type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 8.10.2004
 KOM(2004) 658 slutlig
 2004/0233 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna avtalet mellan Europeiska
 gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i
 verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska
 gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i
 verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 (framlagt av kommissionen)
 SV SV
 ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. INLEDNING
 Europeiska miljöbyrån – nedan oftast benämnd enbart ”byrån” – inrättades genom rådets
 förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990, senast ändrad genom rådets förordning (EG)
 nr 933/99 av den 29 april 1999. Byråns övergripande uppgift är att ta fram objektiv,
 tillförlitlig och jämförbar information åt dem som deltar i arbetet med att genomföra den
 europeiska miljöpolitiken. Miljöproblemens transnationella (gränsöverskridande) karaktär gör
 att byrån måste bedriva ett nära samarbete även med europeiska länder som inte är
 medlemmar i EU. Schweiz är det enda mer betydande landet i Västeuropa som står utanför
 byråns nätverk. Det skulle gagna båda parter om Schweiz blev medlem i byrån, framför allt
 när det gäller rapporteringen om situationen i Alperna.
 Enligt artikel 19 i ovannämnda förordning får även länder utanför EU vara medlemmar i
 byrån. I juli 1999 lämnade Schweiz in en officiell ansökan om anslutning. Kommissionen
 inledde förhandlingar efter rådets bemyndigande den 20 juli 2000 och slutförde dem genom
 paraferingen av avtalet den 25 juni 2004.
 Kommissionen lägger härmed fram två förslag till rådsbeslut om att på Europeiska
 gemenskapens vägnar underteckna och ingå avtalet om Schweiz deltagande i verksamheten
 vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och
 miljöövervakning.
 2. RÅDETS BESLUT OM ATT BEMYNDIGA KOMMISSIONEN ATT FÖRHANDLA OM
 SCHWEIZ MEDLEMSKAP I EUROPEISKA MILJÖBYRÅN
 På grundval av ett förslag av kommissionen1 beslöt rådet den 20 juli 2000 att bemyndiga
 kommissionen att föra förhandlingar om Schweiz deltagande i Europeiska miljöbyråns
 verksamhet.
 Förhandlingarna hade som främsta mål att se till att ordningen för Schweiz deltagande som
 observatör i Europeiska miljöbyrån utan rösträtt var förenligt med EU-fördraget, med
 förordning (EEG) nr 1210/90 om inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska
 nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (i dess senast ändrade lydelse genom
 förordning (EG) nr 933/99) samt med övrig tillämplig gemenskapslagstiftning.
 Ett annat mål var att Schweiz ekonomiska bidrag till byrån skulle täcka hela kostnaden för
 landets deltagande. Bidragsbeloppet skulle vara lika med gemenskapens sammanlagda årliga
 anslag till byrån dividerat med antalet medlemsstater i EU.
 Kommissionen anmodades att inför rådet redogöra för resultatet av förhandlingarna och för
 eventuella problem som uppstod under dem. Rådet anmodade dessutom kommissionen att
 beakta pågående förhandlingar inom andra områden.
 I anslutning till förhandlingsdirektiven antog rådet ett uttalande där man underströk att rådet
 inte skulle se isolerat på resultaten av de förhandlingar som kommissionen bemyndigats att
 1
 SEK(1999) 2129 slutlig av den 22 december 1999.
 SV 2 SV
 ---pagebreak--- föra med Schweiz om dess deltagande i byråns verksamhet – rådet skulle dessutom väga in
 framsteg inom andra områden där det fördes förhandlingar med Schweiz. Syftet med detta
 skulle vara att uppnå en samlad balans till gagn för båda parter.
 3. FÖRHANDLINGARNA
 Kommissionen inledde förhandlingarna 2001. Under det året uppnådde man en samlad
 överenskommelse om de flesta viktiga frågorna i linje med rådets förhandlingsdirektiv. De
 efterföljande förhandlingarna koncentrerades på frågor av mer generell betydelse för de
 allmänna förbindelserna mellan Schweiz och Europeiska unionen. Det gällde t.ex. protokollet
 om immunitet och privilegier.
 4. UTKAST TILL AVTAL
 Avtalet med Schweiz innehåller villkoren för dess deltagande. De liknar villkoren för
 deltagandet av de stater som står utanför EU (Liechtenstein, Island och Norge) och de villkor
 som förhandlats fram för kandidatländernas deltagande2.
 När det gäller Schweiz ekonomiska bidrag till byrån uppnådde man en överenskommelse som
 låg i linje med rådets förhandlingsdirektiv.
 I sak sägs i avtalet att Schweiz skall delta i full omfattning i byråns verksamhet och följa
 bestämmelserna i den förordning som reglerar dess verksamhet.
 Schweiz måste inrätta en infrastruktur för att kunna tillhandahålla jämförbara uppgifter om sin
 egen miljösituation. Landet skall också bidra ekonomiskt till byråns budget för att täcka
 kostnaderna för sitt deltagande. Det har rätt att delta i byråns styrelsemöten.
 Avtalet ingås på obestämd tid. Därför inrättas en gemensam kommitté genom artikel 16. På så
 sätt skall man kunna genomföra tekniska anpassningar av avtalet, bl.a. genom att i bilaga I till
 avtalet inlemma sådan framtida gemenskapslagstiftning som har betydelse för byråns
 verksamhet.
 Parterna skall underteckna och därefter ratificera avtalet i enlighet med sina egna förfaranden.
 Avtalet träder i kraft när båda parterna har underrättat varandra om att deras respektive
 förfaranden har avslutats.
 Byrån kommer för sin del att behandla Schweiz på samma sätt som övriga medlemsstater när
 det gäller bestämmelser om miljöuppgifter och analys, personalföreskrifter, avtal med tredje
 part samt utnämning av ämnesinriktade center och deltagande i deras verksamhet.
 2
 Till bilaga III, som utgör protokollet om immunitet och privilegier, finns ett tillägg som föreskriver hur
 protokollet skall tillämpas på Schweiz. I punkt 2 i tillägget redogörs för en del praktiska
 tillämpningsbestämmelser för de skattebefrielser som gäller för byrån. I dessa bestämmelser har man
 tagit hänsyn till karaktären hos det schweiziska skattesystemet. Detta tillvägagångssätt överensstämmer
 med motsvarande bilaterala tillämpningsbestämmelser som gäller för EU:s medlemsstater i fråga om
 den praktiska tillämpningen av protokollet. För att uppfylla det önskemål Schweiz framfört innehåller
 punkt 3 ett avkall på Schweiz rättigheter enligt artikel 14 i protokollet: Landet kommer således inte att
 kräva att tjänstemän på byrån med schweiziskt medborgarskap skall behålla sin hemvist i Schweiz.
 Slutligen sägs i tillägget att enbart EG-domstolen får avgöra tvister mellan byrån och dess tjänstemän.
 SV 3 SV
 ---pagebreak--- Till bilaga III, som utgör protokollet om immunitet och privilegier, finns ett tillägg som
 föreskriver hur protokollet skall tillämpas på Schweiz. För att garantera att de schweiziska
 myndigheterna – och då avses främst de som ligger under federal nivå – kommer att tillämpa
 protokollet på ett riktigt sätt i fråga om byrån och de gemenskapsinstitutioner som berörs av
 dess verksamhet, jämställs Schweiz med en medlemsstat i EU enligt punkt 1 i tillägget. I
 punkt 2 anges i detalj hur vissa bestämmelser för byråns skattebefrielse skall tillämpas, t.ex.
 hur låga priserna på varor och tjänster får vara för att de skall undantas från skatt. Här tas
 också hänsyn till karaktären hos Schweiz skattesystem. Bestämmelserna överensstämmer med
 liknande ordningar för den tillämpning av protokollet som har avtalats bilateralt mellan
 kommissionen eller byrån och EU:s medlemsstater. Schweiz omfattas inte automatiskt av den
 sekundärlagstiftning som gäller för protokollet. I punkt 3 i tillägget specificeras därför
 innebörden av skattebefrielsen i artikel 13 andra stycket i protokollet. I tillägget sägs också att
 de tjänstemän vid byrån och deras familjemedlemmar som har schweiziskt medborgarskap,
 eller som har annan anknytning till Schweiz, inte är skyldiga att vara anslutna till det
 schweiziska socialförsäkringssystemet. Med hänsyn till det önskemål som Schweiz framfört
 och i linje med den tolkning som medlemsstaterna har gjort, sägs i punkt 3 att bestämmelsen i
 protokollets artikel 14 om den geografiska omfattningen av beskattningsrätten skall gälla
 enbart tjänstemän med skatterättslig hemvist inom Europeiska unionen. Det krävs således inte
 att tjänstemän vid byrån med schweiziskt medborgarskap skall anses behålla sin
 skatterättsliga hemvist i Schweiz. Slutligen sägs i tillägget att enbart EG-domstolen får avgöra
 tvister mellan byrån och dess tjänstemän.
 5. UNDERTECKNANDE OCH INGÅENDE AV AVTALET
 5.1. Rättslig grund
 Enligt artikel 19 i rådets förordning (EEG) nr 1210/1990 om inrättande av Europeiska
 miljöbyrån, i dess senast ändrade lydelse genom förordning (EG) nr 933/1999), får
 förhandlingar inledas om Schweiz deltagande i verksamheten vid byrån och Europeiska
 nätverket för miljöinformation och miljöövervakning (EIONET).
 I ovannämnda artikel finns de bestämmelser som måste följas när byrån skall öppnas för
 anslutning av länder som inte är medlemmar i EU men som fäster samma vikt vid byråns
 målsättningar som gemenskapen och medlemsstaterna. För att ingå det avtal som beskrivits
 ovan skall förfarandena i artikel 300.2 och 300.3 i fördraget tillämpas.
 I enlighet med dessa förfaranden lägger kommissionen nu fram två förslag till beslut av rådet
 om att underteckna och ingå det avtal som skall ge Schweiz möjlighet att delta i Europeiska
 miljöbyråns verksamhet.
 5.2. Ekonomiska konsekvenser
 Enligt avtalet skall Schweiz bidra ekonomiskt till Europeiska miljöbyrån så att hela kostnaden
 för landets deltagande täcks. Enligt de förhandlingsdirektiv rådet gett skall den årliga totala
 kostnad som Schweiz deltagande innebär, och därigenom dess årliga bidrag, vara lika med det
 årliga anslaget från gemenskapen dividerat med antalet medlemsstater i EU.
 Anslutningen av Schweiz till byrån får således inga negativa ekonomiska konsekvenser.
 SV 4 SV
 ---pagebreak--- 6. FÖRDELARNA MED AVTALET
 Nyttan med Schweiz deltagande är flera:
 – Det kommer att göra det lättare för Schweiz att bringa sina övervakningssystem och
 sina metoder för insamling och bearbetning av data i linje med de system och
 metoder som används av de övriga länderna i byrån. På så sätt kommer det att bli
 lättare att få fram tillförlitlig och jämförbar information om miljösituationen i
 Europa.
 – Det kommer också att bidra till en integrerad bedömning av och miljörapportering
 om de ekosystem som är gemensamma för Schweiz och dess grannländer.
 – Europeiska miljöbyrån kommer att kunna rapportera om miljösituationen i en större
 del av Europa, eftersom Schweiz kommer att ingå. Eftersom Schweiz är en enklav i
 EU, dvs. det är inte en medlemsstat men omslutet av medlemsstater, är dess
 deltagande särskilt viktigt för att åstadkomma en sammanhängande
 miljörapportering.
 – Schweiz kommer att engageras i all annan rapporteringsverksamhet som byrån
 bedriver.
 7. REKOMMENDATION
 Enighet har uppnåtts med Schweiz – i linje med rådets förhandlingsdirektiv till kommissionen
 – om närmare bestämmelser och villkor för dess deltagande i Europeiska miljöbyråns
 verksamhet.
 Kommissionen anser därför att gemenskapen kan underteckna och ingå avtalet med Schweiz
 om dess deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 SV 5 SV
 ---pagebreak--- Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om att på Europeiska gemenskapens vägnar underteckna avtalet mellan Europeiska
 gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i
 verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 175.1 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen i nämnda fördrag,
 med beaktande av kommissionens förslag3, och
 av följande skäl:
 (1) Den verksamhet som bedrivs av Europeiska miljöbyrån och av Europeiska nätverket
 för miljöinformation och miljöövervakning, vilka inrättats enligt rådets förordning
 (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 19904, har redan utsträckts till att omfatta andra
 europeiska länder genom bilaterala avtal, som ingåtts av Europeiska gemenskapen.
 Miljöfrågorna har transnationell karaktär och det är viktigt att bygga ut det
 internationella samarbetet inom miljöområdet.
 (2) Den 20 juli 2000 bemyndigade rådet kommissionen att på gemenskapens vägnar
 inleda förhandlingar med Schweiziska edsförbundet om ett avtal om landets
 deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning. Resultaten av förhandlingarna
 överensstämmer väl med de förhandlingsdirektiv rådet utfärdat.
 (3) Med förbehåll för att det kommer att ingås längre fram är det önskvärt att det avtal
 som paraferades den 25 juni 2004 undertecknas.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Enda artikel
 Med förbehåll för att avtalet kommer att ingås längre fram bemyndigas härmed rådets
 ordförande att utse den person som skall ha befogenhet att på Europeiska gemenskapens
 vägnar underteckna avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet
 3
 EUT C [...], [...], s. [...].
 4
 EGT L 120, 11.5.1990, s. 1.
 SV 6 SV
 ---pagebreak--- om sistnämnda lands deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska
 nätverket för miljöinformation och miljöövervakning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 SV 7 SV
 ---pagebreak--- 2004/0233 (CNS)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om att på Europeiska gemenskapens vägnar ingå avtalet mellan Europeiska
 gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i
 verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel
 175.1 jämförd med artikel 300.2 första stycket första meningen, artikel 300.3 första stycket
 första meningen samt artikel 300.4 i nämnda fördrag,
 med beaktande av kommissionens förslag5,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande6, och
 av följande skäl:
 (1) Den verksamhet som bedrivs av Europeiska miljöbyrån och av Europeiska nätverket
 för miljöinformation och miljöövervakning, vilka inrättats enligt rådets förordning
 (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 19907, har redan utsträckts till att omfatta andra
 europeiska länder genom bilaterala avtal, som ingåtts av Europeiska gemenskapen.
 Miljöfrågorna har transnationell karaktär och det är viktigt att bygga ut det
 internationella samarbetet inom miljöområdet.
 (2) Den 20 juli 2000 bemyndigade rådet kommissionen att inleda förhandlingar med
 Schweiziska edsförbundet om ett avtal om landets deltagande i verksamheten vid
 Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och
 miljöövervakning.
 (3) I enlighet med rådets beslut .../.../EG av den ... 2004 och med förbehåll för att avtalet
 ingås längre fram undertecknades avtalet på Europeiska gemenskapens vägnar den ...
 2004.
 (4) Avtalet bör godkännas av gemenskapen.
 5
 EUT C [...], [...], s. [...].
 6
 EUT C [...], [...], s. [...].
 7
 EGT L 120, 11.5.1990, s. 1.
 SV 8 SV
 ---pagebreak--- HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Härmed godkänns, på Europeiska gemenskapens vägnar, avtalet mellan Europeiska
 gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands deltagande i verksamheten
 vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och
 miljöövervakning.
 Avtalstexten bifogas detta beslut.
 Artikel 2
 Rådets ordförande skall på Europeiska gemenskapens vägnar göra den anmälan som avses i
 artikel 20 i avtalet8.
 Artikel 3
 Gemenskapen skall företrädas av kommissionen i den gemensamma kommitté som skall
 inrättas enligt artikel 16 i avtalet.
 Gemenskapens ståndpunkt när det gäller beslut som fattas i den gemensamma kommittén
 skall antas av rådet, som skall fatta beslut med kvalificerad majoritet på förslag från
 kommissionen, när det rör det ekonomiska bidraget från Schweiz och alla väsentliga undantag
 när det gäller införlivandet av gemenskapens rättsakter i bilaga I och ändringar till bilaga III.
 För alla övriga beslut av den gemensamma kommittén, däribland om regelmässigt tillägg i
 bilaga I av rättsakter som ingår i gemenskapslagstiftningen, med erforderliga tekniska
 anpassningar av dem, samt i frågor om den gemensamma kommitténs arbetsordning, skall
 gemenskapens ståndpunkt antas av kommissionen.
 Artikel 4
 Detta beslut skall offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 8
 Dagen för avtalets ikraftträdande kommer att offentliggöras av rådets generalsekretariat i Europeiska
 unionens officiella tidning.
 SV 9 SV
 ---pagebreak--- BILAGA
 AVTAL
 mellan Europeiska gemenskapen och Schweiziska edsförbundet om sistnämnda lands
 deltagande i verksamheten vid Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för
 miljöinformation och miljöövervakning
 EUROPEISKA GEMENSKAPEN, nedan kallad ”gemenskapen”, och
 SCHWEIZISKA EDSFÖRBUNDET, nedan kallat ”Schweiz”,
 nedan sammantagna kallade ”de avtalsslutande parterna”,
 SOM ERKÄNNER den transnationella karaktären hos miljöfrågor och betydelsen av att
 bygga ut det internationella samarbetet på miljöområdet,
 SOM BEAKTAR rådets förordning (EEG) nr 1210/90 efter ändring genom rådets förordning
 (EG) nr 933/1999 och Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003) om
 inrättande av Europeiska miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och
 miljöövervakning,
 SOM BEAKTAR att den verksamhet som bedrivs av Europeiska miljöbyrån och Europeiska
 nätverket för miljöinformation och miljöövervakning redan har utsträckts till att omfatta andra
 europeiska länder genom bilaterala avtal, som ingåtts av Europeiska gemenskapen,
 HAR ENATS OM FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Schweiz skall delta i full omfattning i den verksamhet som bedrivs av Europeiska miljöbyrån,
 nedan kallad ”byrån”, och av Europeiska nätverket för miljöinformation och
 miljöövervakning, nedan kallat ”EIONET”, samt tillämpa de rättsakter som är förtecknade i
 bilaga I till avtalet.
 Artikel 2
 Schweiz skall i enlighet med följande regler bidra ekonomiskt till byråns och EIONET:s
 verksamhet som avses i artikel 1:
 Det årliga bidragsbeloppet för ett visst år skall vara lika med gemenskapens anslag till byråns
 budget för det aktuella året dividerat med antalet medlemsstater i Europeiska unionen.
 De ytterligare bestämmelserna och villkoren för Schweiz ekonomiska bidrag återfinns i bilaga
 II till avtalet.
 Artikel 3
 Schweiz skall – utan rösträtt – delta i full omfattning i byråns styrelse och vara knutet till
 arbetet i byråns vetenskapliga kommitté.
 SV 10 SV
 ---pagebreak--- Artikel 4
 Schweiz skall inom sex månader efter att avtalet trätt i kraft underrätta byrån om de viktigaste
 inslagen i sina nationella informationsnätverk i enlighet med de rättsakter som är förtecknade
 i bilaga I.
 Artikel 5
 Schweiz skall som en viktig uppgift utse en nationell kontaktpunkt bland de institutioner som
 avses i artikel 4, eller bland andra organisationer med säte inom landet; kontaktpunkten skall
 ha till uppgift att sammanställa eller överföra, eller bådadera, sådan information som på
 nationell nivå skall överlämnas till byrån och till de institutioner eller organ som ingår i
 EIONET, däribland de ämnesinriktade center som avses i artikel 6.
 Artikel 6
 Schweiz får också, inom den tidsfrist som anges i artikel 4, utse sådana institutioner eller
 andra organisationer med säte inom landet som kan få som speciellt uppdrag att samarbeta
 med byrån i vissa frågor av särskilt intresse. En institution som utsetts på detta sätt bör ha
 befogenhet att träffa en överenskommelse med byrån om att institutionen inom nätverket skall
 fungera som ett ämnesinriktat center för särskilda uppgifter. Dessa ämnesinriktade center
 skall samarbeta med andra institutioner som ingår i nätverket.
 Artikel 7
 Senast tre månader efter att den information som avses i artiklarna 4, 5 och 6 har mottagits
 skall byråns styrelse göra en översyn av de viktigaste inslagen i nätverket med hänsyn till
 Schweiz deltagande.
 Artikel 8
 Under förutsättning att sekretessen är skyddad skall Schweiz tillhandahålla data i enlighet
 med de skyldigheter och förfaringssätt som är fastlagda i byråns arbetsprogram.
 Artikel 9
 Byrån får, med de institutioner och organ som utsetts av Schweiz och som tillhör det nätverk
 som avses i artiklarna 4, 5 och 6, ingå överenskommelser, däribland kontrakt, som behövs för
 att de uppdrag som byrån kan ge nämnda institutioner och organ skall kunna genomföras med
 gott resultat.
 Artikel 10
 Miljöinformation som överlämnas till eller kommer från byrån får offentliggöras och skall
 göras tillgänglig för allmänheten, under förutsättning att konfidentiell information är skyddad
 i lika hög grad i Schweiz som i gemenskapen.
 Artikel 11
 Byrån skall ha ställning som juridisk person i Schweiz och skall åtnjuta den mest
 vittomfattande rättskapacitet och handlingsfrihet som juridiska personer har enligt landets
 lagstiftning.
 SV 11 SV
 ---pagebreak--- Artikel 12
 Europeiska gemenskapernas protokoll om immunitet och privilegier skall tillämpas på
 Schweiz i dess förhållanden med byrån; protokollet är bifogat som bilaga III.
 Artikel 13
 Genom undantag från artikel 12.2 a i rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68
 beträffande tjänstemän och anställningsvillkor för övriga anställda i Europeiska
 gemenskaperna får schweiziska medborgare som åtnjuter fullständiga medborgerliga
 rättigheter kontraktsanställas av byråns verkställande direktör.
 Artikel 14
 De bestämmelser som gäller gemenskapens ekonomiska kontroll i Schweiz avseende
 deltagarna i byråns och EIONET:s verksamhet återfinns i bilaga IV.
 Artikel 15
 De avtalsslutande parterna skall vidta alla generella eller riktade åtgärder som krävs för att de
 skall kunna fullgöra sina skyldigheter enligt avtalet. De skall se till att de mål som fastställs i
 avtalet uppnås.
 Artikel 16
 1. En gemensam kommitté, sammansatt av företrädare för de avtalsslutande parterna,
 skall sörja för att avtalet tillämpas väl. Kommittén skall sammanträda när en
 avtalsslutande part så begär.
 2. Den gemensamma kommittén skall anordna ett åsiktsutbyte om följderna av sådan
 gemenskapslagstiftning som innebär ändringar av förordning (EEG) nr 1210/90 eller
 av andra rättsliga instrument som avses i avtalet; i tillämpliga fall skall åsiktsutbytet
 även gälla förväntade följder avseende det ekonomiska bidrag som fastställs i
 artikel 2 i avtalet och i bilaga II.
 3. I överensstämmelse med respektive avtalsslutande parts egna förfaranden får den
 gemensamma kommittén fatta beslut om ändring av bilagor till avtalet eller om andra
 åtgärder för att sörja för att avtalet fungerar väl.
 4. Kommittén skall fatta sina beslut i enighet.
 Artikel 17
 Bilagorna till avtalet, inklusive tillägget till bilaga III, utgör en integrerad del av avtalet.
 Artikel 18
 Detta avtal gäller å ena sidan för de territorier där Fördraget om upprättandet av Europeiska
 gemenskapen tillämpas, och i enlighet med de villkor som fastställs i fördraget, och å andra
 sidan för Schweiz territorium.
 SV 12 SV
 ---pagebreak--- Artikel 19
 Detta avtal ingås på obestämd tid. En avtalsslutande part får säga upp avtalet genom anmälan
 till den andra avtalsslutande parten. Avtalet upphör att gälla sex månader efter dagen för en
 sådan anmälan.
 Artikel 20
 Avtalet skall godkännas av de avtalsslutande parterna enligt deras egna förfaranden. Det
 träder i kraft på den första dagen i den andra månad som följer på den dag då de
 avtalsslutande parterna har underrättat varandra om att de erforderliga förfarandena har
 genomförts.
 Artikel 21
 Detta avtal är upprättat i två exemplar på danska, engelska, estniska, finska, franska, grekiska,
 italienska, lettiska, litauiska, nederländska, polska, portugisiska, slovakiska, slovenska,
 spanska, svenska, tjeckiska, tyska och ungerska, varvid alla språkversioner äger lika giltighet.
 Upprättat i ... den ...
 På Europeiska gemenskapens vägnar På Schweiziska edsförbundets vägnar
 SV 13 SV
 ---pagebreak--- BILAGA I
 TILLÄMPLIGA RÄTTSAKTER
 När det i avtalet anges rättsakter som behövs för tillämpningen av avtalet, och dessa
 innehåller hänvisningar till medlemsstaterna i Europeiska gemenskapen, eller krav på
 förbindelser med gemenskapen, gäller dessa hänvisningar och krav Schweiz i lika mån.
 – Rådets förordning (EEG) nr 1210/90 av den 7 maj 1990 om inrättande av Europeiska
 miljöbyrån och Europeiska nätverket för miljöinformation och miljöövervakning, i dess
 senast ändrade lydelse enligt följande rättsakter:
 – Rådets förordning (EG) nr 933/1999 av den 29 april 1999 (EGT L 117, 5.5.1999, s. 1);
 – Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1641/2003 av den 22 juli 2003
 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 1).
 SV 14 SV
 ---pagebreak--- BILAGA II
 SCHWEIZ EKONOMISKA BIDRAG TILL EUROPEISKA MILJÖBYRÅN
 1. Det ekonomiska bidrag som Schweiz ett visst år skall betala till Europeiska unionens
 budget för sitt deltagande i byrån skall vara lika med gemenskapens anslag till byrån
 för det aktuella året dividerat med antalet medlemsstater i Europeiska unionen.
 2. Schweiz bidrag skall förvaltas i enlighet med budgetförordningen för Europeiska
 unionens allmänna budget.
 Kostnader för resa och uppehälle för schweiziska företrädares och experters
 deltagande i Europeiska miljöbyråns verksamhet och möten, med anknytning till
 genomförandet av byråns arbetsprogram, skall ersättas av byrån på samma grunder
 och enligt samma förfaranden som för närvarande gäller för Europeiska unionens
 medlemsstater.
 3. Efter att avtalet trätt ikraft och i början av varje efterföljande år skall Europeiska
 gemenskapernas kommission, nedan kallad ”kommissionen”, skicka ett
 betalningskrav till Schweiz avseende det bidrag som landet skall lämna till byrån i
 enlighet med detta avtal. Under det första kalenderåret skall landet betala ett bidrag
 som är proportionellt mot den del av året som deltagandet omfattar. Därefter skall
 bidraget erläggas i enlighet med avtalet.
 4. Bidragsbeloppet skall anges i euro och betalas in på ett bankkonto i euro som
 öppnats av kommissionen.
 5. Under förutsättning att kommissionen skickat betalningskravet före den 1 april skall
 Schweiz betala in sitt bidrag senast den 1 maj, i annat fall senast 30 dagar efter att
 betalningskravet skickats.
 6. Vid betalningsförseningar skall Schweiz erlägga dröjsmålsränta på utestående belopp
 räknat från förfallodagen. Räntesatsen skall vara den som Europeiska centralbanken
 tillämpar för sina transaktioner i euro den dag då bidraget förfaller till betalning, med
 ett tillägg av 1,5 procentenheter.
 SV 15 SV
 ---pagebreak--- BILAGA III
 PROTOKOLL OM EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS IMMUNITET OCH
 PRIVILEGIER
 DE HÖGA FÖRDRAGSSLUTANDE PARTERNA,
 SOM BEAKTAR att, i enlighet med artikel 28 i Fördraget om upprättandet av ett gemensamt
 råd och en gemensam kommission för Europeiska gemenskaperna, skall dessa gemenskaper
 och Europeiska investeringsbanken åtnjuta sådan immunitet och sådana privilegier inom
 medlemsstaternas territorium som behövs för att de skall kunna utföra sina uppgifter,
 HAR ENATS OM följande bestämmelser som skall fogas till detta fördrag.
 KAPITEL I
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS EGENDOM, MEDEL, TILLGÅNGAR OCH
 TRANSAKTIONER
 Artikel 1
 Gemenskapernas lokaler och byggnader skall vara okränkbara. De får inte genomsökas,
 beslagtas, konfiskeras eller exproprieras.
 Gemenskapernas egendom och tillgångar får inte utan tillstånd från domstolen bli föremål för
 några administrativa eller rättsliga tvångsåtgärder.
 Artikel 2
 Gemenskapernas arkiv skall vara okränkbara.
 Artikel 3
 Gemenskaperna, deras tillgångar, inkomster och övrig egendom skall vara befriade från alla
 direkta skatter.
 Medlemsstaternas regeringar skall i alla de fall där så är möjligt vidta lämpliga åtgärder för att
 efterskänka eller betala tillbaka summan av de indirekta skatter och avgifter som ingår i priset
 på lös eller fast egendom när gemenskaperna för tjänstebruk gör betydande inköp i vilka
 denna typ av skatter och avgifter inkluderas i priset. Dessa bestämmelser får dock inte
 tillämpas på ett sådant sätt att konkurrensen inom gemenskaperna snedvrids.
 Ingen befrielse skall beviljas för sådana skatter och avgifter som utgör betalning för
 allmännyttiga tjänster.
 SV 16 SV
 ---pagebreak--- Artikel 4
 Gemenskaperna skall vara befriade från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser import
 och export av varor som är avsedda för tjänstebruk. Varor som på detta sätt har förts in i en
 stat får inte avyttras - vare sig detta sker mot betalning eller inte - inom denna stats
 territorium, om det inte sker på villkor som godkänts av den statens regering.
 Gemenskaperna skall också vara befriade från alla tullar, förbud och restriktioner vad avser
 import och export av gemenskapernas publikationer.
 Artikel 5
 Europeiska kol- och stålgemenskapen får inneha valutor av alla slag och får ha konton i
 vilken valuta som helst.
 KAPITEL II
 MEDDELANDEN OCH IDENTITETSHANDLINGAR
 Artikel 6
 Vad avser gemenskapernas officiella meddelanden och översändandet av alla deras dokument
 skall gemenskapernas institutioner inom varje medlemsstats territorium åtnjuta samma
 behandling som staten i fråga ger diplomatiska beskickningar.
 Officiell korrespondens och andra former av officiella meddelanden som gemenskapernas
 institutioner skickar får inte censureras.
 Artikel 7
 1. Identitetshandling i den form som rådet skall fastställa kan av ordförandena för
 gemenskapernas institutioner utställas till ledamöter, medlemmar och anställda i
 gemenskapernas institutioner och skall godtas som giltig resehandling av
 medlemsstaternas myndigheter. Dessa identitetshandlingar skall utställas till
 tjänstemän och övriga anställda enligt de villkor som fastställts i tjänsteföreskrifterna
 för tjänstemännen och anställningsvillkoren för övriga anställda i gemenskaperna.
 Kommissionen får sluta avtal om att dessa identitetshandlingar skall gälla som giltiga
 resehandlingar inom tredje lands territorium.
 2. Bestämmelserna i artikel 6 i protokollet om Europeiska kol- och stålgemenskapens
 immunitet och privilegier skall dock även fortsättningsvis vara tillämpliga på de av
 institutionernas ledamöter, medlemmar och anställda som den dag då detta fördrag
 träder i kraft besitter en sådan identitetshandling som föreskrivs i den artikeln, till
 dess att bestämmelserna i punkt 1 i denna artikel är tillämpliga.
 SV 17 SV
 ---pagebreak--- KAPITEL III
 EUROPAPARLAMENTETS LEDAMÖTER
 Artikel 8
 Europaparlamentets ledamöter får inte underkastas någon begränsning av administrativ eller
 annan natur i sin rörelsefrihet under resa till eller från Europaparlamentets mötesplats.
 Europaparlamentets ledamöter skall, vad avser tull- och valutakontroll,
 a) av sin egen regering beviljas samma lättnader som högre tjänstemän som tillfälligt
 reser utomlands i offentligt uppdrag,
 b) av regeringarna i övriga medlemsstater beviljas samma lättnader som företrädare för
 utländska regeringar med tillfälligt offentligt uppdrag.
 Artikel 9
 Europaparlamentets ledamöter får inte förhöras, kvarhållas eller lagföras på grund av
 yttranden de gjort eller röster de avlagt under utövandet av sitt ämbete.
 Artikel 10
 Under Europaparlamentets sessioner skall dess ledamöter åtnjuta
 a vad avser deras egen stats territorium, den immunitet som beviljas
 parlamentsledamöter i deras land,
 b) vad avser alla andra medlemsstaters territorium, immunitet vad gäller alla former av
 kvarhållande och lagföring.
 Immuniteten skall även vara tillämplig på ledamöterna under resan till och från
 Europaparlamentets mötesplats.
 Immuniteten kan inte åberopas av en ledamot som tas på bar gärning och kan inte hindra
 Europaparlamentet att utöva sin rätt att upphäva en av dess ledamöters immunitet.
 KAPITEL IV
 FÖRETRÄDARE FÖR DE MEDLEMSSTATER SOM DELTAR I ARBETET I
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS INSTITUTIONER
 Artikel 11
 Företrädare för de medlemsstater som deltar i arbetet i gemenskapernas institutioner, deras
 rådgivare och tekniska experter skall i sin tjänsteutövning och under resan till och från
 mötesplatsen åtnjuta sedvanliga privilegier, immunitet och lättnader.
 SV 18 SV
 ---pagebreak--- Denna artikel skall även vara tillämplig på ledamöter av gemenskapernas rådgivande organ.
 KAPITEL V
 TJÄNSTEMÄN OCH ANSTÄLLDA I EUROPEISKA GEMENSKAPERNA
 Artikel 12
 Inom varje medlemsstats territorium och oberoende av statstillhörighet skall tjänstemän och
 övriga anställda i gemenskaperna
 a) åtnjuta immunitet mot rättsliga förfaranden vad avser handlingar som de har begått i
 sin tjänsteutövning, inbegripet muntliga och skriftliga uttalanden, om inte annat
 följer av bestämmelserna i de fördrag som dels behandlar reglerna för
 tjänstemännens och de anställdas ansvar gentemot gemenskaperna, dels domstolens
 behörighet att döma i tvister mellan gemenskaperna och deras tjänstemän och övriga
 anställda; de skall åtnjuta denna immunitet även efter det att deras uppdrag har
 upphört,
 b) tillsammans med sina äkta makar och av dem försörjda familjemedlemmar vara
 undantagna från bestämmelser om begränsning av invandring och formaliteter för
 registrering av utlänningar,
 c) beviljas samma lättnader i fråga om valuta- och växlingsbestämmelser som normalt
 beviljas tjänstemän i internationella organisationer,
 d) då de tillträder sin tjänst i landet i fråga, ha rätt att tullfritt föra in sitt bohag och sina
 personliga tillhörigheter, samt ha rätt att tullfritt föra ut sitt bohag och sina personliga
 tillhörigheter då deras tjänstgöringstid i landet är slut, om inte annat följer av de
 villkor som regeringen i det land där rätten utövas, i båda fallen, anser nödvändiga,
 e) ha rätt att tullfritt införa ett motorfordon för personligt bruk som antingen förvärvats
 enligt gällande regler för hemmamarknaden i det land där de senast var bosatta eller i
 det land där de är medborgare, samt ha rätt att tullfritt föra ut fordonet, om inte annat
 följer av de villkor som det berörda landets regering, i båda fallen, anser nödvändiga.
 Artikel 13
 Gemenskapens tjänstemän och övriga anställda skall vara skyldiga att betala skatt till
 gemenskaperna på de löner och arvoden de får av gemenskaperna enligt de villkor och det
 förfarande som rådet på förslag från kommissionen har fastställt.
 De skall vara befriade från nationella skatter på de löner och arvoden de får av
 gemenskaperna.
 Artikel 14
 Gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda som enbart på grund av sin tjänsteutövning i
 gemenskaperna bosätter sig inom territoriet för en annan medlemsstat än den i vilken de vid
 SV 19 SV
 ---pagebreak--- tiden för sitt tjänstetillträde vid gemenskaperna var skatterättsligt bosatta, skall - vad avser
 inkomst- och förmögenhetsbeskattning samt arvsskatt och tillämpningen av avtal om
 undvikande av dubbelbeskattning som ingåtts mellan gemenskapernas medlemsstater - i båda
 länderna behandlas som om de fortfarande var bosatta på sin tidigare bostadsort, förutsatt att
 denna befinner sig inom en av gemenskapernas medlemsstater. Detta gäller även för äkta
 makar, förutsatt att de inte utövar någon egen yrkesverksamhet, och för barn som de personer
 som avses i denna artikel försörjer och har hand om.
 Lös egendom som tillhör de personer som avses i föregående stycke och som finns inom den
 stats territorium i vilken de uppehåller sig, skall vara befriad från arvsskatt i den staten. Vid
 fastställande av sådan skatt skall den lösa egendomen anses finnas i den stat där personerna
 skatterättsligt är bosatta, om inte annat följer av tredje lands rätt och eventuell tillämpning av
 bestämmelser i internationella avtal om dubbelbeskattning.
 Vid tillämpningen av bestämmelserna i denna artikel skall inte hänsyn tas till en bostadsort
 som enbart beror på tjänsteutövning inom andra internationella organisationer.
 Artikel 15
 Rådet skall enhälligt och på förslag från kommissionen fastställa ordningen för sociala
 förmåner för gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda.
 Artikel 16
 Rådet skall på förslag från kommissionen och efter att ha samrått med övriga berörda
 institutioner, besluta vilka grupper av gemenskapernas tjänstemän och övriga anställda
 bestämmelserna i artikel 12, artikel 13 andra stycket och artikel 14 helt eller delvis skall
 tillämpas på.
 Medlemsstaternas regeringar skall regelbundet underrättas om namn, ställning och adress på
 de tjänstemän och övriga anställda som ingår i dessa grupper.
 KAPITEL VI
 IMMUNITET OCH PRIVILEGIER FÖR TREDJE LANDS BESKICKNINGAR
 ACKREDITERADE HOS EUROPEISKA GEMENSKAPERNA
 Artikel 17
 Den medlemsstat på vars territorium gemenskaperna har sitt säte skall bevilja tredje lands
 beskickning som är ackrediterad hos gemenskaperna immunitet och privilegier enligt
 diplomatisk sedvänja.
 SV 20 SV
 ---pagebreak--- KAPITEL VII
 ALLMÄNNA BESTÄMMELSER
 Artikel 18
 Privilegier, immunitet och lättnader skall endast beviljas gemenskapernas tjänstemän och
 övriga anställda om det ligger i gemenskapernas intresse.
 Var och en av gemenskapernas institutioner skall upphäva den immunitet som har beviljats en
 tjänsteman eller en annan anställd, om institutionen anser att upphävandet av immuniteten
 inte strider mot gemenskapernas intresse.
 Artikel 19
 Gemenskapernas institutioner skall vid tillämpningen av detta protokoll samarbeta med de
 berörda medlemsstaternas ansvariga myndigheter.
 Artikel 20
 Artiklarna 12–15 och 18 skall vara tillämpliga på kommissionens ledamöter.
 Artikel 21
 Artiklarna 12–15 och artikel 18 skall vara tillämpliga på domstolens domare,
 generaladvokater, justitiesekreterare och biträdande referenter, utan att det påverkar
 tillämpningen av bestämmelserna i artikel 3 i protokollen om stadgan för domstolen vad avser
 immunitet mot rättsliga förfaranden för domare och generaladvokater.
 Artikel 22
 Detta protokoll skall även vara tillämpligt på Europeiska investeringsbanken, på ledamöterna
 av dess organ, dess personal och de företrädare för medlemsstaterna som deltar i bankens
 arbete, utan att det påverkar tillämpningen av bestämmelserna i protokollet om bankens
 stadga.
 Europeiska investeringsbanken skall dessutom vara befriad från alla skatter eller liknande
 avgifter vid de tillfällen då dess kapital utökas och från de olika formaliteter som kan vara
 förknippade därmed i den stat där banken har sitt säte. På samma sätt skall bankens
 upplösning eller likvidation inte medföra några skatter eller avgifter. Slutligen skall den
 verksamhet som banken och dess organ bedriver i enlighet med dess stadga inte vara föremål
 för någon omsättningsskatt.
 Artikel 23
 Detta protokoll skall också tillämpas på Europeiska centralbanken, medlemmarna av dess
 beslutande organ och dess personal, dock utan att det påverkar tillämpningen av
 SV 21 SV
 ---pagebreak--- bestämmelserna i protokollet om stadgan för Europeiska centralbankssystemet och
 Europeiska centralbanken.
 Europeiska centralbanken skall dessutom vara befriad från alla skatter och liknande avgifter
 på grund av en ökning av dess kapital och från olika formaliteter som kan vara förenade
 därmed i den stat där banken har sitt säte. Bankens och dess beslutande organs verksamhet
 enligt stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken skall inte
 påföras någon omsättningsskatt.
 Ovannämnda bestämmelser skall också tillämpas på Europeiska monetära institutet. Dess
 upplösning eller likvidation skall inte medföra någon beskattning.
 TILL BEVIS HÄRPÅ har undertecknade befullmäktigade undertecknat detta protokoll.
 Som skedde i Bryssel den åttonde april nittonhundrasextiofem.
 SV 22 SV
 ---pagebreak--- TILLÄGG TILL BILAGA III
 Bestämmelser för hur protokollet om immunitet och privilegier skall tillämpas på
 Schweiz
 1. Tillämpningsområdet utsträcks till att omfatta Schweiz
 Alla hänvisningar till medlemsstaterna i Europeiska gemenskapernas protokoll om immunitet
 och privilegier – nedan kallat ”protokollet” – skall även omfatta Schweiz, såvida inget annat
 sägs i följande bestämmelser.
 2. Byrån är befriad från indirekta skatter, däribland mervärdesskatt
 För varor och tjänster som exporteras från Schweiz uppbärs inte schweizisk mervärdesskatt.
 För varor och tjänster som levereras till byrån i Schweiz för byråns verksamhet skall
 befrielsen från mervärdesskatt – i enlighet med artikel 3 andra stycket i protokollet – ske
 genom restitution. Befrielse från mervärdesskatt beviljas om det faktiska inköpspris som är
 angivet i fakturan för varan eller tjänsten uppgår till minst 100 schweizerfranc inklusive
 skatter och avgifter.
 Mervärdesskatten skall restitueras efter insändande av erforderliga schweiziska
 ansökningsformulär till Administration fédérale des contributions, Division principale de la
 TVA, (schweiziska federala skattemyndighetens centralenhet för mervärdesskatteärenden).
 Som regel skall handläggningen vara klar inom tre månader från det att restitutionsansökan
 ingetts tillsammans med erforderliga underlag.
 3. Hur reglerna för byråns personal skall tillämpas
 Beträffande artikel 13 andra stycket i protokollet skall Schweiz – i överensstämmelse med
 principerna i sin nationella rätt – befria tjänstemän och övriga anställda vid byrån – såsom de
 definieras i artikel 2 i rådets förordning (Euratom, EKSG, EEG) av den 25 mars 1969
 (EGT L 74, 23.7.1969, s. 1) från federala, kantonala och kommunala skatter på löner,
 vederlag och arvoden som utbetalas av gemenskapen vilka omfattas av en intern skatt som
 uppbärs av gemenskapen och tillfaller denna.
 Som undantag från punkt 1 ovan skall artikel 14 i protokollet inte tillämpas på Schweiz.
 Tjänstemän och övriga anställda vid byrån, liksom deras familjemedlemmar som är anslutna
 till det socialförsäkringssystem som gäller för gemenskapens tjänstemän och övriga anställda,
 är inte skyldiga att vara anslutna till det schweiziska socialförsäkringssystemet.
 Europeiska gemenskapernas domstol skall ha exklusiv behörighet i alla ärenden som rör
 förbindelserna mellan å ena sidan byrån och kommissionen och å andra sidan byråns personal
 när det gäller tillämpningen av rådets förordning (EEG, Euratom, EKSG) nr 259/68 och
 gemenskapslagstiftningens övriga bestämmelser om arbetsvillkor.
 SV 23 SV
 ---pagebreak--- BILAGA IV
 EKONOMISK KONTROLL AV SCHWEIZISKA DELTAGARE I EUROPEISKA
 MILJÖBYRÅNS OCH EIONET:S VERKSAMHET
 1. Direkt förbindelse
 Byrån och kommissionen skall stå i direkt förbindelse med alla fysiska och juridiska personer
 som har skatterättslig hemvist i Schweiz och som deltar i byråns och EIONET:s verksamhet i
 egenskap av avtalspart, deltagare i något av byråns program, underleverantörer eller
 mottagare av utbetalningar från byråns eller kommissionens budget. Nämnda personer äger
 rätt att direkt till kommissionen och byrån överlämna alla relevanta uppgifter och underlag
 som de är skyldiga att tillhandahålla enligt de rättsakter som det hänvisas till i avtalet och i de
 kontrakt och överenskommelser som ingåtts för tillämpningen av rättsakterna liksom i de
 beslut som fattats inom ramen för dem.
 2. Revisioner
 1. Med stöd av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 och
 den budgetförordning som antogs av byrån den 26 mars 2003 i enlighet med
 kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 23 december 2002,
 liksom med stöd av de övriga rättsakter som det hänvisas till i avtalet, får det i
 kontrakt och överenskommelser som ingås med mottagare som har skatterättslig
 hemvist i Schweiz, liksom i beslut som fattas gemensamt med dem, föreskrivas att
 vetenskapliga, ekonomiska och tekniska revisioner, liksom revisioner av andra slag,
 får genomföras när som helst hos dem och deras underentreprenörer av anställda vid
 byrån och kommissionen, liksom av andra personer som byrån och kommissionen
 bemyndigat.
 2. De anställda vid byrån och kommissionen och andra personer som kommissionen
 befullmäktigat skall i rimlig omfattning ges tillträde till anläggningar, arbetsplatser
 och dokumentation samt till alla data, däribland i elektronisk form, som erfordras för
 genomförandet av revisionerna. Tillträdesrätten skall vara uttryckligen fastställd i
 kontrakt och överenskommelser som ingås inom ramen för de rättsakter som det
 hänvisas till i avtalet.
 3. Revisionsrätten skall ha samma rättigheter som kommissionen.
 4. Revisionerna får genomföras fem år efter det att avtalet löpt ut eller enligt de villkor
 som fastställs i kontrakt och överenskommelser, liksom enligt beslut avbetydelse i
 sammanhanget.
 5. Den schweiziska federala ekonomiska revisionsmyndigheten (Contrôle fédéral des
 finances suisse) skall underrättas i förväg om revisioner som kommer att genomföras
 på schweiziskt territorium. Sådana underrättelser utgör ingen rättslig förutsättning för
 genomförandet av revisionerna.
 SV 24 SV
 ---pagebreak--- 3. Inspektioner på plats
 1. Inom ramen för avtalet har kommissionen genom Europeiska byrån för
 bedrägeribekämpning (OLAF) rätt att genomföra kontroller och granskningar på
 plats inom schweiziskt territorium, i enlighet med villkoren och bestämmelserna i
 rådets förordning (EG, Euratom) nr 2185/96 av den 11 november 1996.
 2. Kontrollerna och granskningarna på plats skall förberedas och utföras av
 kommissionen i nära samverkan med den schweiziska federala ekonomiska
 revisionsmyndigheten (Contrôle fédéral des finances suisse) eller med andra
 behöriga schweiziska myndigheter som utsetts av nämnda revisionsmyndighet;
 sistnämnda myndigheter skall därvid i god tid informeras om föremålet, syftet och
 den rättsliga grunden för kontrollerna och granskningarna, så att de kan lämna allt
 erforderligt bistånd. För detta ändamål har anställda vid behöriga schweiziska
 myndigheter rätt att delta i kontrollerna och granskningarna på plats.
 3. Om de berörda schweiziska myndigheterna så önskar skall kontrollerna och
 granskningarna på plats utföras gemensamt av kommissionen och myndigheterna.
 4. Om deltagarna i ett program motsätter sig en kontroll eller granskning på plats, skall
 de schweiziska myndigheterna, inom ramen för sina nationella bestämmelser, lämna
 inspektörerna erforderligt bistånd så att de kan genomföra den kontroll och den
 granskning på plats som de blivit ålagda att genomföra.
 5. Kommissionen skall så snart som möjligt underrätta den schweiziska federala
 ekonomiska revisionsmyndigheten (Contrôle fédéral des finances suisse) om alla
 omständigheter som tyder på oegentligheter, och alla misstankar om sådana, som
 kommissionen fått kännedom om vid kontroller eller granskningar på plats.
 Kommissionen skall under alla omständigheter underrätta ovannämnda myndighet
 om resultaten av kontroller och granskningar.
 4. Information och samråd
 1. För att denna bilaga skall tillämpas väl skall berörda schweiziska myndigheter och
 gemenskapens myndigheter regelbundet utbyta information och på begäran av någon
 av myndigheterna inleda samråd.
 2. Berörda schweiziska myndigheter skall utan dröjsmål underrätta byrån och
 kommissionen om alla omständigheter som kommer till deras kännedom och som
 kan leda till förmodan om att det förekommer oegentligheter i fråga om ingåenden
 och genomföranden av kontrakt och överenskommelser som sluts inom ramen för de
 rättsakter som det hänvisas till i avtalet.
 5. Sekretess
 De uppgifter som överlämnas eller tas emot inom ramen för denna bilaga, oberoende i vilken
 form de föreligger, omfattas av myndighetssekretess och åtnjuter det skydd som enligt
 schweizisk lag, och enligt motsvarande bestämmelser för gemenskapens institutioner,
 tillkommer uppgifter av liknande slag. Uppgifterna får inte delges andra än sådana personer i
 gemenskapens institutioner, medlemsstaterna och Schweiz vars arbetsuppgifter gör att de
 SV 25 SV
 ---pagebreak--- måste känna till dem, och de får inte användas för andra syften än för att säkerställa ett
 verkningsfullt skydd av de avtalsslutande parternas ekonomiska intressen.
 6. Administrativa åtgärder och påföljder
 Utan att det påverkar tillämpningen av den schweiziska strafflagen, får byrån och
 kommissionen tillgripa administrativa åtgärder och påföljder i enlighet med rådets förordning
 (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002, kommissionens förordning (EG, Euratom)
 nr 2342/2002 av den 23 december 2002 och rådets förordning (EG, Euratom) nr 2988/95 av
 den 18 december 1995 (om skydd av Europeiska gemenskapernas finansiella intressen).
 7. Indrivning och verkställighet
 Beslut som fattas av byrån och kommissionen inom ramen för avtalets tillämpningsområde,
 och som innebär betalningsskyldighet för andra personer än stater, skall utgöra
 exekutionstitlar i Schweiz. Exekutionstiteln skall påtecknas – utan annan kontroll än att den är
 äkta – av den myndighet som utses av den schweiziska regeringen, som i sin tur skall
 underrätta byrån eller kommissionen därom. Exektutionstiteln skall verkställas enligt
 bestämmelserna i schweizisk processrätt. Europeiska gemenskapernas domstol skall pröva
 lagenligheten av det beslut som utgör grundlag för exekutionstiteln.
 Domar som Europeiska gemenskapernas domstol utfärdar på grundval av en
 skiljedomsklausul skall vara verkställbara på samma villkor som ovan.
 SV 26 SV
 ---pagebreak--- LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
 Policy area(s): Environment
 Activit(y/ies): Environment policy development
 TITLE OF ACTION: Participation of Switzerland in the European Environment Agency
 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
 07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)
 6033 (income)
 2. OVERALL FIGURES
 The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly
 through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section
 “Financial Impact on Revenue”). .The amount channelled through is calculated as the annual
 Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.
 Period of application:
 The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for
 ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).
 Overall multiannual estimate on expenditure:
 a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention)
 (see point 6.1.1)
 The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and
 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will
 increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the
 number of EU Member States remains unchanged at 25.
 Compatibility with the financial programming and the financial perspective
 ; Proposal compatible with the existing financial programming
 This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the
 financial perspective
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional
 Agreement.
 Financial impact on revenue:
 No financial implications (involves technical aspects regarding implementation
 of a measure)
 SV 27 SV
 ---pagebreak--- OR
 ; Financial impact – the effect on revenue is as follows:
 € million
 Prior to Situation following action
 action
 (Year n-
 Budget line Revenue 1) 2005 2006
 Item 6033 a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080
 b) Change in Revenue ∆ 0.004
 The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).
 For explanation see above tables on expenditure.
 3. BUDGET CHARACTERISTICS
 Type of expenditure New EFTA Participation Heading
 participation applicant Financial
 countries Perspective
 Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3
 (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.
 4. LEGAL BASIS
 • Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999
 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership
 of the Agency up to non-EU countries.
 • The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European
 Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European
 Environment Agency and the European Environment Information and Observation
 Network, to which this legislative financial statement is annexed.
 5. DESCRIPTION AND GROUNDS
 Need for Community intervention: objectives pursued
 Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring
 systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by
 the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of
 reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will
 also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems
 SV 28 SV
 ---pagebreak--- that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be
 able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including
 Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of
 the Agency.
 Methods of implementation
 The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the
 annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management
 of the resources involved.
 6. FINANCIAL IMPACT
 Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the
 Commission.
 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
 Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the
 Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the
 annual EEA establishment plan.
 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION
 Follow-up arrangements
 All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in
 compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of
 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in
 Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation
 applicable to the general budget of the European Communities
 9. ANTI-FRAUD MEASURES
 Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the
 European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility
 to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal
 auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions
 on the quality of management and control systems. The Commission’s internal auditor shall
 also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission
 departments.
 Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment
 Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be
 governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget
 of the European Communities.
 SV 29 SV
 ---pagebreak--- In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections
 in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and
 Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after
 payment of the balance.
 SV 30 SV


type: other

text:
Arbejdsgiver frifundet for overtrædelse af ligebehandlingslovens forbud om forskelsbehandling af gravide
 Højesteret har den 25. oktober 2016 taget stilling til en ny vinkel på spørgsmålet om berettigelsen af en afskedigelse af en gravid kvinde. I sagen fastslog Højesteret, at det ansættelsesretlige princip om, at rimeligheden af en afskedigelse skal vurderes ud fra forholdene på opsigelsestidspunktet også er gældende ved bedømmelsen af afskedigelser efter ligebehandlingsloven. Højesteret tilkendegav imidlertid også, at vurderingen af, om arbejdsgiveren har løftet sin bevisbyrde efter ligebehandlingsloven kan påvirkes af, om arbejdsgiveren har udnyttet en eventuel mulighed for omplacering til en stilling, som var ledig i tiden op til opsigelsestidspunktet, eller som på opsigelsestidspunktet måtte forventes at blive ledig inden udløbet af opsigelsesperioden.
 Professionshøjskolen University College Nordjylland (UCN) blev som led i en besparelsesrunde nødsaget til at afskedige flere medarbejdere, heriblandt sagsøger, A.
 A var gravid på opsigelsestidspunktet, og i perioden mellem opsigelsestidspunktet og fratrædelsestidspunktet blev der slået en stilling op, for hvilken A var kvalificeret, men ikke blev omplaceret til. Sagens spørgsmål var derfor, hvorvidt sagsøgte havde overtrådt ligebehandlingslovens § 9, subsidiært § 2 om forskelsbehandling pga. graviditet.
 Byretten frifandt sagsøgte for at betale godtgørelse, modsat landsretten, som idømte sagsøgte til at betale 270.793 kroner.
 Ved Højesterets stillingtagen til, om ligebehandlingslovens ligebehandlingsprincip var iagttaget, blev det lagt til grund, at ledelsen allerede inden deres kendskab til A’s graviditet havde besluttet at nedlægge A’s stilling, og at hun var en ud af fem medarbejdere, som var planlagt at blive afskediget.
 Spørgsmålet var herefter, hvorvidt sagsøgte i relation til A havde en særlig forpligtelse til at udnytte en eventuel mulighed for omplacering til en stilling, som var ledig i tiden op til opsigelsestidspunktet, eller måtte forventes at blive ledig inden udløbet af opsigelsesperioden.
 A påberåbte sig i den forbindelse fire stillinger, hvortil omplacering efter A’s egen opfattelse var mulig i perioden indtil opsigelsen. Højesteret lagde her til grund, at sagsøgte ikke havde anledning til at overveje omplacering af nogle af disse fire stillinger, da de enten allerede var besat til anden side, eller ikke var relevant for A, henset til A’s faglige kvalifikationer og uddannelsesmæssige baggrund.
 Efter afskedigelsen, men før fratrædelsestidspunktet, blev en anden stilling i en anden afdeling også ledig. A var kvalificeret til at søge stillingen, men havde hverken søgt eller vist interesse herfor.
 Højesteret fandt, at sagsøgte havde løftet bevisbyrden for, at afskedigelsen af A hverken var helt eller delvist begrundet i A’s graviditet, da afskedigelsen var planlagt før sagsøgte fik kendskab til graviditeten. Hvad angår den ledige stilling, fandt Højesteret, at da A ikke havde søgt stilling eller udvist interesse herfor, havde sagsøgte ej heller overtrådt ligebehandlingslovens § 2. Højesteret fandt ej heller, at sagsøgte havde overtrådt ligebehandlingslovens § 2, ved ikke at have tilbudt andre stillinger, som blev ledige efter opsigelsestidspunktet.
 Højesteret frifandt på den baggrund sagsøgte for overtrædelse af ligebehandlingslovens §§ 2 og 9.
 Det er interessant, at Højesteret, ved vurderingen af om arbejdsgiveren har foretaget tilstrækkeligt i forhold til omplacering, kommer til at antyde, at omplacering alene skal ske i forhold til ledige stillinger og dermed antyder, at arbejdsgiverens pligt til at foretage en vurdering af, hvem af medarbejderne, der bedst kan undværes, er underordnet. Det er også interessant, at Højesteret ikke finder, at arbejdsgiverens pligt til at sikre ligebehandling ikke kan udstrækkes til varetagelse af medarbejderens interesser, hvis denne ikke selv gør opmærksom på disse.
 Spørgsmål til afgørelsen kan rettes til advokat Karen-Margrethe Schebye på kms@sjlaw.dk.


text:
 15.1.2015
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 9/28
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2015/53 НА КОМИСИЯТА
 от 14 януари 2015 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕО) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 14 януари 2015 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 AL
 62,0
 EG
 186,0
 IL
 127,8
 MA
 111,8
 TN
 130,5
 TR
 140,4
 ZZ
 126,4
 0707 00 05
 EG
 241,9
 MA
 66,8
 TR
 164,2
 ZZ
 157,6
 0709 91 00
 EG
 107,0
 ZZ
 107,0
 0709 93 10
 EG
 191,6
 MA
 204,6
 TR
 165,1
 ZZ
 187,1
 0805 10 20
 EG
 39,6
 MA
 68,6
 TR
 63,7
 ZA
 36,7
 ZZ
 52,2
 0805 20 10
 IL
 152,0
 MA
 84,6
 ZZ
 118,3
 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90
 IL
 107,2
 JM
 118,8
 KR
 152,3
 MA
 82,2
 TR
 69,4
 ZZ
 106,0
 0805 50 10
 TR
 60,8
 ZZ
 60,8
 0808 10 80
 BR
 66,0
 CL
 89,4
 US
 134,0
 ZZ
 96,5
 0808 30 90
 TR
 108,4
 US
 138,7
 ZZ
 123,6
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕО) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите текст от значение за ЕИП (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


text:
 27.11.2020
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 L 398/2
 UITVOERINGSVERORDENING (EU) 2020/1768 VAN DE COMMISSIE
 van 25 november 2020
 tot wijziging van Verordening (EG) nr. 1484/95 wat betreft de vaststelling van de representatieve prijzen voor de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine
 DE EUROPESE COMMISSIE,
 Gezien het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie,
 Gezien Verordening (EU) nr. 1308/2013 van het Europees Parlement en de Raad van 17 december 2013 tot vaststelling van een gemeenschappelijke ordening van de markten voor landbouwproducten en tot intrekking van de Verordeningen (EEG) nr. 922/72, (EEG) nr. 234/79, (EG) nr. 1037/2001 en (EG) nr. 1234/2007 van de Raad (1), en met name artikel 183, onder b),
 Gezien Verordening (EU) nr. 510/2014 van het Europees Parlement en de Raad van 16 april 2014 tot vaststelling van de handelsregeling voor bepaalde door verwerking van landbouwproducten verkregen goederen en tot intrekking van de Verordeningen (EG) nr. 1216/2009 en (EG) nr. 614/2009 van de Raad (2), en met name artikel 5, lid 6, onder a),
 Overwegende hetgeen volgt:
 (1)
 Bij Verordening (EG) nr. 1484/95 van de Commissie (3) zijn voor de sectoren slachtpluimvee en eieren, en voor ovalbumine, bepalingen voor de toepassing van de aanvullende invoerrechten, alsmede de representatieve prijzen vastgesteld.
 (2)
 Uit de regelmatige controle van de gegevens die als basis worden gebruikt voor het bepalen van de representatieve prijzen voor de producten van de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine, blijkt dat de representatieve prijzen voor de invoer van bepaalde producten moeten worden gewijzigd met inachtneming van de naargelang van de oorsprong optredende prijsverschillen.
 (3)
 Verordening (EG) nr. 1484/95 moet dienovereenkomstig worden gewijzigd.
 (4)
 Om ervoor te zorgen dat deze maatregel zo snel mogelijk na de terbeschikkingstelling van de bijgewerkte gegevens van toepassing wordt, dient de onderhavige verordening in werking te treden op de dag van de bekendmaking ervan,
 HEEFT DE VOLGENDE VERORDENING VASTGESTELD:
 Artikel 1
 Bijlage I bij Verordening (EG) nr. 1484/95 wordt vervangen door de tekst in de bijlage bij de onderhavige verordening.
 Artikel 2
 Deze verordening treedt in werking op de dag van de bekendmaking ervan in het Publicatieblad van de Europese Unie.
 Deze verordening is verbindend in al haar onderdelen en is rechtstreeks toepasselijk in elke lidstaat.
 Gedaan te Brussel, 25 november 2020.
 Voor de Commissie,
 namens de voorzitter,
 Wolfgang BURTSCHER
 Directeur-generaal
 Directoraat-generaal Landbouw en Plattelandsontwikkeling
 (1) PB L 347 van 20.12.2013, blz. 671.
 (2) PB L 150 van 20.5.2014, blz. 1.
 (3) Verordening (EG) nr. 1484/95 van de Commissie van 28 juni 1995 houdende bepalingen voor de toepassing van de aanvullende invoerrechten in de sectoren slachtpluimvee en eieren, alsmede voor ovalbumine, en houdende vaststelling van representatieve prijzen en intrekking van Verordening nr. 163/67/EEG (PB L 145 van 29.6.1995, blz. 47).
 BIJLAGE
 “BIJLAGE I
 GN-code
 Omschrijving
 Representatieve prijs
 (EUR/100 kg)
 In artikel 3 bedoelde zekerheid
 (EUR/100 kg)
 Oorsprong (1)
 0207 14 10
 Delen zonder been, van pluimvee van de soort Gallus domesticus, bevroren
 175,9
 42
 AR
 145,6
 57
 BR
 245
 17
 CL
 192,8
 34
 TH
 1602 32 11
 Bereidingen van pluimvee van de soort Gallus domesticus, niet gekookt en niet gebakken
 167,3
 41
 BR
 ”
 (1) Landennomenclatuur vastgesteld bij Verordening (EU) nr. 1106/2012 van de Commissie van 27 november 2012 tot uitvoering van Verordening (EG) nr. 471/2009 van het Europees Parlement en de Raad betreffende communautaire statistieken van de buitenlandse handel met derde landen, wat de bijwerking van de nomenclatuur van landen en gebieden betreft (PB L 328 van 28.11.2012, blz. 7).


text:
torsdag, 16 marts 2017 09:07 Opd. 12.05: Livedækning fra Højesteret afsluttet
 Out & About rapporterer live fra Højesteret.
 Out & About rapporterer live fra Højesteret fra sagen mod Staten vedrørende indgåelse af kirkelig vielse mellem to af samme køn. 12.05:
 Kammeradvokaten har afsluttet sin fremlæggelse, og sagsøgers advokat Nikolaj Nikokajsen afstår fra kommentarer. Der afsiges dom torsdag den 23. marts kl. 12.00.
 Out & Abouts livedækning er hermed afsluttet.
 Kammeradvokaten fastslår igen og igen, at det er regering og Folketinget der har retten til at lovgive vedrørende Folkekirkens anliggender.
 Han understreger også, at hvis man som medlem af Folkekirken ikke kan leve med kirkelige vielser af homoseksuelle, så står det én frit for, at finde eller grundlægge et andet trossamfund.
 Kammeradvokatens fremlæggelse er betydeligt længere end i Østre Landsret. Det er tyderligt, at man har gravet dybere i paragraffer og andet materiale denne gang. En tabt sag i Hæjesteret kan ikke appelleres og der er utroligt meget på spil for LGBTQ-miljøet.
 Sagens vigtighed understreges af, at der er syv dommere på sagen. Det normale er fem, men "I sager om vigtige, principielle spørgsmål deltager dog syv eller flere dommere."
 Kammeradvokaten er stadig i gang med citater og uddrag for biskoppers og andres holdning til kirkelige vielser af homoseksuelle. Han gennemgår dem én for én. Man må beundre det researcharbejde begge advokater har foretaget.
 I 1997 afviste et flertal af biskopperne at indføre en kirkelig velsignelse af par af samme køn. I 2017 erklærer et flertal af biskopperne, at de "glæder sig over" muligheden for at vie par af samme køn.
 Der kommer masser af gode citater af nyere karakter, som udtrykker positive holdninger fra biskopper angående homoseksuelle ægteskaber i denne periode af fremlæggelsen.
 Samlet set giver Kammeadvokatens fremlæggelse et indtryk af stor velvilje blandt et flertal af biskopperne.
 Kammeradvokaten gennemgår de enkelte biskoppers holdninger til homoseksuelle ægteskaber. Seks er for, og fire imod. Grønlands biskop tæller man traditionelt ikke med i denne sammenhæng.
 Et af stridspunkterne i sagen er hvorvidt Folketinget og ministeren har ret til at lovgive på kirkens område. Problemet er, at det ikke er fastslået direkte ved lov, men at er gennem tiderne er oparbejdet en sædvane på området. Der er heller ingen fast procedure vedlovgivning, men tradittion for, at minsteren hører biskopperne i pågældende sager.
 Højeserets dommere er i øvrigt fem mænd, og to kvinder. Den ene af disse to er retspræsident, og leder dermed sagen. Seks af dommerne bærer briller... og alle den karakteriskiske vinrøde kappe, mens de to advkater bærer en sort kappe.
 Vi er inde i en usædvanlig kedelig del af fremlæggelsen...
 Statens advokat slår fast, at der IKKE er retsligt grundlag for påstanden om, at Folketinget ikke kan/må lovgive om kirkens indre anliggender. Han fremhæver flereområder hvor der er lovgivet om kirkens indre anliggender siden 1849. Blandt andet vielse af fraskilte og kvindelige præster.
 Det er meget der er på spil:
 Umiddelbart før retten blev sat talte vi med sagens advokat Sune Fugleholm:
 Hvad vil konsekvensen være af et nederlag til Staten i sagen?
 Konsekvensen vil være, at lov nr. 532 af 12. juni 2012 om ændring af lov om ægteskabets indgåelse mv vil være ugyldig, da ingen står over Grundloven. Dermed vil indgåede ægteskaber principielt være ugyldige, men hvorvidt de vil blive ophævet kan ikke siges. Det vil man tage stilling til efter et eventuelt nederlag.
 Statens advokat "går i rette" med sin kollega, som har sagt, at retten aldrig har forholdt sig til trosbekendelsen. Det passer ikke. Det har retten i 18-og-noget. Bom!
 Vi er ude en juridisk kamp på argumenter ogfortolkninger på højt niveau. Utallige tidligere domme og domspræmisser fremdrages og fortolkes. States advokak virker sikker i sin fremlæggelse. Hans modstander advokat Nikolaj Nikolajsen bider i sin kuglepen...
 Sagen må være guf for jurastuderende.
 Statens advokat gennemgår sin modstanders argumenter, og tilbageviser dem ét efter ét. Der er ofte tale om samme tekst, som de fortoler diametralt modsat.
 Han slår blandet fast, at der i Folkekirken er bred enighed om, at homoseksuelle ikke skal dømmes syndig, selvom det fremgår af biblen.
 Sjov og lidt overraskende oplevelse i pausen: Højesteret har ét herretoilet, og ét kvinde/handicaptoilet. I køen opstod der under lettere løssluppenn stemning hurtig konsensus om ligestilling, og toiletterne blev benyttet uden hensynstagen til køn af både ældre og unge.
 Retten holder ti minutters pause, og vi skal forlade lokalet.
 Han starter med at slå fast, at kirken i Danmark er underlagt Regering og Folketing, samt at vi her i landet har religionsLIGHED.
 Han begynder OGSÅ med en historisk gennemgang...
 Det ser ud til, at enkelte tilskuere er ved at falde i søvn...
 Bilagssamlingen er et indbundet hæfte på cirka fem centimeters tykkelse.
 Advokat Nikolaj Nikolajsen afslutter sin fremlæggelse med en sidste appel: Sagen har haft principiel karakter og er kompleks, og han anmoder derfor om, at sagsøgerne som privatpersoner IKKE pålægges sagens omkostninger, hvis de skulle tabe.
 Sagens omkostninger var 50.000 kr. ved Østre Landsrets dom, som blav pålagt sagsøgerne, da de tabte deres sag.
 Statens advokat begynder nu sin fremlæggelse, som han siger vil tage en time...
 Vi er nået til den Europæiske Menneskerettigheds Konvention. Advokat Nikolaj Nikolajsen, at Højesteret ikke er bundet af konventionen, men beder om, at man forholder sig til denne. Argumentet går på retten til trosfrihed. Det er i en tidligere som anført, at Steten skal være neutral i religiøse anliggender. Det mener advokat Nikolaj Nikolajsen er overtrådt da Folketinget vedtog loven.
 Nu citeres Dalai Lama og den kinsesiske stats indblanding i hans forhold som religiøs leder. Eksemplet tjener til at vise hvad statslig indblanding i religiøse anliggender kan medføre. Advokat Nikolaj Nikolajsen slår fast, at sagsøgerne påstand er, at den pågældende ægteskabslov er ugyldig. Måske vi nærmer os hans afslutning...
 En sjov detalje fra gamle dage i retssalen er indbyggede askebægre i borderne der er reserveret pressen. Der er iøvrigt kun én anden presserepræsentant. En ung fyr, som jeg ikke ved hvor kommer fra.
 Advokat Nikolaj Nikolajsen gennemgår diverse biskoppers høringssvar i gbindelse med lovgivningen i 2012. Han har naturligvis udvalgt de to biskopper, som "af samvittigheds grunde der relaterer sig til deet religiøse", har nægtet at deltge i udarbejdelsen af det kirkelige vielsesritual.
 Han anfører også,at kirken sagtens kunne klare sig uden, og at par af samme køn sagtens kunne blive gift alligevel. Dog kun på rådhuset. Guds velsignelse må vi i følge sagsøgerne ikke få.
 Tror jeg lærte i skolen, at "Gud er kærlighed"...
 Det er disse smukke omgivelser sagen føres i. Højesterets store sal, og her er som tidligere nævnt fyldt på tilskuerpladserne.
 Advokat Nikolaj Nikolajsen påpeger, at Højesteret historisk har været yderst tilbageholdende med, at blande sig i Kirkens indre anliggender og religiøse forhold, og har lagt sig op af biskoppernes holdninger.
 Det betyder, at man har indskrænket Folketingets magt over Kirken. Advokat Nikolaj Nikolajsen forsøger angiveligt at anskueliggøre, at Folketinet med loven om indgåelse af ægteskab for to af samme køn, har overtrædt denne sædvane.
 Har Folketinget overtrådt denne sædvane før spørger advokat Nikolaj Nikolajsen? Ja, i 1947, da Folketinget vedtog at kvinder kunne bliver præster. Dette på trods af hvad Apostlen Paulus havde nedfældet. Han skrev også, at kvinder skal tie i forsamlingern, men dette var dog præget af den tid Paulus levede i...
 Der er ikke umiddelbart nogle Grindr-profiler online i retslokalet. Nærmeste er 149 meter væk... Det kunne måske være i Folketingssalen, men det er spekulationer...
 Hve bestemmer over Folkekirkens ritualer? Advokat Nikolaj Nikolajsen påpeger, at siddende ministre traditionelt har reguleret dette, men at Folketinget hidtil har afstået fra at lovgive på området. Tidligere ministre siden 1849 har være skånsomme med at lovgive om indre kirkelige områder. Reguleringerne er udsted på baggrund af ønsker og rådgivning fra kredsen af biskopper. Dette har gjort adfærden til retsadfærd, og dermed grundlovsrang. I følge advokat Nikolaj Nikolajsen.
 Altså: Folketinger har ikke blandet sig i indre kirkelige anliggende siden 1849.
 En af dommerne afbryder advokat Nikolaj Nikolajsen: "Jeg har tabt tråden, hvilket bilag omtalte De?" -Man er Des i Højesteret.
 Vi er nu nået til daværende Kirkeminister Manu Sareen, som, efter sagsøgers mening, har trumlet hen over både Grundlov og kirkens selvbestemmelse. Der noteres flittigt blandt dommerne.
 Grundlovens garanti for religionsfrihed påpges. Sagsøgere mener, at denen ret er undertrykt af Statens lovgivning om homoægteskaber i Folkekirken.
 Vi kan desværre ikke bringer billeder fra sagen, da det ikke er tilladt, at tage billeder i danske retssale. Heller ikke i gangene udenfor, hvilket flere tilhører fik påtalt af retsbetjentene før sagens start. Deres medbragte lommekameraer måtte ikke bruges.
 Det er kompliceret - og kedeligt - stof. Masser af årstal, gamle religiøse udtryk og fortolkninger. Advokat Nikoaj Nikolajsen har svært ved at udtale nogle af de gamle knudrede udtryk.
 På tilhørspladserne er der stille - som man jo er i retten - men der lyttes intenst, og nikkes bifaldende. Flere sidder med foldede hænder og sænket blik.
 Advokat Nikolaj Nikolajsen fremlægger historiske eksempler, som underbygger hans påstand. Han forklarer også de syv Højesteretsdommere hvordan man helt tilbage fra middelalderen har studeret jura på unisversiteterne, og hvordan man gennem tiderne har tolket teksterne. Der ses et skævt smil på retspræsidenten.
 Vi er nu ved en fortolkning af Grundloven af 1849s betydning for kirkens position i Danmark. Den Danske Folkekirke står over andre trosretninger i følge advokaten. Der gennemgåes historiske trosbekendelser. Blandt anden den Habsburgske, som vi vel alle husker... - Vi fortsætter til Christian IIIs Kongelov.
 Retten er sat, og det smukke nyklassisiske lokale er fyldt. Der er umidelbat ingen repræsentanter fra LGBTQ-miljøet, og gennemsnitsalderen er omkring 60 år.
 Begge parter fastholder deres oprindelige påstande. Sagsøger ved advokat Nikolaj Nikolajsen har begyndt sit indlæg. Han påstår, at sagen IKKE handler om homoseksuelles ret til ægteskab, men om et overgreb mod medlemmer af trosamfund. Tagget under
 « Homoægteskaber i Højesteret i dag Maria Gerhardt er død »


type: contracts

text:
 28.5.2009
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 L 130/22
 EMP ÜHISKOMITEE OTSUS
 nr 29/2009,
 17. märts 2009,
 millega muudetakse EMP lepingu II lisa (tehnilised normid, standardid, katsetamine ja sertifitseerimine)
 EMP ÜHISKOMITEE,
 võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, mida on muudetud Euroopa Majanduspiirkonna lepingut kohandava protokolliga, edaspidi „leping”, eriti selle artiklit 98,
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Lepingu II lisa on muudetud EMP Ühiskomitee 25. aprilli 2008. aasta otsusega nr 49/2008 (1).
 (2)
 Lepingusse tuleb inkorporeerida komisjoni 15. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/14/EÜ, millega muudetakse kosmeetikatooteid käsitlevat nõukogu direktiivi 76/768/EMÜ, kohandades tehnika arenguga nimetatud direktiivi III lisa (2),
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Artikkel 1
 Lepingu II lisa XVI peatüki punkti 1 (nõukogu direktiiv 76/768/EMÜ) lisatakse järgmine taane:
 „—
 32008 L 0014: komisjoni direktiiv 2008/14/EÜ, 15. veebruar 2008 (ELT L 42, 16.2.2008, lk 43).”
 Artikkel 2
 Direktiivi 2008/14/EÜ islandi- ja norrakeelne tekst, mis avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP kaasandes, on autentsed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub 18. märtsil 2009. aastal, tingimusel et EMP Ühiskomiteele on esitatud kõik lepingu artikli 103 lõike 1 kohased teated (3).
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja EMP osas ja EMP kaasandes.
 Brüssel, 17. märts 2009
 EMP Ühiskomitee nimel
 eesistuja
 Alan SEATTER
 (1) ELT L 223, 21.8.2008, lk 45.
 (2) ELT L 42, 16.2.2008, lk 43.
 (3) Põhiseadusest tulenevaid nõudeid ei ole nimetatud.