lui Ioan Slavici îl poartă un alt colegiu național, care funcționează în clădirea fostului Liceu Romano-Catolic pentru Fete al surorilor vincentine.
 Lectură suplimentară
 Județul Satu Mare, Andrei Bogdan, Maria Călinescu, Editura Acad. Republicii Socialiste România, 1976.
 Lupta Românilor din Județul Satu Mare pentru făurirea statului național unitar Român: Documente, 1848-1918, Viorel Ciubotă, Editura Direcția Generală a Arhivelor Statului din Republica Socialistă România, 1989.
 Cultură și literatură în ținuturile Sătmarului: dicționar, 1700-2000, George Vulturescu, Editura Muzeului Sătmărean, 2000.
 Mărturii arheologice din județul Satu Mare, Tiberiu Bader, Gheorghe Lazin, Editura Muzeul Județean Satu Mare, 1980.
 Legături externe
 Consiliul Județean Satu Mare
 Prefectura Județului Satu Mare
 Colegii uninominale pentru alegerea Camerei deputaților în județul Satu Mare
 Colegii uninominale pentru alegerea Senatului în județul Satu Mare
 Hărți
 Harta interactivă a jud. Satu Mare
 Harta turistică a județului Satu Mare
 Etnografie
 Muzeul virtual al monumentelor etnografice în aer liber din România (județul Satu Mare)
 Vezi și
 Biserici de lemn din Satu Mare
 Comitatul Sătmar
 Crișana
 Dieceza de Satu Mare
 Eparhia de Maramureș
 Episcopia Ortodoxă Română a Maramureșului și Sătmarului
 Județul Satu-Mare (interbelic)
 Județele României
 Județele interbelice ale Regatului României
 Lista directorilor teatrului din Satu Mare
 Lista episcopilor romano-catolici de Satu Mare
 Listă de localități din județul Satu Mare
 Listă de comune din județul Satu Mare
 Lista monumentelor istorice din județul Satu Mare
 Lista rezervațiilor naturale din județul Satu Mare
 Listă de publicații din județul Satu Mare
 Partium
 Regiunea Maramureș
 Șvabi sătmăreni
 Țara Oașului
 Galeria de steme și steaguri ale județului Satu Mare
 Note


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.6.2011
 EL
 Επίσημη Εφημερίδα της Ευρωπαϊκής Ένωσης
 L 171/34
 ΑΠΌΦΑΣΗ ΤΗΣ ΜΕΙΚΤΉΣ ΕΠΙΤΡΟΠΉΣ ΤΟΥ ΕΟΧ
 αριθ. 34/2011
 της 1ης Απριλίου 2011
 για την τροποποίηση του παραρτήματος XIII (Μεταφορές) της συμφωνίας για τον ΕΟΧ
 Η ΜΕΙΚΤΗ ΕΠΙΤΡΟΠΗ ΤΟΥ ΕΟΧ,
 Έχοντας υπόψη τη συμφωνία για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, όπως τροποποιήθηκε με το πρωτόκολλο προσαρμογής της συμφωνίας για τον Ευρωπαϊκό Οικονομικό Χώρο, εφεξής «η συμφωνία», και ιδίως το άρθρο 98,
 Εκτιμώντας τα ακόλουθα:
 (1)
 Το παράρτημα XIII της συμφωνίας τροποποιήθηκε με την απόφαση αριθ. 5/2011 της Μεικτής Επιτροπής του ΕΟΧ της 11ης Φεβρουαρίου 2011 (1).
 (2)
 Ο κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1071/2010 της Επιτροπής, της 22ας Νοεμβρίου 2010, που τροποποιεί τον κανονισμό (ΕΚ) αριθ. 474/2006 για τη σύσταση κοινοτικού καταλόγου αερομεταφορέων οι οποίοι υπόκεινται σε απαγόρευση λειτουργίας εντός της Κοινότητας (2), πρέπει να ενσωματωθεί στη συμφωνία,
 ΑΠΟΦΑΣΙΖΕΙ:
 Άρθρο 1
 Στο σημείο 66κη [κανονισμός (ΕΚ) αριθ. 474/2006 της Επιτροπής] του παραρτήματος XIII της συμφωνίας προστίθεται η ακόλουθη περίπτωση:
 «—
 32010 R 1071: Κανονισμός (ΕΕ) αριθ. 1071/2010 της Επιτροπής της 22ας Νοεμβρίου 2010 (ΕΕ L 306 της 23.11.2010, σ. 44).».
 Άρθρο 2
 Τα κείμενα του κανονισμού (ΕΕ) αριθ. 1071/2010 στην ισλανδική και τη νορβηγική γλώσσα, τα οποία δημοσιεύονται στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης, είναι αυθεντικά.
 Άρθρο 3
 Η παρούσα απόφαση αρχίζει να ισχύει στις 2 Απριλίου 2011, με την προϋπόθεση ότι έχουν πραγματοποιηθεί προς τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ όλες οι κοινοποιήσεις που προβλέπονται στο άρθρο 103 παράγραφος 1 της συμφωνίας (3).
 Άρθρο 4
 Η παρούσα απόφαση δημοσιεύεται στο τμήμα ΕΟΧ και στο συμπλήρωμα ΕΟΧ της Επίσημης Εφημερίδας της Ευρωπαϊκής Ένωσης.
 Βρυξέλλες, 1 Απριλίου 2011.
 Για τη Μεικτή Επιτροπή του ΕΟΧ
 Ο εκτελών καθήκοντα Προέδρου
 Gianluca GRIPPA
 (1) ΕΕ L 93 της 7.4.2011, σ. 33.
 (2) ΕΕ L 306 της 23.11.2010, σ. 44.
 (3) Δεν έχουν αναφερθεί συνταγματικές απαιτήσεις.


type: caselaw

text:
 28.3.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 138/5
 Achomharc arna thabhairt an 9 Nollaig 2021 ag AV, AW i gcoinne bhreithiúnas na Cúirte Ginearálta (an tOchtú Dlísheomra) a fógraíodh an 6 Deireadh Fómhair 2021 i gCás T-43/20, AV agus AW v an Pharlaimint
 (Cás C-773/21 P)
 (2022/C 138/11)
 Teanga an cháis: an Fhraincis
 Tionscnaíodh an cás seo roimh an 1 Eanáir 2022, dáta deiridh an mhaolaithe ar an nGaeilge.


text:
 Avis juridique important
 |
 21999D0159
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalg nr. 159/1999 af 26. november 1999 om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalen
 EF-Tidende nr. L 061 af 01/03/2001 s. 0009 - 0009
 Afgørelse truffet af Det Blandede EØS-udvalgnr. 159/1999af 26. november 1999om ændring af bilag II (tekniske forskrifter, standarder, prøvning og certificering) til EØS-aftalenDET BLANDEDE EØS-UDVALG HAR -under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde som tilpasset ved protokollen om tilpasning af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, i det følgende benævnt "aftalen", særlig artikel 98, ogud fra følgende betragtninger:(1) Bilag II til aftalen blev ændret ved afgørelse nr. 104/1999 truffet af Det Blandede EØS-udvalg den 24. september 1999(1).(2) Kommissionens direktiv 1999/10/EF af 8. marts 1999 om undtagelser fra bestemmelserne i artikel 7 i Rådets direktiv 79/112/EØF, for så vidt angår mærkning af levnedsmidler(2) bør indarbejdes i aftalen -TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:Artikel 1Følgende led indsættes i punkt 18 (Rådets direktiv 79/112/EØF) i kapitel XII i bilag II til aftalen:"- 399 L 0010: Kommissionens direktiv 1999/10/EF af 8. marts 1999 (EFT L 69 af 16.3.1999, s. 22)."Artikel 2Teksterne til direktiv 1999/10/EF på islandsk og norsk, som er knyttet til de respektive sproglige udgaver af denne afgørelse, er autentiske.Artikel 3Denne afgørelse træder i kraft den 27. november 1999, forudsat at Det Blandede EØS-udvalg har modtaget alle fornødne meddelelser i henhold til aftalens artikel 103, stk. 1.Artikel 4Denne afgørelse offentliggøres i EØS-afsnittet i og EØS-tillægget til De Europæiske Fællesskabers Tidende.Udfærdiget i Bruxelles, den 26. november 1999.På Det Blandede EØS-udvalgs vegneN. v. LiechtensteinFormand(1) EFT L 325 af 21.12.2000, s. 8.(2) EFT L 69 af 16.3.1999, s. 22.


text:
Binomikerroin on kombinaatioiden laskemiseen käytetty kaksiparametrinen funktio. Jos ja , niin binomikerroin on .
 Tämä luku osoittaa, kuinka monella eri tavalla alkiota käsittävästä joukosta voidaan poimia sellainen osajoukko, jossa on alkiota.
 Esimerkiksi neljästä henkilöstä (A, B, C ja D) voidaan valita kaksi henkilöä kuudella tavalla: AB, AC, AD, BC, BD ja CD. Näiden sisäisellä järjestyksellä (permutaatio) ei ole väliä.
 Täten: .
 Useissa laskimissa sama toiminto on nimeltään nCr (esim. nCr(4,2) ).
 Ominaisuuksia
 Binomikertoimille pätevät seuraavat yleiset säännöt:
 Pascalin sääntö:
 Pascalin sääntö osoittaa, että binomikertoimen arvot voidaan lukea Pascalin kolmiosta niin, että n vastaa kolmion rivinumeroa, ja k binomikertoimen järjestysnumeroa rivin reunasta laskien.
 Binomin potenssit
 Nimitys binomikerroin johtuu siitä, että samat luvut esiintyvät myös kertoimina, kun binomi korotetaan kokonaislukupotenssiin ja saatu lauseke kehitetään polynomiksi, esimerkiksi:
 Yleistyksiä
 Korvaamalla kertoma gammafunktion avulla, voidaan binomikerroin laajentaa positiivisille reaaliluvuille ja joillekin negatiivisille reaaliluvuille määritellyksi. Negatiivinen binomikerroin on kuitenkin .
 Yleisesti on voimassa, että jos , niin .
 Binomikertoimien ala- ja ylärajoja
 Binomikertoimelle on voimassa seuraavat arviot:
 Lähteet
 Aiheesta muualla
 Binomial Coefficient
 Kombinatoriikka


text:
 24.4.2007
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 89/1
 RACCOMANDAZIONE N. 1/2007 DEL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE UE-LIBANO
 del 19 gennaio 2007
 sull'attuazione del piano d'azione UE-Libano
 (2007/C 89/01)
 IL CONSIGLIO DI ASSOCIAZIONE UE-LIBANO,
 visto l'accordo euromediterraneo che istituisce un'associazione tra la Comunità europea e i suoi Stati membri, da una parte, e la Repubblica libanese, dall'altra, (di seguito denominato «accordo euromediterraneo») in particolare l'articolo 76, paragrafo 2, seconda frase,
 considerando quanto segue:
 (1)
 A norma dell'articolo 76 dell'accordo euromediterraneo, il consiglio di associazione può formulare adeguate raccomandazioni ai fini del conseguimento degli obiettivi dell'accordo.
 (2)
 A norma dell'articolo 86 dell'accordo euromediterraneo, le Parti prendono qualsiasi misura generale o particolare necessaria per l'adempimento degli obblighi che incombono loro ai sensi dell'accordo e si adoperano per il conseguimento dei suoi obiettivi.
 (3)
 Le Parti dell'accordo euromediterraneo hanno approvato il testo del piano d'azione UE-Libano.
 (4)
 Il piano d'azione UE-Libano favorirà l'attuazione dell'accordo euromediterraneo attraverso l'elaborazione e l'adozione, ad opera delle Parti, di misure concrete che forniranno indicazioni pratiche ai fini dell'attuazione stessa.
 (5)
 Il piano d'azione ha il duplice scopo di prevedere misure concrete che permettano alle Parti di adempiere gli obblighi contenuti nell'accordo euromediterraneo e di fornire un contesto più ampio per intensificare ulteriormente le relazioni UE-Libano, imprimendo un notevole impulso all'integrazione economica e alla cooperazione politica conformemente agli obiettivi globali dell'accordo euromediterraneo,
 FORMULA LA PRESENTE RACCOMANDAZIONE:
 Articolo unico
 Il consiglio di associazione raccomanda che le Parti attuino il piano d'azione UE-Libano (1) nella misura in cui tale attuazione è finalizzata al conseguimento degli obiettivi dell'accordo euromediterraneo.
 Fatto a Bruxelles, addì 19 gennaio 2007
 Per il consiglio di associazione
 Il presidente
 F.-W. STEINMEIER
 (1) http://register.consilium.europa.eu


text:
 8.12.2007
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 297/5
 Hotărârea Curții (Camera a doua) din 4 octombrie 2007 — Naipes Heraclio Fournier SA/Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale), France Cartes SAS
 (Cauza C-311/05 P) (1)
 (Recurs - Regulamentul (CE) nr. 40/94 - Marcă comunitară - Mărci figurative conținând reprezentarea unei „spade’, a unui „cavaler de bâte’ și a unui „rege de spade’ dintr-un joc de cărți - Declararea nulității mărcii)
 (2007/C 297/07)
 Limba de procedură: spaniola
 Părțile
 Recurentă: Naipes Heraclio Fournier SA (reprezentanți: E. Armijo Chávarri și A. Castán Pérez-Gómez, abogados)
 Celelalte părți în proces: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentanți: O. Montalto, I. de Medrano Caballero și O. Mondéjar, agenți), France Cartes SAS (reprezentant: C. de Haas, avocat)
 Obiectul
 Recurs declarat împotriva hotărârii Tribunalului de Primă Instanță (Camera a treia) din 11 mai 2005, Naipes Heraclio Fournier/OAPI (intervenientă: France Cartes SAS) (cauzele conexate T-160/02-T-162/02), prin care Tribunalul a respins acțiunea formulată împotriva a trei decizii ale Camerei a doua de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (OAPI) din 28 februarie 2002 de admitere a unor cereri de declarare a nulității introduse de Société France Cartes SAS împotriva a trei mărci figurative al căror titular este recurenta
 Dispozitivul
 1)
 Respinge recursul.
 2)
 Obligă societatea Naipes Heraclio Fournier SA la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 243, 1.10.2005.


text:
 15.7.2010
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 181/20
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 52/2010
 от 30 април 2010 година
 за изменение на приложение XIV (Конкуренция) към Споразумението за ЕИП
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство, изменено с Протокола за адаптиране на Споразумението за Европейското икономическо пространство, наричано по-нататък „Споразумението“, и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Приложение XIV към Споразумението беше изменено с Решение на Съвместния комитет на ЕИП No 156/2006 от 8 декември 2006 г. (1)
 (2)
 Регламент (ЕС) No 267/2010 на Комисията от 24 март 2010 година относно прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз за определени категории споразумения, решения и съгласувани практики в застрахователния сектор (2) следва да бъде включен в Споразумението.
 (3)
 Срокът на прилагане на Регламент (ЕО) No 358/2003 (3), който бе включен в Споразумението, изтече на 31 март 2010 г. и следователно Регламентът следва да отпадне от Споразумението,
 РЕШИ:
 Член 1
 Текстът на точка 15б (Регламент (ЕО) No 358/2003 на Комисията) от приложение XIV към Споразумението се заменя със следния текст:
 „32010 R 0267: Регламент (ЕС) No 267/2010 на Комисията от 24 март 2010 година относно прилагането на член 101, параграф 3 от Договора за функционирането на Европейския съюз за определени категории споразумения, решения и съгласувани практики в застрахователния сектор (ОВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 1).“
 Член 2
 Текстовете на Регламент (ЕC) No 267/2010 на исландски и норвежки език, които следва да се публикуват в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 1 май 2010 г., при условие че всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението, са внесени в Съвместния комитет на ЕИП (4). То се прилага от 1 април 2010 г.
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 30 април 2010 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Alan SEATTER
 (1) ОВ L 89, 29.3.2007 г., стр. 31.
 (2) ОВ L 83, 30.3.2010 г., стр. 1.
 (3) ОВ L 53, 28.2.2003 г., стр. 8.
 (4) Без отбелязани конституционни изисквания.


text:
 30.7.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 202/54
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 200/2014
 z 25. septembra 2014,
 ktorým sa mení príloha XXI (Štatistika) k Dohode o EHP [2015/1268]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej článok 98,
 keďže:
 (1)
 Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013 z 21. mája 2013 o európskom systéme národných a regionálnych účtov v Európskej únii (1) bolo začlenené do Dohody o EHP rozhodnutím Spoločného výboru EHP č. 58/2014 z 8. apríla 2014 (2).
 (2)
 Lehota na predloženie riadne odôvodnenej žiadosti o výnimku príslušnému dozornému orgánu, ktorá je podľa článku 6 ods. 3 nariadenia (EÚ) č. 549/2013 stanovená na 17. októbra 2013, by sa preto mala upraviť, aby štáty EZVO mohli požiadať o výnimky podľa článku 6 ods. 1 a 2.
 (3)
 Príloha XXI k Dohode o EHP by sa preto mala zodpovedajúcim spôsobom zmeniť,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Bod 19z [nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 549/2013] prílohy XXI k Dohode o EHP sa mení takto:
 1.
 Úpravy b) a c) sa označujú ako úpravy c) a d).
 2.
 Vkladá sa táto úprava:
 „b)
 V článku 6 ods. 3 sa slová ‚17. októbra 2013‘ nahrádzajú slovami ‚3 mesiacov od nadobudnutia účinnosti rozhodnutia Spoločného výboru EHP č. 200/2014 z 25. septembra 2014‘, pokiaľ ide o štáty EZVO.“
 Článok 2
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť 26. septembra 2014 pod podmienkou, že boli doručené všetky oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (3).
 Článok 3
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 25. septembra 2014
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Kurt JÄGER
 (1) Ú. v. EÚ L 174, 26.6.2013, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 256, 28.8.2014, s. 35.
 (3) Ústavné požiadavky neboli oznámené.


text:
 28.9.2015
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 320/45
 Skarga wniesiona w dniu 5 sierpnia 2015 r. – AlzChem/Komisja
 (Sprawa T-451/15)
 (2015/C 320/63)
 Język postępowania: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: AlzChem AG (Trostberg, Niemcy) (przedstawiciel: adwokat A. Borsos)
 Strona pozwana: Komisja Europejska
 Żądania
 Strona skarżąca wnosi do Sądu o:
 —
 stwierdzenie dopuszczalności i zasadności skargi;
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Komisji Europejskiej Ares (2015) 2176662 z dnia 26 maja 2015 r. wydanej na wniosek nr GESTDEM 2015/1640 zgodnie z art. 4 przepisów wykonawczych do rozporządzenia (WE) nr 1049/2001 Parlamentu Europejskiego i Rady z dnia 30 maja 2001 r. w sprawie publicznego dostępu do dokumentów Parlamentu Europejskiego, Rady i Komisji,
 —
 obciążenie komisji kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Na poparcie skargi strona skarżąca podnosi trzy zarzuty.
 1.
 Zarzut pierwszy dotyczący naruszenia prawa i oczywistego błędu w ocenie w odniesieniu do zastosowania ogólnego domniemania jako reakcji na regulację wprowadzającą odstępstwo dotyczące ochrony celu dochodzenia prowadzonego przez UE; skarżąca podnosi w tym względzie następujące naruszenia:
 —
 naruszenie prawa przez Komisję dotyczące zastosowania ogólnych odstępstw;
 —
 naruszenie prawa przez Komisję dotyczące ochrony celu dochodzenia;
 —
 naruszenie prawa przez Komisję i oczywisty błąd w ocenie nadrzędnego interesu publicznego w zapewnieniu skutecznej kontroli sądowej (art. 47 Karty praw podstawowych Unii Europejskiej);
 —
 naruszenie prawa przez Komisję dotyczące zastosowania podstawowego prawa dostępu do dokumentów.
 2.
 Zarzut drugi dotyczący naruszenia prawa i oczywistego błędu w ocenie w odniesieniu do zastosowania odstępstwa dotyczącego ochrony interesów handlowych.
 3.
 Zarzut trzeci dotyczący braku uzasadnienia odnośnie do odmowy dostępu do jawnej wersji lub dostępu do dokumentów na miejscu.


type: legislation

text:
 3.12.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 317/24
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/2232 НА КОМИСИЯТА
 от 2 декември 2015 година
 за разрешаване на повишаването на граничните стойности за обогатяване на вино, произведено от грозде, набрано през 2015 година във всички лозарски райони на Дания, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на пазарите на селскостопански продукти и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 на Съвета (1), и по-специално член 91 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Съгласно част I, точка А.3 от приложение VIII към Регламент (ЕС) No 1308/2013 държавите членки могат да поискат граничните стойности по отношение на повишаването на алкохолното съдържание (обогатяването) по обем на виното да бъдат повишени с до 0,5 % през годините, през които климатичните условия са били изключително неблагоприятни.
 (2)
 Дания, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство поискаха такива повишения на граничните стойности за обогатяване на вино, произведено от грозде, набрано през 2015 година, тъй като климатичните условия по време на вегетативния период бяха изключително неблагоприятни.
 (3)
 Поради изключително неблагоприятните метеорологични условия през 2015 г. граничните стойности по отношение на повишаването на естественото алкохолно съдържание, предвидени в част I, точка А.2 от приложение VIII към Регламент (ЕС) No 1308/2013, не позволяват в някои лозарски райони да бъде произведено вино с подходящо общо алкохолно съдържание, за което обикновено има търсене на пазара.
 (4)
 Затова е целесъобразно да се разреши повишаване на граничните стойности за обогатяване на вино, произведено от винено грозде, набрано през 2015 г. в Дания, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство.
 (5)
 Мерките, предвидени в настоящия регламент, са в съответствие със становището на Комитета за общата организация на селскостопанските пазари,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Чрез дерогация от част I, точка А.3 от приложение VIII към Регламент (ЕС) No 1308/2013 във всички лозарски райони на Дания, Нидерландия, Швеция и Обединеното кралство повишаването на естественото алкохолно съдържание по обем за прясното грозде, набрано през 2015 г., гроздовата мъст, гроздовата мъст в процес на ферментация, новото вино в процес на ферментация и виното, произведено от грозде, набрано през 2015 г., не може да надхвърля 3,5 об. %.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила на третия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 2 декември 2015 година.
 За Комисията
 Председател
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.


text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 Strasbourg, 12.2.2019
 COM(2019) 88 final
 2019/0040(COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 i ndáil le gnéithe áirithe den tsábháilteacht agus den nascacht iarnróid a mhéid a bhaineann le tarraingt siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.COMHTHÉACS AN TOGRA
 •Forais agus cuspóirí an togra
 An 29 Márta 2017, thug an Ríocht Aontaithe fógra go raibh rún aici tarraingt siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. Dá bhrí sin, mura ndaingneofar an Comhaontú um Tharraingt Siar
 1
 , scoirfidh dlí príomhúil agus dlí tánaisteach an Aontais d'fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe ón 30 Márta 2019 (“dáta an tarraingt siar”). As sin amach, beidh an Ríocht Aontaithe ina tríú tír.
 Má tharraingíonn an Ríocht Aontaithe siar as an Aontas gan chomhaontú, déanfaidh sin difear do bhailíocht údaruithe sábháilteachta arna neisiúint faoi Airteagal 11 de Threoir 2004/49/CE do bhainisteoirí bonneagair chun bonneagar trasteorann a nascann an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a bhainistiú agus a oibriú.
 Sa Teachtaireacht ón gCoimisiún darb ainm ‘Preparing for the withdrawal of the United Kingdom from the European Union on 30 March 2019: a Contingency Action Plan’
 2
 leagtar amach na prionsabail is bonn leis na bearta teagmhasacha, lena náirítear nach leigheas iad ar easpa bearta ullmhachta ag páirtithe leasmhara ná ar na moilleanna ar a gcur chun feidhme. Sa Teachtaireacht sin, rinne an Coimisiún liosta de na bearta a mheas sé a bheith riachtanach, agus chuir sé de mheabhrú léi go bhféadfadh gá a bheith le bearta breise uair is faide anonn.
 D’iarr an Chomhairle Eorpach arís (Airteagal 50) an 13 Nollaig 2018 go gcuirfí dlús leis an obair ar ullmhacht ar gach leibhéal i dtaca le hiarmhairtí tharraingt siar na Ríochta Aontaithe agus go gcuirfí san áireamh na torthaí uile ab fhéidir a bheith ar an tarraingt siar sin.
 Phléigh an Coimisiún agus na Ballstáit na hiarmhairtí ab fhéidir a bheith ar an tarraingt siar trí bhíthin seimineáir a reáchtáil Comhairle an Aontais Eorpaigh in 2018. Ina theannta sin, pléadh go mion tionchair an tarraingt siar mar aon le bearta ullmhachta le linn sraith cuairteanna a tugadh ar gach Ballstát.
 I réimse an iompair iarnróid, is féidir le páirtithe leasmhara, sa chuid is mó de na cásanna, an éifeacht a bheidh ag tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas Eorpach ar dheimhnithe, údaruithe agus ceadúnais a leigheas le bearta éagsúla, go háirithe trí na páirtithe leasmhara sin a bhunú i mBallstát agus trí na húdaruithe, na deimhnithe agus na ceadúnais iomchuí a fháil sa Bhallstát sin.
 Mar sin féin, ba ghá comhaontuithe idir na Ballstáit sin den Aontas lena mbaineann agus an Ríocht Aontaithe a chaibidliú agus a shíniú chun aghaidh a thabhairt ar shaincheisteanna a bhaineann go díreach le hoibríochtaí iarnróid trasteorann, chun a áirithiú go leanfar díobh tar éis dháta an tarraingt siar, agus, dá bhrí sin, chun suaitheadh san Aontas a mhaolú. Ní fhéadfaí comhaontuithe déthaobhacha den sórt sin a thabhairt i gcrích go dtí go mbeadh an Ríocht Aontaithe ina tríú tír.
 An staid a bhaineann leis an údarás dénáisiúnta sábháilteachta, a bunaíodh faoi Chonradh Canterbury maidir le Tollán Mhuir nIocht, chaithfí í sin go háirithe a oiriúnú agus stádas nua na Ríochta Aontaithe mar thríú tír á chur san áireamh.
 Is iomchuí, dá bhrí sin, an Coimisiún bearta a bheartú a áiritheoidh go leanfaidh údaruithe le haghaidh codanna áirithe den bhonneagar iarnróid de bheith bailí i gcomhréir le dlí ábhartha an Aontais.
 Ba cheart an bhailíocht shínte sin a theorannú don mhéid ama a bhfuil fíorghá leis chun go mbeidh an tachar is gá ag an Ríocht Aontaithe agus ag na Ballstáit lena mbaineann chun na comhaontuithe is gá a thabhairt i gcrích.
 Ní bhaineann sé sin ach amháin leis na húdaruithe sábháilteachta arna neisiúint faoi Airteagal 11 de Threoir 2004/49/CE do bhainisteoirí bonneagair chun bonneagar trasteorann a nascann an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a bhainistiú agus a oibriú.
 Tá na forálacha atá beartaithe ceaptha chun leanúnachas a áirithiú i gcás oibríochtaí agus seirbhísí trasteorann amháin i gcomhréir leis na ceanglais dlí is infheidhme de chuid an Aontais. Thiocfadh fadhbanna móra, idir shóisialta agus eacnamaíocha, as briseadh sna gníomhaíochtaí sin. Trína áirithiú go gcomhlíonfaidh eagraíochtaí dlí an Aontais, áiritheoidh an togra freisin go gcosnófar tomhaltóirí agus saoránaigh.
 Tá bearta an togra seo ag brath ar chaighdeáin sábháilteachta atá comhionann le ceanglais an Aontais a bheith á gcur i bhfeidhm maidir leis an mbonneagar agus na hoibríochtaí ar a gcríoch, bonneagar a úsáidtear chun nascacht iarnróid trasteorann a áirithiú.
 Ní féidir suaitheadh mór a sheachaint, áfach, ach amháin má dhéanann na hoibreoirí iarnróid agus na húdaráis náisiúnta gach beart is gá go pras chun a áirithiú go ndéanfar ceadúnais rochtana ar an margadh, ceadúnais tiománaithe traenach, chomh maith le gach deimhniú agus údarú eile is gá chun oibriú ar chríoch an Aontais, a eisiúint in am trátha agus roimh an 30 Márta 2019.
 •Comhsheasmhacht le forálacha beartais atá sa réimse beartais cheana
 Tá an togra seo ceaptha a bheith ina lex specialis, lena rachfar i ngleic le cuid de na himpleachtaí a leanfaidh gan feidhm a bheith níos mó ag Treoir 2004/49/CE maidir leis an Ríocht Aontaithe. Tá na téarmaí atá beartaithe teoranta go docht don mhéid is gá chuige sin, chun nach mbeidh suaitheadh ann i dtaca le hoibríochtaí trasteorann. Tá siad ceaptha freisin gan feidhm a bheith acu ach go ceann achar gairid. Beidh feidhm fós ag forálacha ginearálta na ngníomhartha sin cé is moite de sin. Ar an gcaoi sin tá an togra seo i lánchomhréir leis an reachtaíocht atá ann cheana.
 •Comhsheasmhacht le beartais eile de chuid an Aontais
 Baineann an togra seo le sábháilteacht agus nascacht iarnróid agus is comhlánú é ar Threoir 2004/49/CE chun déileáil go sonrach le tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas gan comhaontú um tharraingt siar.
 2.BUNÚS DLÍ, COIMHDEACHT AGUS COMHRÉIREACHT
 •Bunús dlí
 Is é is bunús dlí don togra seo Airteagal 91(1) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE).
 •Coimhdeacht (don inniúlacht neamheisiach)
 Ós comhlánú é an togra ar an reachtaíocht de chuid an Aontais atá ann cheana agus go bhfuil forálacha ann lenar fusa iad a chur i bhfeidhm go hordúil tar éis don Ríocht Aontaithe tarraingt siar as an Aontas, is le gníomh ar leibhéal an Aontais amháin is féidir cuspóir an togra a ghnóthú.
 •Comhréireacht
 Meastar go bhfuil an Rialachán atá beartaithe comhréireach mar gur féidir suaitheadh a sheachaint dá bharr, trí fhoráil a dhéanamh maidir le hathrú dlí atá teoranta agus riachtanach agus a chuimseoidh an gá leanúnachas seirbhísí iarnróid trasteorann leis an Ríocht Aontaithe a áirithiú. Ní théann sé thar a bhfuil riachtanach chun an cuspóir sin a ghnóthú agus ní dhéantar leis aon athrú níos leithne ná aon bheart buan.
 •An rogha ionstraime
 Sa togra seo tá sraith bheag forálacha chun dul i ngleic le cás ansonrach uathúil. Dá bhrí sin, ní hiomchuí Treoir 2004/49/CE a leasú ná Treoir 2016/798/AE, a chuirfear ina hionad le héifeacht ón 16 Meitheamh 2019. Tá na forálacha ábhartha maidir leis na húdaruithe a ndéanann an togra seo difear dóibh cumhdaithe le Treoir 2004/49/CE. I bhfianaise an méid sin, is cosúil gurb é Rialachán ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an taon chineál gnímh dlí a bheadh fónta.
 3.TORTHAÍ Ó MHEASTÓIREACHTAÍ EX POST, Ó CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS Ó MHEASÚNUITHE TIONCHAIR
 •Meastóireachtaí ex post/seiceálacha oiriúnachta ar an reachtaíocht atá ann cheana
 Ní infheidhme iad ós cás eisceachtúil uathúil é an cás arb éigean an togra seo a bheartú dá bharr.
 •Comhairliúcháin leis na páirtithe leasmhara
 De dheasca na nimthosca sonracha a bhaineann leis an gcaibidlíocht faoi tharraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas agus de bharr síorathrú a bheith ar imeachtaí an scéil, cuireadh mórshrianta ar an bhféidearthacht tuairimí an phobail a lorg. Mar sin féin, tá na dúshláin a bhaineann le tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas agus roinnt réitigh fhéideartha luaite ag páirtithe leasmhara iarnróid éagsúla agus ionadaithe áirithe ó na Ballstáit.
 •Bailiú agus úsáid saineolais
 Rinneadh anailís dhlíthiúil agus theicniúil inmheánach ar an bhfaisnéis sin chun a áirithiú go sroichfidh an togra seo na cuspóirí atá beartaithe, ach tá sé srianta san am céanna don mhéid a bhfuil fíorghá leis.
 •Measúnú tionchair
 Ní gá measúnú tionchair a dhéanamh, ós rud é gur cás eisceachtúil atá i gceist agus nach bhfuil ach beagán riachtanas ag baint leis an tréimhse ina gcuirfear chun feidhme athrú stádais na Ríochta Aontaithe. Níl aon rogha eile ann a bhfuil difríocht shubstainteach idir í agus an rogha seo.
 •Cearta bunúsacha
 Níl aon tionchar ag an togra seo ar chur i bhfeidhm ná ar chosaint na gceart bunúsach.
 4.IMPLEACHTAÍ BUISÉADACHA
 Ní infheidhme iad.
 5.EILIMINTÍ EILE
 •Pleananna cur chun feidhme agus socruithe faireacháin, meastóireachta agus tuairiscithe
 Ní infheidhme dó seo de bhrí gur beart gearrthéarmach atá ann.
 2019/0040 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE
 i ndáil le gnéithe áirithe den tsábháilteacht agus den nascacht iarnróid a mhéid a bhaineann le tarraingt siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann as an Aontas
 (Téacs atá ábhartha maidir le LEE)
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 91(1) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a chur chuig na parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch agus Sóisialta na hEorpa
 3
 ,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún
 4
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1)An 29 Márta 2017, chuir an Ríocht Aontaithe isteach fógra á rá go raibh rún aici tarraingt siar as an Aontas de bhun Airteagal 50 den Chonradh ar an Aontas Eorpach. Scoirfidh na Conarthaí d'fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe ó dháta theacht i bhfeidhm an chomhaontaithe um tharraingt siar nó, ina éagmais sin, dhá bhliain tar éis an fhógra sin, eadhon ón 30 Márta 2019 amach, mura rud é go gcinneann an Chomhairle Eorpach d'aon toil, i gcomhaontú leis an Ríocht Aontaithe, síneadh a chur leis an tréimhse sin.
 (2)I réimse an iompair iarnróid, tá bearta áirithe ann is féidir le hoibreoirí lena mbaineann a dhéanamh chun an tionchar a leigheas a bheidh ag tarraingt siar na Ríochta Aontaithe as an Aontas ar dheimhnithe agus údaruithe, cuir i gcás na hoibreoirí iad féin a bhunú i mBallstát agus na ceadúnais agus na deimhnithe iomchuí a fháil sa Bhallstát sin.
 (3)Faoi láthair, is d'údarás dénáisiúnta sábháilteachta, údarás a bunaíodh faoi Chonradh Canterbury, atá cur i bhfeidhm rialacha sábháilteachta an Aontais tugtha. Níor mhór an córas a bhunaítear leis an gConradh sin a oiriúnú agus stádas tríú tír na Ríochta Aontaithe á chur san áireamh.
 (4)Tá na bearta sa togra seo ag brath ar chaighdeáin agus ar nósanna imeachta sábháilteachta atá comhionann le ceanglais an Aontais agus a bheith á gcur i bhfeidhm maidir leis an mbonneagar a úsáidtear chun nascacht iarnróid trasteorann leis an Ríocht Aontaithe a áirithiú.
 (5)Chun gur féidir le páirtithe lena mbaineann na comhaontuithe is gá a dhéanamh agus chun aon bheart eile is gá a dhéanamh le suaitheadh a sheachaint, is gá, agus stádas tríú tír na Ríochta Aontaithe á chur san áireamh, síneadh a chur le bailíocht údaruithe áirithe.
 (6)Maidir le fad ama an tsínidh sin le bailíocht na núdaruithe, ba cheart é a theorannú don mhéid ama is fíorghá chun go mbeidh na Ballstáit lena mbaineann in ann na bearta sin is gá a ghlacadh, i gcomhréir leis na forálacha is infheidhme de dhlí an Aontais.
 (7)Chun mórshuaitheadh ar sheirbhísí iarnróid trasteorann leis an Ríocht Aontaithe a sheachaint, is den bhunriachtanas freisin é go ndéanfaidh na hoibreoirí iarnróid agus na húdaráis náisiúnta na bearta is gá go pras chun a áirithiú go ndéanfar ceadúnais rochtana ar an margadh, ceadúnais tiománaithe traenach, chomh maith leis na deimhnithe, na ceadúnais agus na húdaruithe is gá chun oibriú ar chríoch an Aontais a eisiúint in am trátha, roimh an 29 Márta 2019.
 (8)Chun coinníollacha aonfhoirmeacha a áirithiú maidir le forálacha an Rialacháin seo a chur chun feidhme, ba cheart cumhachtaí cur chun feidhme a thabhairt don Choimisiún chun an sochar arna thabhairt do shealbhóirí na núdaruithe a aistarraingt, i gcás nach náirithítear go bhfuil na caighdeáin sábháilteachta atá comhionann leis na ceanglais de chuid an Aontais á gcur i bhfeidhm maidir le haon bhonneagar ábhartha. Ba cheart na cumhachtaí sin a fheidhmiú i gcomhréir le Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 5
 . Ba cheart an nós imeachta scrúdúcháin a úsáid chun na bearta sin a ghlacadh, toisc an tionchair a d’fhéadfadh a bheith acu ar shábháilteacht iarnróid. I bhfianaise a phráinní atá an tábhar seo, ba cheart don Choimisiún gníomhartha cur chun feidhme is infheidhme láithreach a ghlacadh.
 (9)Mar gheall ar an bpráinn atá ag roinnt le himthosca imeacht na Ríochta Aontaithe as an Aontas Eorpach, ba cheart feidhm a bheith ag eisceacht ar an tréimhse ocht seachtaine dá dtagraítear in Airteagal 4 de Phrótacal Uimh. 1 maidir le ról na bparlaimintí náisiúnta san Aontas Eorpach, rud atá i gceangal leis an gConradh ar an Aontas Eorpach, leis an gConradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh agus leis an gConradh lena mbunaítear an Comhphobal Eorpach do Fhuinneamh Adamhach.
 (10)Ba cheart forálacha an Rialacháin seo a theacht i bhfeidhm ar bhonn práinne agus ba cheart feidhm a bheith acu, ón lá tar éis an lae a scoirfidh na Conarthaí d'fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe murar tháinig comhaontú tarraingt siar a tugadh i gcrích leis an Ríocht Aontaithe i bhfeidhm faoin dáta sin,
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 Ábhar agus raon feidhme an ábhair
 1.Leagtar síos leis an Rialachán seo forálacha sonracha le haghaidh tharraingt siar Ríocht Aontaithe na Breataine Móire agus Thuaisceart Éireann (“an Ríocht Aontaithe”) as an Aontas Eorpach, maidir le húdaruithe sábháilteachta áirithe arna neisiúint faoi Threoir 2004/49/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 6
 .
 2.Beidh feidhm ag an Rialachán seo maidir leis na húdaruithe sábháilteachta arna neisiúint faoi Airteagal 11 de Threoir 2004/49/CE do bhainisteoirí bonneagair chun bonneagar trasteorann a nascann an tAontas agus an Ríocht Aontaithe a bhainistiú agus a oibriú, arb údaruithe iad a bheidh bailí ar an lá roimh dháta chur i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 Airteagal 2
 Sainmhínithe
 Chun críocha an Rialacháin seo, beidh feidhm ag sainmhínithe ábhartha Threoir 2004/49/CE agus ag na gníomhartha cur chun feidhme arna nglacadh de bhua na Treorach sin. Maidir le sainmhínithe ábhartha Threoir (AE) 2016/798 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 7
 agus aon ghníomh tarmligthe agus aon ghníomh cur chun feidhme eile arna ghlacadh de bhun na Treorach sin, beidh feidhm acu ón dáta is infheidhme í maidir leis na húdaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2).
 Airteagal 3
 Bailíocht na núdaruithe sábháilteachta
 Na húdaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2), beidh siad bailí fós go ceann 3 mhí tar éis dháta chur i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 Airteagal 4
 Rialacha agus oibleagáidí maidir le húdaruithe
 1.Údaruithe atá faoi réir Airteagal 1(2) den Rialachán seo, beidh siad faoi réir na rialacha is infheidhme maidir leo i gcomhréir le Treoir 2004/49/CE, agus le Treoir 2016/798/AE ón dáta is infheidhme í maidir leis na húdaruithe sin, agus faoi réir na ngníomhartha cur chun feidhme agus na ngníomhartha tarmligthe arna nglacadh de bhua na dTreoracha sin.
 2.Comhoibreoidh na sealbhóirí údaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2) agus, de réir mar is iomchuí, an túdarás a d'eisigh i gcás nach ionann é agus an tÚdarás Náisiúnta Sábháilteachta a bhfuil an bonneagar ar a chríoch san Aontas, comhoibreoidh siad leis an Údarás Náisiúnta Sábháilteachta sin agus tabharfaidh siad an fhaisnéis ábhartha uile agus na doiciméid ábhartha uile dó.
 3.I gcás nach bhfuarthas an fhaisnéis nó na doiciméid sin faoi na sprioc-amanna arna leagan síos in iarrataí arna ndéanamh ag an Údarás Sábháilteachta Náisiúnta dá dtagraítear i mír 2, féadfaidh an Coimisiún, ach fhógra a thabhairt don Údarás Sábháilteachta Náisiúnta, trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme arna nglacadh i gcomhréir le hAirteagal 7(2), an sochar arna thabhairt don sealbhóir de bhun Airteagal 3 a aistarraingt.
 4.Cuirfidh sealbhóirí údaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2) den Rialachán seo Gníomhaireacht Iarnróid an Aontais Eorpaigh ar an eolas gan mhoill faoi aon bheart a rinne údaráis inniúla sábháilteachta eile is féidir a bheidh ag teacht salach ar oibleagáidí na núdarás sin faoin Rialachán seo, faoi Threoir 2004/49/CE agus Treoir 2016/798/AE.
 5.Sula naistarraingeoidh an Coimisiún na sochair arna dtabhairt don sealbhóir de bhun Airteagal 3, cuirfidh sé in iúl in am trátha don Údarás Sábháilteachta Náisiúnta dá dtagraítear i mír 2, don údarás a d'eisigh na húdaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2), do shealbhóirí na núdaruithe sin agus d'Údarás Sábháilteachta Náisiúnta na Ríochta Aontaithe go bhfuil rún aige dul ar aghaidh leis an aistarraingt sin agus tabharfaidh sé deis dóibh a dtuairimí a chur in iúl.
 Airteagal 5
 Caighdeáin sábháilteachta
 1.Déanfaidh an tÚdarás Náisiúnta Sábháilteachta dá dtagraítear in Airteagal 4(2) faireachán ar na caighdeáin sábháilteachta iarnróid atá á gcur i bhfeidhm maidir leis an mbonneagar trasteorann dá dtagraítear in Airteagal 1(2). Cuirfidh an tÚdarás Náisiúnta Sábháilteachta tuarascálacha ar fáil go tráthrialta don Choimisiún agus do Ghníomhaireacht Iarnróid an Aontais Eorpaigh maidir leis an gceist sin agus cuirfidh sé ag gabháil leo, nuair is iomchuí, moladh go ngníomhódh an Coimisiún i gcomhréir le mír 2.
 2.I gcás ina mbeidh amhras a bhfuil údar leis ar an gCoimisiún nach bhfuil na caighdeáin sábháilteachta á gcur i bhfeidhm maidir le hoibriú bonneagair atá faoi raon feidhme an Rialacháin seo nó maidir leis an gcuid sin den bhonneagar céanna atá sa Ríocht Aontaithe, nach bhfuil na caighdeáin sin i gcomhréir leis na forálacha ábhartha de dhlí an Aontais, déanfaidh sé, gan moill mhíchuí agus trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme arna nglacadh i gcomhréir le Airteagal 7(2), an sochar arna thabhairt don sealbhóir de bhun Airteagal 3 a aistarraingt.
 3.Chun críocha mhír 1, féadfaidh an tÚdarás Náisiúnta Sábháilteachta faisnéis a iarraidh ar na húdaráis inniúla ábhartha agus sprioc-am réasúnta a leagan síos. I gcás nár chuir na húdaráis inniúla ábhartha an fhaisnéis a iarradh ar fáil faoin sprioc-am arna leagan síos ag an Údarás Sábháilteachta Náisiúnta nó gur chuir siad faisnéis neamhiomlán ar fáil, féadfaidh an Coimisiún, ach fógra a thabhairt don Údarás Sábháilteachta Náisiúnta, trí bhíthin gníomhartha cur chun feidhme arna nglacadh i gcomhréir le hAirteagal 7(2), an sochar arna thabhairt don sealbhóir de bhun Airteagal 3 a aistarraingt.
 4.Sula naistarraingeoidh an Coimisiún na sochair arna dtabhairt don sealbhóir de bhun Airteagal 3, cuirfidh sé in iúl in am trátha don Údarás Sábháilteachta Náisiúnta dá dtagraítear in Airteagal 4(2), don údarás a d'eisigh na húdaruithe dá dtagraítear in Airteagal 1(2), do shealbhóirí na núdaruithe sin agus d'Údarás Sábháilteachta Náisiúnta na Ríochta Aontaithe go bhfuil rún aige dul ar aghaidh leis an aistarraingt sin agus tabharfaidh sé deis dóibh a dtuairimí a chur in iúl.
 Airteagal 6
 Comhairliúchán agus comhar
 1.Rachaidh údaráis inniúla na mBallstát i gcomhairle agus i gcomhar le húdaráis inniúla na Ríochta Aontaithe de réir mar is gá chun cur chun feidhme an Rialacháin seo a áirithiú.
 2.Cuirfidh na Ballstáit ar fáil don Choimisiúin, arna iarraidh sin orthu, gan moill mhíchuí, aon fhaisnéis a fhaightear de bhun mhír 1 nó aon fhaisnéis eile is ábhartha chun an Rialachán seo a chur chun feidhme.
 Airteagal 7
 An Coiste
 1.An coiste dá dtagraítear in Airteagal 51 de Threoir 2016/797/AE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle
 8
 tabharfaidh sé cúnamh don Choimisiún. Beidh an coiste sin ina choiste de réir bhrí Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 2. I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo, beidh feidhm ag Airteagal 8 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011, i dteannta Airteagal 5 de.
 Airteagal 8
 Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm
 1.Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 2.Beidh feidhm aige ón lá tar éis an lae a scoirfidh na Conarthaí d'fheidhm a bheith acu maidir leis an Ríocht Aontaithe agus sa Ríocht Aontaithe de bhun Airteagal 50(3) den Chonradh ar an Aontas Eorpach.
 3.Ní bheidh feidhm ag an Rialachán seo má tháinig comhaontú um tharraingt siar, arna thabhairt i gcrích leis an Ríocht Aontaithe i gcomhréir le hAirteagal 50(2) den Chonradh ar an Aontas Eorpach, i bhfeidhm faoin dáta dá dtagraítear i mír 2.
 4.Scoirfidh an Rialachán seo d'fheidhm a bheith aige trí mhí tar éis dó a bheith infheidhme i gcomhréir le mír 2.
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh in Strasbourg,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 An tUachtarán
 (1)
 https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/draft_withdrawal_agreement_0.pdf
 .
 (2)
 COM(2018)880 final, 13.11.2018.
 (3)
 IO C [...], [...], lch. [...].
 (4)
 IO C [...], [...], lch. [...].
 (5)
 Rialachán (AE) Uimh. 182/2011 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 16 Feabhra 2011 lena leagtar síos na rialacha agus na prionsabail ghinearálta a bhaineann leis na sásraí maidir le rialú ag na Ballstáit ar fheidhmiú cumhachtaí cur chun feidhme ag an gCoimisiún, IO L 55, 28.2.2011, lch. 13.
 (6)
 Treoir 2004/49/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 29 Aibreán 2004 maidir le sábháilteacht ar iarnróid an Chomhphobail agus lena leasaítear Treoir 95/18/CE ón gComhairle maidir le ceadúnú gnóthas iarnróid agus Treoir 2001/14/CE maidir le toilleadh bonneagair iarnróid a leithdháileadh agus muirir ar úsáid bonneagair iarnróid agus ar dheimhniúchán sábháilteachta a ghearradh, IO L 164, 30.4.2004, lch. 44.
 (7)
 Treoir (AE) 2016/798 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Bealtaine 2016 maidir le sábháilteacht iarnróid (athmhúnlú), IO L 138, 26.5.2016, lch. 102.
 (8)
 Treoir (AE) 2016/797 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Bealtaine 2016 maidir le hidir-inoibritheacht an chórais iarnróid laistigh den Aontas Eorpach, IO L 138, 26.5.2016, lch. 44.


text:
Tonlēsābs jeb Tonlesaps (, Tonlé Sap — ‘lielais svaigais ūdens’), ir lielākais ezers Kambodžas teritorijā. Apvienota ezeru un upju sistēma ar mainīgu līmeni un platību, ar ļoti lielu nozīmi Kambodžas saimnieciskajā dzīvē un vēsturē. Lielākais saldūdens ezers Dienvidaustrumu Āzijā. Karstais punkts no vides aizsardzības viedokļa, UNESCO biosfēras rezervāts kopš 1997. gada.
 Lielāko daļu gada ezers ir salīdzinoši mazs, ap 2—3 metru dziļš un ar 2700 km2 platību. Taču musonu perioda laikā Tonlēsābas upe, kas savieno ezeru ar Mekongu, sāk plūst atpakaļ uz ezeru, jo ūdens daudzums Mekongā palielinās aptuveni 4 reizes. Rezultātā ūdens līmenis tajā kāpj un ezers sasniedz līdz platību un līdz 16 metru dziļumu, ūdens tilpums tajā pieaug ap 70 reižu. Šajā laikā applūst meži un lauki ezera piekrastē, applūdinot līdz trešdaļai no Kambodžas lauksaimniecībā izmantojamās zemes. Šī paliene ir ideāla zivju barošanās vieta. Lietus sezonas beigās Tonlēsābas upe sāk plūst uz Mekongu un ūdens kopā ar zivīm aizplūst no Tonlēsāba ezera.
 Neparastais hidroloģiskais režīms apvienojumā ar mitro, silto klimatu un barības vielu plūsmu no Mekongas padara Tonlēsābu par vienu no bagātīgākajām zvejas vietām pasaulē. Tonlēsābs apgādā ar pārtiku vairāk nekā 3 miljonus cilvēku, sniedzot ap 60% no visām Kambodžā uzņemtajām olbaltumvielām.
 Nereti tiek apgalvots, ka ezers strauji piepildās ar nogulumiem. Tomēr pētījumi liecina, ka vidējais nogulumu daudzums pēdējo 7—7,5 tūkstošu gadu laikā ir tikai gadā. Tonlēsābs kalpo arī kā plūdu drošības sistēma, kas novērš plūdus Mekongas lejtecē. Savukārt sausajā sezonā no decembra līdz aprīlim ezers dod ap 50% Mekongas lejteces ūdens.
 Dažus kilometrus uz ziemeļiem no Tonlēsāba palienes atrodas seno khmeru kultūras centrs Ankorvats.
 Mūsdienās ezeru apdraud pārmērīga zvejošana (tai skaitā izmantojot granātas indi, elektrību), ezera piesārņojums ar notekūdeņiem no Taizemes un Ķīnas. Aizvien lielāks drauds ir dambji, kurus būvē Mekongas augštecē un vidustecē — šie dambji ar katru gadu samazina palu ūdens pieplūdi Tonlēsābā.
 Atsauces
 Ārējās saites
 International Journal of Water Resources Development — speciālais izdevums par Tonlesapu
 Tonlesapa modelēšanas projekts
 Kambodžas ezeri


text:
 Důležité právní upozornění
 |
 22008A0329(01)
 Protokol, kterým se mění přílohy I a II Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služeb
 Úřední věstník L 087 , 29/03/2008 S. 0011 - 0011
 Protokol,kterým se mění přílohy I a II Dohody mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služebEVROPSKÉ SPOLEČENSTVÍna jedné straně aMAROCKÉ KRÁLOVSTVÍna straně druhé,dále jen "strany",S OHLEDEM na dohody mezi Bulharskem a Marockým královstvím a Rumunskem a Marockým královstvím, podepsané dne 14. října 1966 v Rabatu a dne 6. prosince 1971 v Bukurešti,S OHLEDEM na Dohodu mezi Evropským společenstvím a Marockým královstvím o některých aspektech leteckých služeb, podepsanou v Bruselu dne 12. prosince 2006 (dále jen "horizontální dohoda"),S OHLEDEM na přistoupení Bulharské republiky a Rumunska k Evropské unii, a tím ke Společenství, dne 1. ledna 2007,SE DOHODLY TAKTO:Článek 1V příloze I písm. a) horizontální dohody se vkládají tato ustanovení:- "— Dohoda mezi Bulharskou lidovou republikou a Marockým královstvím o letecké dopravě, podepsaná v Rabatu dne 14. října 1966 (dále jen "marocko-bulharská dohoda");- — Dohoda mezi vládou Rumunské socialistické republiky a vládou Marockého království o civilní letecké dopravě, podepsaná 6. prosince 1971 v Bukurešti (dále jen "marocko-rumunská dohoda"),ve znění memoranda o porozumění, uzavřeného v Rabatu dne 29. února 1996;"Článek 2V příloze II horizontální dohody se vkládají tato ustanovení:V písmenu a) (Určení členským státem):- "— článek 3 marocko-rumunské dohody".V písmenu b) (Zamítnutí, zrušení, dočasné odnětí anebo omezení oprávnění nebo povolení):- "— článek 7 marocko-bulharské dohody- — článek 3 marocko-rumunské dohody".V písmenu c) (Regulativní kontrola):- "— článek 8 marocko-bulharské dohody".V písmenu d) (Zdanění leteckých pohonných hmot):- "— článek 3 marocko-bulharské dohody- — článek 8 marocko-rumunské dohody".V písmenu e) (Tarify za přepravu v rámci Evropského společenství):- "— článek 16 marocko-bulharské dohody- — článek 7 marocko-rumunské dohody".Článek 3Tento protokol vstupuje v platnost dnem, kdy si strany vzájemně oznámí dokončení svých vnitřních postupů k tomuto účelu.Článek 4Tento protokol je sepsán v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském, švédském a arabském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.--------------------------------------------------