type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 19.1.2015
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 C 16/37
 2014 m. lapkričio 6 d. Bendrojo Teismo nutartis byloje ANKO/Komisija
 (Byla T-64/13) (1)
 (Arbitražinė išlyga - Mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos šeštoji bendroji programa (2002 – 2006) - Sutartis, susijusi su projektu Doc@Hand - Išmokėtų sumų atlyginimas - Raštas, kuriuo pranešama apie išleistą skolos raštą - Suinteresuotumo pareikšti ieškinį nebuvimas - Nepriimtinumas)
 (2015/C 016/59)
 Proceso kalba: graikų
 Šalys
 Ieškovė: ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias (Atėnai, Graikija), atstovaujama advokato V. Christianos
 Atsakovė: Europos Komisija, atstovaujama R. Lyal ir A. Cordewener, padedamų advokato S. Drakakakis
 Dalykas
 Pagal SESV 272 straipsnį pareikštas ieškinys, kuriuo prašoma Bendrojo Teismo konstatuoti, kad, pirma, ieškovė neprivalo grąžinti jai išmokėtų sumų, kurias Komisija perdavė pagal projektą DOC@HAND, sudarytą įgyvendinant mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir demonstracinės veiklos šeštąją bendrąją programą (2002–2006 m.), ir antra, ieškovė neprivalo mokėti Komisijai kompensaciją už projektą.
 Rezoliucinė dalis
 1.
 Atmesti ieškinį kaip nepriimtiną.
 2.
 Priteisti iš ANKO AE Antiprosopeion, Emporiou kai Viomichanias bylinėjimosi išlaidas.
 (1) OL C 86, 2013 3 23.


type: wikipedia

text:
Džainizem je indijska religija, ki temelji neposredno od nauka Mahavire (599-527 pr. n. št.). Mnogi džaini menijo, da je religijo ustanovil Rišabadeva okoli leta 1500 pr. n. št.
 Pregled džainizma
 Glavne osebnosti džainizma so Tirtankare. Džainizem se je razvil v tri različice: Digambaro, Švetambaro in Stanakavasis. Džaini verjamejo v ahimso, askezo karmo, samsaro in dživo. Glavno sveto besedilo džainizma je Sidhanta.
 Džainizem je s šestimi milijoni privržencev med najmanjšimi glavnimi svetovnimi religijami - nekako na 10. mestu. Med njimi je 6.000 džainističnih redovnic in 2.500 menihov. Večina redovnic je članic Švetambare. (Mary Pat Fisher) V Indiji imajo džainisti eno od vodilnih vlog v gospodarstvu in politiki. Trg diamantov upravljajo korporacije, ki jih vodijo džaini. Džaini so bili pomembni v indijski kulturi, kjer so prispevali k indijski filozofiji, umetnosti, arhitekturi in znanosti. Politika Mohandása Karamčande »Mahatme« Gándhija je vodila do neodvisnosti Indije.
 Džainizem si deli pojme s hinduizmom in budizmom, vendar gre svojo pot. Zaradi svojega prepričanjo o nenasilju gre džainizem prek vegetarijanstva, saj džainistična predpisana hrana izključuje korenasto zelenjavo. Prav tako veljajo za škodljiva nekatera druga živila. Pravoverni džaini ne jedo, pijejo ali potujejo po sončnem zahodu in vedno vstanejo pred sončnim vzhodom.
 Džainizem kot religija omenja veliko znanstvenih pogledov, ki so jih nedavno tega odkrili zahodni znanstveniki. Ti obsegajo znanje o klicah in zamisel, da so 'žive'.
 Digambare in Švetambare
 Dve glavni džainistični sekti izvirata iz dogodkov, ki so se zgodili okoli 200 let po smrti Mahavire. Vodja džainističnih menihov Badrabahu je napovedal dobo lakote in je vodil vse, ki so mu sledili (okoli 12.000 ljudi) v Južno Indijo. Dvanajst let kasneje so se vrnili, medtem pa se je razvila sekta Švetambara. Badrabahujevi častilci so postali znani kot Digambare.
 Znak džainizma vsebuje svastiko (卐) in roko.
 Viri
 Mary Pat Fisher -- Žive religije (Living Religions) (5. izdaja) (2003), p. 130
 Radhakrišnan, Sarvepali, Indijska filozofija, prva knjiga, Nolit, Beograd, 1964, str. 206-246
 Collins, Randall, The Sociology of Philosophies, A Global Theory of Intellectual Change, Harvard University Press, Cambridge, Massachusetts, London, England, 1998, str. 175-271 (v angleščini)
 Zunanje povezave
 v angleščini
 http://www.jainworld.com
 Neteizem
 Politeizem
 Vegetarijanstvo
 Religiozna verovanja, tradicije in gibanja
 Religija v Indiji


type: contracts

text:
 Dôležité právne oznámenie
 |
 22013A0302(01)
 Protokol o obavách írskeho ľudu týkajúcich sa Lisabonskej zmluvy
 Úradný vestník L 060 , 02/03/2013 S. 0131 - 0139
 Protokolo obavách írskeho ľudu týkajúcich sa Lisabonskej zmluvyBELGICKÉ KRÁĽOVSTVO,BULHARSKÁ REPUBLIKA,ČESKÁ REPUBLIKA,DÁNSKE KRÁĽOVSTVO,SPOLKOVÁ REPUBLIKA NEMECKO,ESTÓNSKA REPUBLIKA,ÍRSKO,HELÉNSKA REPUBLIKAŠPANIELSKE KRÁĽOVSTVO,FRANCÚZSKA REPUBLIKA,TALIANSKA REPUBLIKA,CYPERSKÁ REPUBLIKA,LOTYŠSKÁ REPUBLIKA,LITOVSKÁ REPUBLIKA,LUXEMBURSKÉ VEĽKOVOJVODSTVO,MAĎARSKO,MALTA,HOLANDSKÉ KRÁĽOVSTVO,RAKÚSKA REPUBLIKA,POĽSKÁ REPUBLIKA,PORTUGALSKÁ REPUBLIKA,RUMUNSKO,SLOVINSKÁ REPUBLIKA,SLOVENSKÁ REPUBLIKA,FÍNSKA REPUBLIKA,ŠVÉDSKE KRÁĽOVSTVO,SPOJENÉ KRÁĽOVSTVO VEĽKEJ BRITÁNIE A SEVERNÉHO ÍRSKA,ďalej len "VYSOKÉ ZMLUVNÉ STRANY",PRIPOMÍNAJÚC rozhodnutie hláv štátov alebo predsedov vlád 27 členských štátov Európskej únie, ktorí sa zišli na zasadnutí Európskej rady 18. – 19. júna 2009, o obavách írskeho ľudu týkajúcich sa Lisabonskej zmluvy;PRIPOMÍNAJÚC vyhlásenie hláv štátov a predsedov vlád, ktorí sa zišli na zasadnutí Európskej rady 18. – 19. júna 2009, že v čase uzavretia nasledujúcej zmluvy o pristúpení uvedú ustanovenia uvedeného rozhodnutia v protokole, ktorý sa v súlade s príslušnými ústavnými požiadavkami pripojí k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie;BERÚC NA VEDOMIE podpísanie zmluvy medzi vysokými zmluvnými stranami a Chorvátskou republikou o pristúpení Chorvátska k Európskej únii zo strany vysokých zmluvných strán;SA DOHODLI NA týchto ustanoveniach, ktoré sa pripoja k Zmluve o Európskej únii a Zmluve o fungovaní Európskej únie:HLAVA IPRÁVO NA ŽIVOT, RODINA A VZDELANIEČlánok 1Žiadne ustanovenie Lisabonskej zmluvy, ktorou sa priznáva Charte základných práv Európskej únie právny štatút, ani žiadne ustanovenie uvedenej zmluvy týkajúce sa priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti sa nedotýka rozsahu a uplatniteľnosti ochrany práva na život podľa článku 40.3.1, 40.3.2 a 40.3.3, ochrany rodiny podľa článku 41 a ochrany práv v súvislosti so vzdelaním podľa článku 42 a článku 44.2.4 a 44.2.5 ustanovených ústavou Írska.HLAVA IIZDAŇOVANIEČlánok 2Žiadne ustanovenie v Lisabonskej zmluve žiadnym spôsobom a pre žiaden členský štát nemení rozsah ani pôsobnosť právomocí Európskej únie v oblasti daní.HLAVA IIIBEZPEČNOSŤ A OBRANAČlánok 3Činnosť Únie na medzinárodnej scéne sa spravuje zásadami demokracie, právneho štátu, univerzálnosti a nedeliteľnosti ľudských práv a základných slobôd, zásadou zachovávania ľudskej dôstojnosti, zásadami rovnosti a solidarity a dodržiavajú sa pri nej zásady Charty Organizácie Spojených národov a medzinárodného práva.Spoločná bezpečnostná a obranná politika Únie je neoddeliteľnou súčasťou spoločnej zahraničnej a bezpečnostnej politiky a zabezpečuje Únii operačnú schopnosť na uskutočňovanie misií mimo Únie na udržanie mieru, predchádzanie konfliktom a posilňovanie medzinárodnej bezpečnosti v súlade so zásadami Charty Organizácie Spojených národov.Nie je ňou dotknutá bezpečnostná a obranná politika žiadneho členského štátu vrátane Írska ani ňou nie sú dotknuté povinnosti žiadneho členského štátu.Lisabonskou zmluvou nie je ovplyvnená ani dotknutá tradičná írska politika vojenskej neutrality.Bude na rozhodnutí členských štátov vrátane Írska, aby konajúc v duchu solidarity a bez toho, aby bola dotknutá tradičná politika vojenskej neutrality, stanovili povahu pomoci alebo podpory, ktorú poskytnú členskému štátu, ktorý sa stal objektom teroristického útoku alebo obeťou ozbrojenej agresie na svojom území.Každé rozhodnutie vedúce k spoločnej obrane si bude vyžadovať jednomyseľné rozhodnutie Európskej rady. Prijatie alebo neprijatie spoločnej obrany bude záležitosťou členských štátov vrátane Írska, o ktorej rozhodnú v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy a v súlade so svojimi príslušnými ústavnými požiadavkami.Žiadnym ustanovením v tejto hlave nie je ovplyvnená ani dotknutá pozícia, ani politika žiadneho iného členského štátu v oblasti bezpečnosti a obrany.Každý členský štát taktiež v súlade s ustanoveniami Lisabonskej zmluvy a akýmikoľvek vnútornými právnymi požiadavkami rozhodne o tom, či sa bude podieľať na stálej štruktúrovanej spolupráci, alebo na činnosti Európskej obrannej agentúry.V Lisabonskej zmluve sa neustanovuje vytvorenie európskej armády ani branná povinnosť voči žiadnemu vojenskému zoskupeniu.Lisabonská zmluva nemá vplyv na právo Írska ani žiadneho iného členského štátu stanoviť povahu a výšku svojich výdavkov na obranu a bezpečnosť a povahu svojich obranných spôsobilostí.O účasti alebo neúčasti na akejkoľvek vojenskej operácii sa rozhodne Írsko alebo akýkoľvek iný členský štát v súlade so svojimi vnútornými právnymi požiadavkami.HLAVA IVZÁVEREČNÉ USTANOVENIAČlánok 4Tento protokol zostáva otvorený na podpis pre vysoké zmluvné strany do 30. júna 2012.Vysoké zmluvné strany a v prípade, že tento protokol nenadobudol platnosť do dátumu pristúpenia Chorvátskej republiky k Európskej únii, aj Chorvátska republika, ratifikujú tento protokol v súlade so svojimi príslušnými ústavnými požiadavkami. Ratifikačné listiny sa uložia u vlády Talianskej republiky.Tento protokol nadobúda platnosť, pokiaľ je to možné, 30. júna 2013 za predpokladu, že boli uložené všetky ratifikačné listiny, alebo ak sa tak nestane, prvým dňom mesiaca nasledujúcom po uložení ratifikačnej listiny tým členským štátom, ktorý vykoná tento úkon ako posledný.Článok 5Tento protokol, vyhotovený v jedinom origináli v anglickom, bulharskom, českom, dánskom, estónskom, fínskom, francúzskom, gréckom, holandskom, írskom, litovskom, lotyšskom, maďarskom, maltskom, nemeckom, poľskom, portugalskom, rumunskom, slovenskom, slovinskom, španielskom, švédskom a talianskom jazyku, pričom každé znenie je rovnako autentické, sa uloží v archívoch vlády Talianskej republiky, ktorá odovzdá overenú kópiu vládam všetkých ostatných členských štátov.Akonáhle začne byť Chorvátska republika viazaná týmto protokolom podľa článku 2 aktu o podmienkach pristúpenia Chorvátskej republiky, chorvátske znenie tohto protokolu, ktoré je rovnako autentické ako znenia uvedené v prvom odseku, sa tiež uloží v archívoch vlády Talianskej republiky, ktorá odovzdá overenú kópiu vládam všetkých ostatných členských štátov.NA DÔKAZ TOHO splnomocnení zástupcovia podpísali tento protokol.Съставено в Брюксел на тринадесети юни две хиляди и дванадесета година.Hecho en Bruselas, el trece de junio de dos mil doce.V Bruselu dne třináctého června dva tisíce dvanáct.Udfærdiget i Bruxelles den trettende juni to tusind og tolv.Geschehen zu Brüssel am dreizehnten Juni zweitausendzwölf.Kahe tuhande kaheteistkümnenda aasta juunikuu kolmeteistkümnendal päeval Brüsselis.Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τρεις Ιουνίου δύο χιλιάδες δώδεκα.Done at Brussels on the thirteenth day of June in the year two thousand and twelve.Fait à Bruxelles, le treize juin deux mille douze.Arna dhéanamh sa Bhruiséil, an tríú lá déag de Mheitheamh an bhliain dhá mhíle agus a dó dhéag.Fatto a Bruxelles, addì tredici giugno duemiladodici.Briselē, divi tūkstoši divpadsmitā gada trīspadsmitajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dvyliktų metų birželio tryliktą dieną Briuselyje.Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenkettedik év június havának tizenharmadik napján.Magħmul fi Brussell, fit- tlettax-il jum ta’ Ġunju tas-sena elfejn u tnax.Gedaan te Brussel, de dertiende juni tweeduizend twaalf.Sporządzono w Brukseli dnia trzynastego czerwca roku dwa tysiące dwunastego.Feito em Bruxelas, em treze de junho de dois mil e doze.Întocmit la Bruxelles la treisprezece iunie două mii doisprezece.V Bruseli dňa trinásteho júna dvetisícdvanásť.V Bruslju, dne trinajstega junija leta dva tisoč dvanajst.Tehty Brysselissä kolmantenatoista päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakaksitoista.Som skedde i Bryssel den trettonde juni tjugohundratolv.Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Deze handtekening verbindt eveneens de Vlaamse Gemeenschap, de Franse Gemeenschap, de Duitstalige Gemeenschap, het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Communauté française, la Communauté flamande, la Communauté germanophone, la Région wallone, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Deutschsprachige Gemeinschaft, die Flämische Gemeinschaft, die Französische Gemeinschaft, die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.За Република България+++++ TIFF +++++Za Českou republiku+++++ TIFF +++++For Kongeriget Danmark+++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Thar cheann Na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++Pour la République française+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Για την Κυπριακή Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas vārdā –+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++Magyarország részéről+++++ TIFF +++++Għal Malta+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Republik Österreich+++++ TIFF +++++W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Pentru România+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Za Slovenskú republiku+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolestaFör Republiken Finland+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------


text:
 22.1.2005
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 19/28
 Skarga wniesiona dnia 1 października 2004 r. przez Rhodia Consumer Specialties Limited przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich
 (Sprawa T-402/04)
 (2005/C 19/60)
 Język postępowania: angielski
 Dnia 1 października 2004 r. do Sądu Pierwszej Instancji Wspólnot Europejskich wpłynęła skarga Rhodia Consumer Specialties Limitem, Watford, Zjednoczone Królestwo, reprezentowanej przez adwokatów K. Van Maldegema i C. Mereu, przeciwko Komisji Wspólnot Europejskich.
 Skarżąca wnosi do Trybunału o:
 —
 nakazanie pozwanej udzielenia odpowiedzi na wniosek skarżącej;
 —
 lub tytułem subsydiarnym, o stwierdzenie nieważności decyzji Komisji Europejskiej D 341571 (04);
 —
 nakazanie pozwanej zapłaty odszkodowania na rzecz skarżącej w tymczasowej wysokości 1 euro, tytułem szkody poniesionej w wyniku niewykonania przez pozwaną obowiązków ciążących na niej na podstawie prawa wspólnotowego poprzez nieudzielanie odpowiedzi skarżącej, lub subsydiarnie, tytułem szkody powstałej w związku z podjęciem decyzji Komisji Europejskiej D 341571 (4), wraz z należnymi odsetkami, do czasu dokonania dokładnego wyliczenia i określenia dokładnej wysokości odszkodowania;
 —
 obciążenie pozwanej kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Podniesione zarzuty są podobne do zarzutów podniesionych w sprawie T-400/04 Arch Chemicals i Arch Timber Protection przeciwko Komisji.


text:
 15.6.2013
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 171/35
 Prasība, kas celta 2013. gada 22. aprīlī — Cofresco Frischhalteprodukte/Komisija
 (Lieta T-223/13)
 2013/C 171/67
 Tiesvedības valoda — franču
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Cofresco Frischhalteprodukte GmbH & Co. KG (Minden, Vācija) (pārstāvis — H. Weil, advokāts)
 Atbildētāja: Eiropas Komisija
 Prasītājas prasījumi:
 —
 atcelt, lēmumam stājoties spēkā nekavējoties, pamatojoties uz LESD 263. pantu, Komisijas 2013. gada 7. februāra Direktīvu 2013/2/ES par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu I pielikuma grozījumiem, ciktāl ar to “ar lokanu materiālu (piemēram, plastikāta plēvi, alumīniju vai papīru) aptīti rullīši, caurulītes un cilindri” ir ietverti iepakojumu paraugu sarakstā;
 —
 piespriest Eiropas Komisijai atlīdzināt visus izdevumus.
 Pamati un galvenie argumenti
 Prasības pamatošanai prasītāja izvirza piecus pamatus, kas būtībā ir identiski vai līdzīgi pirmajiem pieciem lietā T-202/13 Group’Hygiène/Komisija izvirzītajiem pamatiem.


type: other

text:
Urheberrecht › Seite 7 › kanzlei.biz
 Urteil des BGH vom 08.01.2014, Az.: I ZR 169/12
 b) Wird über einen Internetanschluss eine Rechtsverletzung begangen, ist eine tatsächliche Vermutung für eine Täterschaft des Anschlussinhabers nicht begründet, wenn zum Zeitpunkt der Rechtsverletzung (auch) andere Personen diesen Anschluss benutzen konnten. Dies ist insbesondere dann der Fall, wenn der Internetanschluss zum Zeitpunkt der Rechtsverletzung nicht hinreichend gesichert war oder bewusst anderen Personen zur Nutzung überlassen wurde.
 28. März 2014 Top-Urteil
 Urteil des EuGH vom 27.03.2014, Az.: C-314/12
 Ein Access-Provider kann von nationalen Gerichten verpflichtet werden, Maßnahmen zu ergreifen, um Zugriffe seiner Kunden auf urheberrechtsverletzende Fremdangebote zu verhindern. Ein Internetprovider ist Vermittler im Sinne der entsprechenden unionsrechtlichen Vorschriften und kann somit verpflichtet werden, derartige Maßnahmen zu ergreifen. Diese Maßnahmen müssen zumutbar sein und dürfen die Internetnutzer nicht unangemessen beeinträchtigen. Die konkreten Maßnahmen bleiben jedoch dem Internetprovider überlassen.
 11. März 2014 Top-Urteil
 Urteil des LG München I vom 25.02.2014, Az.: 1 HK O 1401/13
 Im Streit um die GEMA-Sperrtafeln auf YouTube hat die Musikverwertungsgesellschaft einen Sieg gegen die Internetplattform errungen. Die Aussagen auf den Sperrtafeln seien geeignet, beim Durchschnittsverbraucher fälschlicherweise den Eindruck zu erwecken, dass die GEMA die Rechte nicht eingeräumt hätte, obwohl sie es könne und sie selbst die Videos sperre. Da tatsächlicherweise die Sperrung durch YouTube erfolgt und eine Einräumung von Rechten mangels Einigung zwischen der GEMA und YouTube bezüglich Lizenzen bisher nicht erfolgt ist, sind die verwendeten Aussagen unvollständig und irreführend und stellen eine rechtswidrige Anschwärzung und Herabwürdigung der GEMA dar.
 26. Juli 2013 Top-Urteil
 Verkauf von Gebrauchtsoftware nicht grundsätzlich unzulässig
 Pressemitteilung des BGH Nr. 26/2013 zum Urteil vom 17.07.2013, Az.: I ZR 129/08
 Bereits vergangenes Jahr entschied der EuGH, dass gebrauchte Download-Software unter gewissen Voraussetzungen weiterverkauft werden kann. Nun fällten die Karlsruher Richter ein Urteil im vorausgegangenen Streit zwischen einem Softwareproduzenten und einem Händler gebrauchter Softwarelizenzen: Ist eine weitere Verwendung durch den einstigen Nutzer ausgeschlossen und wurde der Kaufpreis bereits vollständig entrichtet, bedarf es keiner Zustimmung des Rechteinhabers, wenn der neue Erwerber der Programmlizenz die Software herunterlädt und sie bestimmungsgemäß nutzt.
 11. April 2013 Top-Urteil
 Urteil des BGH vom 15.11.2012, Az.: I ZR 74/12
 Eltern genügen ihrer Aufsichtspflicht über ein normal entwickeltes 13-jähriges Kind, das ihre grundlegenden Gebote und Verbote befolgt, regelmäßig bereits dadurch, dass sie das Kind über die Rechtswidrigkeit einer Teilnahme an Internettauschbörsen belehren und ihm eine Teilnahme daran verbieten. Eine Verpflichtung der Eltern, die Nutzung des Internets durch das Kind zu überwachen, den Computer des Kindes zu überprüfen oder dem Kind den Zugang zum Internet (teilweise) zu versperren, besteht grundsätzlich nicht.
 20. Februar 2013 Top-Urteil
 Störerhaftung von Filehostern
 Urteil des BGH vom 12.07.2012, Az.: I ZR 18/11
 23. Mai 2012 Top-Urteil
 Ehefrau haftet nicht für Rechtsverletzungen des Ehemanns
 Urteil des OLG Köln vom 16.05.2012, Az.: 6 U 239/11
 Die Inhaberin eines Internetanschlusses haftet nicht für Urheberrechtsverletzungen, die ihr Ehemann im Rahmen der Nutzung von Peer-to-Peer-Netzwerken begeht. Sofern sie von den Geschehnissen keine Kenntnis hatte, kommt weder eine Haftung als Täterin oder Teilnehmerin noch eine Haftung unter dem Gesichtspunkt der Störerhaftung oder des gefahrerhöhenden Verhaltens in Betracht.
 74 Einträge, Insgesamt 7249


text:
Le mercredi est le 50 jour de l'année 1964.
 Naissances
 Jacquy Haddouche (mort le ), tueur en série français
 Doug Aldrich, guitariste américain
 Gary Leeman, joueur professionnel de hockey canadien
 Alberto Lombardo, auteur dramatique et acteur français contemporain
 Elisabeth Schneider-Schneiter, personnalité politique suisse
 Jennifer Doudna, professeure de biochimie et de biologie moléculaire
 Jim McInally, footballeur écossais
 Christian Weber, joueur professionnel suisse de hockey sur glace
 Teresa Worek, joueuse de volley-ball polonaise
 Jonathan Lethem, écrivain américain de science-fiction
 Polo, chanteur français
 Jean-Michel Papini, footballeur professionnel français
 Décès
 Paul Renaudin (né le ), écrivain catholique français
 George Kalafatis (né en 1890), fondateur du Panathinaïkos
 Wilhelm Fraenger (né le ), historien d'art allemand
 Shirō Ozaki (né le ), écrivain japonais
 Autres événements
 Sortie américaine du film La mort frappe trois fois
 Sortie américaine du film La Maîtresse
 Sortie française du film L'Idole d'Acapulco
 Sortie française du film Les Parapluies de Cherbourg
 Le château du Monteil est l’objet d’une inscription au titre des monuments historiques
 La chapelle de Botlézan est l'objet d'une inscription au titre des monuments historiques
 L'Église Sainte-Geneviève de Guénézan à Bégard est l’objet d’une inscription au titre des monuments historiques
 Voir aussi
 19 février et février 1964


text:
 Avviso legale importante
 |
 12006E/PRO/23
 Trattato che istituisce la Comunità Europea (Versione consolidata) - D. Protocolli allegati al trattato che istituisce la Comunità europea - Protocollo (n. 23) sul Portogallo (1992)
 Gazzetta ufficiale n. C 321 E del 29/12/2006 pag. 0297 - 0297
 Protocollo (n. 23)sul Portogallo (1992)LE ALTE PARTI CONTRAENTI,DESIDERANDO risolvere taluni problemi particolari che interessano il Portogallo,HANNO CONVENUTO le disposizioni seguenti, che sono allegate al trattato che istituisce la Comunità europea:1. Il Portogallo è autorizzato a mantenere in vigore la possibilità conferita alle regioni autonome delle Azzorre e di Madera di beneficiare di crediti esenti da interessi concessi dal Banco de Portugal conformemente a quanto stabilito dalla vigente normativa portoghese.2. Il Portogallo si impegna a continuare ad adoperarsi al massimo per por fine al più presto a tale facilitazione creditizia.--------------------------------------------------


text:
Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus – Riigi Teataja
 Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus
 Juhan Liivi nim Alatskivi Kooli põhimäärus - sisukord
 § 2 Kooli õiguslik seisund ja asjaajamise alused
 § 3 Kooli tegevuse eesmärk, ülesanded
 § 5 Õppetöö ajaline korraldus
 § 6 Õpilaste arv klassis
 § 7 Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
 § 8 Õpilase arengu tagamine ja toetamine
 § 9 Õpilasele vajaliku toe väljaselgitamine ja rakendamine
 § 10 Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamine
 § 11 Raamatukogu
 § 12 Õpilaste õigused ja kohustused
 § 13 Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
 4 KOOLI JUHTIMINE JA PERSONAL
 § 15 Kooli juhtimine
 5 KOOLI MAJANDAMINE, VÄLISSIDEMED, SISEHINDAMINE JA JÄRELEVALVE
 § 22 Rahvusvahelised sidemed
 § 23 Sisehindamine
 6 KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMSE ÜLEANDMINE, TEGEVUSE LÕPETAMINE
 § 26 Kooli pidamise üleandmine
 § 27 Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
 RT IV, 11.04.2018, 9
 Vastu võetud 28.03.2018 nr 14
 Määrus kehtestatakse kohaliku omavalitsuse korralduse seaduse § 22 lõike 1 punkti 34 ja põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 1 lõike 2 ja § 66 alusel.
 (1) Kooli ametlik nimetus on Juhan Liivi nim Alatskivi Kool. Juhan Liivi nim Alatskivi Kool (edaspidi Kool) on Peipsiääre Vallavalitsuse (edaspidi Vallavalitsus) hallatav munitsipaalkool. Kool juhindub oma tegevuses Eesti Vabariigis kehtivatest seadustest ja õigusaktidest, Peipsiääre Vallavolikogu (edaspidi Vallavolikogu) ja Vallavalitsuse õigusaktidest ning käesolevast põhimäärusest.
 (2) Kooli põhimääruse kinnitamine ja selle muutmine toimub Vallavolikogu kehtestatud korra alusel.
 (3) Kooli asukoht ja aadress: Kooli tn 1, Alatskivi alevik, Peipsiääre vald, 60201 Tartumaa.
 (4) Koolil on oma pitsat ning sümboolika (lipp ja logo).
 (5) Kooli asjaajamis- ja õppekeel on eesti keel.
 (6) Juhan Liivi nim Alatskivi Kool on põhikool.
 (7) Kooli õppevormiks on statsionaarne õpe I, II ja III kooliastmes.
 § 2. Kooli õiguslik seisund ja asjaajamise alused
 (1) Kooli tegevuse aluseks on Haridus- ja Teadusministeeriumi poolt välja antud koolitusluba.
 (2) Kool on registreeritud riigi ja kohaliku omavalitsuse asutuste registris ning andmed kooli kohta kantakse Eesti Hariduse Infosüsteemi (EHIS) vastavalt Eesti Vabariigi haridusseaduse §-le 366.
 (3) Koolil on arengukava, mille elluviimisega tagatakse Kooli järjepidev areng ja milles on määratud Kooli arenduse põhisuunad ja -valdkonnad ning tegevuskava. Arengukava ja arengukava tegevuskava muudetakse ja uuendatakse vastavalt arengukava uuendamise ja muutmise korrale ning kinnitatakse Vallavolikogu poolt.
 (4) Kooli asjaajamine on reguleeritud Kooli asjaajamiskorraga. Kooli dokumentatsioon säilitatakse Kooli arhiivis vastavalt arhiiviseadusele ja arhiivieeskirjadele ning Kooli asjaajamiskorrale.
 (5) Koolil on oma eelarve, mille kinnitab Vallavolikogu ning mis on valla eelarve üks osa.
 1) Kool kasutab Peipsiääre Vallavalitsuse arvelduskontosid.
 2) Kooli finantsmajanduslik dokumentatsioon säilitatakse Peipsiääre Vallavalitsuse arhiivis.
 (6) Koolil on õigus teha oma eesmärkide realiseerimiseks koostööd riigi- ja munitsipaalasutuste, ühiskondlike organisatsioonide, eraettevõtete ja üksikisikutega Eesti Vabariigis ning välismaal.
 § 3. Kooli tegevuse eesmärk, ülesanded
 (1) Kooli tegevuse eesmärgiks on luua õpilastele võimalus põhihariduse omandamiseks ning koolikohustuse täitmiseks.
 (2) Kool võib lisaks üldharidusele pakkuda vabahariduslikku koolitust, mis toimub õpperingide või teiste sobivate õppevormidena.
 (1) Õpingute alusdokument on Kooli õppekava, mis on koostatud riiklike õppekavade alusel ning arvestab Kooli eripära ja suundumusi. Õppekavas määratakse kindlaks õppe-eesmärgid ja - ülesanded, ajaline korraldus, kohustuslike õppeainete täpsustatud ainekavad, valikainete ainekavad ja valikutingimused, õpilaste hindamise kord.
 (2) Kool võib õpilast õpetades teha muudatusi või kohendusi õppeajas, õppesisus, õppeprotsessis ja õppekeskkonnas ning koostada õpilastele riiklikes õppekavades sätestatud korras individuaalse õppekava.
 § 5. Õppetöö ajaline korraldus
 (1) Õppeaasta algab 1. septembril ja lõpeb järgmise aasta 31. augustil. Õppeaasta koosneb trimestritest ja koolivaheaegadest. Õppeperioodis on vähemalt 175 õppepäeva, lõpuklassides 185 õppepäeva. Lõpueksami päeval ja vähemalt kahel päeval enne eksamit õppetunde ei toimu. Lõpueksami toimumise päev ja kaks sellele eelnenud päeva arvatakse õppepäevade hulka.
 (2) Õppeperioodi arvestusühikud on õppetund, õppepäev, õppenädal, trimester ja poolaasta.
 (3) Õppenädalas on viis õppepäeva.
 (4) Õppetöö põhivormiks on õppetund. Õppetunni arvestuslik pikkus on 45 minutit. Õppetund vaheldub vahetunniga. Õppetunni võib jagada mitmeks osaks ning kuni kaks õppetundi võib toimuda järjest, ilma vahetunnita. Vahetunni pikkus on vähemalt 10 minutit iga õppetunni kohta. Söögivahetund kestab vähemalt 20 minutit.
 (5) Õpilaste nädalane õpikoormus õppeaineti on määratud Kooli õppekavas ja vastab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduses kehtestatud nädalakoormuse piirnormidele.
 (6) Koolipäeva vältel korraldatavate tegevuste toimumisjärjestus ja nende ajaline pikkus on kehtestatud päevakavas. Kooli päevakava kajastab õppetegevuse (tunniplaan) ning Kooli õppekava ja õpilase arengut toetava õppekavavälise tegevuse (õpiabisüsteemid, pikapäevarühm, huvi- ja aineringid) järjestust ja ajalist kestust. Kooli päevakava kehtestab direktor.
 § 6. Õpilaste arv klassis
 (1) Klassi täituvuse ülemine piirnorm on 24 õpilast.
 (2) Kooli pidaja võib erandjuhul direktori ettepanekul ja hoolekogu nõusolekul suurendada õpilaste arvu üle käesoleva paragrahvi lõikes 1 sätestatud piirnormi üheks õppeaastaks konkreetses klassis juhul, kui kõik tervisekaitse- ja ohutusnõuded on täidetud.
 (3) Rühmatunde rakendatakse õppevormina lähtuvalt kooli tegelikust vajadusest ja kooli rahalistest võimalustest.
 § 7. Õpilase kooli vastuvõtmine ja koolist väljaarvamine
 (1) Kool on kohustatud võtma õpilaseks vastu kõik selleks soovi avaldavad koolikohustuslikud isikud, kellele Kool on elukohajärgne kool.
 (2) Õpilase kooli vastuvõtmise ja koolist väljaarvamise üldised tingimused ja korra kehtestab haridus- ja teadusminister.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud valdkonna eest vastutava ministri määrusega volitatud ulatuses kehtestab direktor Kooli vastuvõtu tingimused ja korra.
 (4) Kool väljastab ja pikendab õpilasele antud õpilaspileti vastavalt haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud korrale ja Kooli kodukorrale.
 § 8. Õpilase arengu tagamine ja toetamine
 (1) Koolis toimuvad õpilastega arenguvestlused, mis viiakse läbi vastavalt Kooli arenguvestluste korraldamise tingimustele ja korrale.
 (2) Koolis tegutseb pikapäevarühm.
 1) Õpilane võetakse pikapäevarühma vastu ja arvatakse sealt välja direktori otsusega ja vanema taotluse alusel.
 2) Pikapäevarühmal on oma töökorraldus ja päevakava.
 (3) Kool tagab õpilaste meditsiinilise teenindamise koostöös Alatskivi perearstiga sotsiaalministri määrusega kehtestatud korras.
 (4) Kool korraldab õpilaste tervisekaitsenõuetele kohase toitlustamise (koolilõuna).
 (5) Kool võimaldab põhiharidust omandaval õpilasel tasuta kasutada vähemalt Kooli õppekava läbimiseks vajalikke õpikuid, tööraamatuid, töövihikuid ja töölehti.
 (6) Õpilaste hindamise, järgmisse klassi üleviimise, täiendavale õppetööle ning klassikursust kordama jätmise tingimused ja kord sätestatakse Kooli õppekavas.
 (7) Kooli lõpetamine toimub vastavalt haridus- ja teadusministri määrusega kinnitatud põhikooli ja gümnaasiumi lõpueksamite korraldamise ning põhikooli ja gümnaasiumi lõpetamise tingimustele ja korrale.
 § 9. Õpilasele vajaliku toe väljaselgitamine ja rakendamine
 (3) Haridusliku erivajadusega õpilase õppe koordineerija määrab direktor.
 (4) Kui õpilasel ilmneb vajadus saada tuge, teavitatakse sellest vanemat ning kool korraldab õpilase pedagoogilise-psühholoogilise hindamise.
 (5) Kui Kooli tagatud üldine tugi ei anna õpilase arenguks soovitud tulemusi, siis võib rakendada koolivälise nõustamismeeskonna soovitusel tõhustatud tuge või erituge. Sellisel juhul on õpilane käsitletav haridusliku erivajadusega õpilasena.
 (6) Kool lähtub õppe korraldamisel kaasava hariduse põhimõtetest.
 (7) Õpilase õppekavas sõnastatud eesmärkide täitmiseks ja talle vajaliku toe pakkumiseks võib direktor lisaks tavaklassidele moodustada ka õpiabi- või tasemerühmi või eriklasse.
 § 10. Koolis toimuva õppekavavälise tegevuse korraldamine
 (1) Kool loob tingimused ja korraldab Kooli õpilaste jaoks õppekava läbimist toetavaid, õpilasi arendavaid tegevusi ja huviringide tööd.
 (2) Huviringide tegevus fikseeritakse ringipäevikus. Huviringi päevikut täidab ringijuht.
 (3) Kooli huviringide tegevuseks, Kooli õpilasüritusteks on Kooli ruumide, territooriumi, rajatiste ja tehniliste vahendite kasutamine tasuta.
 (4) Huvitegevust Koolis rahastatakse Peipsiääre valla eelarve vahenditest.
 § 11. Raamatukogu
 (1) Raamatukogu teenuseid osutab koolimajas asuv Alatskivi Raamatukogu, arvestades haridus- ja teadusministri poolt kehtestatud kooliraamatukogude töökorraldust.
 (2) Raamatukogus on olemas põhi- ja õppekirjanduse kogu.
 (3) Raamatukogu põhiülesanne on toetada trükiste, audiovisuaalsete ja muude infokandjate säilitamise ja kättesaadavaks tegemise kaudu Kooli õppekava järgset õpet, arendada õpilaste iseseisva õpitöö ja teabe hankimise oskust ning lugemishuvi.
 § 12. Õpilaste õigused ja kohustused
 1) kvaliteetsele võimetekohasele üldharidusele;
 2) vaimsele ja füüsilisele turvalisusele ning tervise kaitsele;
 3) saada täiendavat pedagoogilist juhendamist vastavalt konsultatsioonide graafikule;
 4) saada õpiabi vastavalt oma hariduslikule erivajadusele ja kasutada muid Koolis töötavaid tugisüsteeme;
 5) valida oma huvidele ja võimetele vastavaid õppeaineid Kooli õppekavas määratud valikainete piires;
 6) õppida individuaalse õppekava järgi lähtuvalt Kooli õppekava nõuetest;
 7) saada teavet trimestri või poolaasta jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest trimestri või poolaasta alguses;
 8) saada teavet temale kohalduva päevakava kohta;
 9) olla valitud õpilasesindusse;
 10) kasutada huvitegevuses tasuta Kooli rajatisi, ruume, raamatukogu, õppe-, spordi-, tehnilisi jm vahendeid vastavalt kehtestatud korrale;
 11) saada teavet ainelise abi ja soodustuste võimaldamise kohta Vabariigi Valitsuse ning Vallavolikogu poolt kehtestatud ulatuses ja korras;
 12) saada Koolist teavet koolikorralduse, karjääri planeerimise ja õpilaste õiguste ning õppetöö sisu ja õppimisvõimaluste kohta;
 13) pöörduda oma õiguste kaitseks Kooli direktori, hoolekogu, õpilasesinduse, Vallavalitsuse, Haridus- ja Teadusministeeriumi või lastekaitseorganisatsiooni poole.
 1) osaleda õppetöös talle kehtiva päevakava alusel ning täita õpiülesandeid;
 2) omandada teadmisi ja oskusi vastavalt oma võimetele;
 3) täita Kooli kodukorra eeskirju;
 4) kasutada Kooli vara säästlikult;
 5) kasutada talle määratud tugi- ja mõjutusmeetmeid;
 6) käituda kaasinimestega lugupidavalt ja pidada kinni väärika käitumise tavadest;
 7) täita teisi õpilastele õigusaktidega määratud kohustusi.
 § 13. Esimese õpilasesinduse valimise ning õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord
 (1) Esimese õpilasesinduse valimise kord:
 1) direktor kuulutab käskkirjaga välja esimese õpilasesinduse valimised;
 2) igast 6.-9. klassist valitakse Kooli õpilasesindusse üks kuni kolm õpilast;
 3) käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud klasside klassijuhatajad korraldavad vastavates klassides demokraatlikest põhimõtetest lähtuvad valimised ning esitavad klasside esindajate nimed Kooli direktorile või direktori poolt volitatud isikule kahe nädala jooksul pärast valimiste väljakuulutamist;
 4) pärast klassijuhatajate poolt õpilaste esindajate nimede esitamist avalikustab direktor ühe nädala jooksul esitatud kandidaatide nimed Kooli infotahvlil ja kooli veebilehel;
 5) pärast avalikustamist kinnitab direktor ühe nädala jooksul esimese õpilasesinduse koosseisu;
 6) edaspidine õpilasesinduse moodustamise kord, õpilasesinduse õigused, kohustused ja vastutus ning töökord sätestatakse õpilasesinduse põhimääruses.
 (2) Õpilaskonna poolt õpilasesinduse põhimääruse heakskiitmise kord:
 1) õpilasesinduse põhimääruse töötavad välja esimese õpilasesinduse liikmed koostöös direktori või direktori poolt volitatud isikuga;
 2) põhimääruse projekt avalikustatakse ühe kuu jooksul kooli kantseleis ja veebilehel ning arutatakse läbi kõikides Kooli klassides. Arutelude käigus on võimalik õpilasesindusele kirjalikult esitada õpilasesinduse põhimääruse projekti muutmise ettepanekuid;
 3) pärast avalikustamist arutab õpilasesindus laekunud ettepanekud läbi ning viib projekti sisse vajalikud muudatused;
 4) pärast muudatuste sisseviimist kiidetakse õpilasesinduse põhimäärus heaks õpilaskonna lihthäälte enamusega. Hääletamine viiakse läbi kõikides Kooli klassides klassijuhatajate poolt ning tulemused edastatakse õpilasesindusele. Pärast hääletustulemuste selgumist ja projekti heakskiitmist õpilaskonna poolt esitab õpilasesindus õpilasesinduse põhimääruse projekti kinnitamiseks direktorile.
 1) olla valitud Kooli hoolekogu koosseisu vastavalt Vallavolikogu poolt kehtestatud korrale;
 3) olla teavitatud õpilasele kohanduvast osast Kooli päevakavas ning trimestri või poolaasta jooksul läbitavatest peamistest teemadest, vajalikest õppevahenditest, hindamise korraldusest ja planeeritavatest üritustest;
 4) saada teavet lapse õppetunnist puudumise kohta vastavalt Kooli kodukorras kehtestatud korrale;
 5) saada nõustamist õpilase kasvatamise ja õpetamise küsimustes;
 6) pöörduda hoolekogu poole õpetamist ja/või kasvatamist puudutavate vaidlusküsimuste korral;
 7) taotleda õpilasele rakendatavaid tugimeetmeid vastavalt seaduses sätestatud korrale;
 8) saada Kooli veebilehelt teavet põhimääruse, õppekava ja kodukorra kohta.
 1) tagada lapse koolikohustuse täitmine, teavitada Kooli lapse puudumisest vastavalt Kooli kodukorras sätestatud korrale;
 2) luua õpilasele kodus õppimist soodustavad tingimused;
 4) olla kursis koolielu reguleerivate õigusaktidega, Kooli kodukorraga ning toimida vastavalt nendele;
 6) kasutada Kooli või Vallavalitsuse poolt pakutud tugimeetmeid;
 8) osaleda Kooli lastevanemate üldkoosolekutel ja klassikoosolekutel.
 4. peatükk KOOLI JUHTIMINE JA PERSONAL
 § 15. Kooli juhtimine
 (2) Direktor on kooli seaduslik esindaja.
 (3) Direktori vaba ametikoha täitmiseks korraldab Vallavalitsus avaliku konkursi. Töölepingu direktoriga sõlmib, peatab, muudab ja ütleb üles vallavanem.
 (4) Direktor täidab põhikooli- ja gümnaasiumiseadusega, teiste seadustega ja nende alusel antud õigus- ja haldusaktidega, Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigus- ja haldusaktidega ning ametijuhendiga talle määratud ülesandeid:
 2) korraldab Kooli finantsmajanduslikku tegevust;
 3) korraldab Kooli arengukava koostamist;
 5) kannab vastutust Kooli üldseisundi ja arengu ning rahaliste vahendite õiguspärase ja otstarbeka kasutamise ning eelarve täitmise eest;
 8) koolitöötajate koosseisu kinnitamine kooli pidaja kehtestatud korras;
 10) annab pädevuse piires Kooli töö korraldamiseks käskkirju ja kontrollib nende täitmist;
 11) vastutab asjaajamise õigsuse ja dokumentide säilitamise eest;
 13) on hoolekogu ees aruandekohustuslik;
 14) direktori äraolekul asendab teda üldjuhul õppealajuhataja, direktori pikemaajalise koolist eemalviibimise korral vallavanema poolt määratud isik.
 (1) Kooli hoolekogu on kooli juures alaliselt tegutsev organ, mille moodustab Vallavalitsus ja mille töökorra kehtestab kooli pidaja.
 (2) Hoolekogu põhiülesanneteks on kooli õpilaste, pedagoogide, kooli pidaja, õpilaste vanemate, vilistlaste ja kooli toetavate organisatsioonide ühistegevus õppe ja kasvatuse suunamisel, planeerimisel ja jälgimisel ning õppeks ja kasvatuseks paremate tingimuste loomine.
 (3) Hoolekogu on vähemalt 7-liikmeline.
 (4) Hoolekogu täidab põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 73 lõikes 11 sätestatud ülesandeid.
 (2) Õpilasesindus lähtub oma tegevuses õpilaste huvidest, vajadustest, õigustest ja kohustustest.
 (3) Õpilasesinduse põhimääruse kiidab heaks ja kinnitab direktor.
 (1) Koolitöötajad (edaspidi personal) on pedagoogid ja muud töötajad. Pedagoogid on direktor, õppealajuhataja, õpetajad, tugispetsialistid, abiõpetajad, teised õppe- ja kasvatuse alal töötavad isikud.
 (2) Personali õigused:
 2) kuuluda erinevatesse Kooli tööga seonduvatesse töörühmadesse;
 3) osaleda Kooli arendustegevuses;
 4) osaleda tööalasel täiendkoolitusel vastavalt koolitusplaanile.
 (3) Personali kohustused:
 1) pedagoogide kohustuseks on toetada iga õpilase arengut ning aidata õpilasel kujundada huvi- ja võimetekohast õpiteed. Õppe ja kasvatuse aluseks on Kooli õppekava, õpilaste ning pedagoogide vastastikune lugupidamine ja teineteisemõistmine ning koostöö koduga. Pedagoogide ametialane kohustus on arendada oma kutseoskusi ja olla kursis haridusuuendustega;
 2) personali ülesanded ja kohustused, õigused ja vastutus määratakse kindlaks käesoleva põhimääruse, Kooli töösisekorra eeskirjade, ametijuhendite ja töölepingute, Kooli arengukava, õppekava, üldtööplaani ning koolisiseste eeskirjadega, mis on kooskõlas Töölepingu seaduse ja personali töösuhteid reguleerivate muude õigusaktidega;
 3) majanduspersonali ülesanne on tagada kooli häireteta töö, majandamine ja vara korrasolek.
 5. peatükk KOOLI MAJANDAMINE, VÄLISSIDEMED, SISEHINDAMINE JA JÄRELEVALVE
 (1) Kooli kasutuses oleva vara moodustavad Vallavalitsuse poolt Koolile sihtotstarbeliseks valdamiseks, kasutamiseks ja käsutamiseks antud maa, hooned, rajatised, seadmed, inventar ja muu vara.
 (2) Kooli vara on Peipsiääre valla omand.
 (3) Kooli vara valdamine, kasutamine ja käsutamine ning varaliste kohustuste võtmine toimub vastavalt Vallavolikogu ja Vallavalitsuse õigusaktides kehtestatud korrale ja tingimustele.
 (2) Kooli eelarve kava kiidavad heaks hoolekogu ja Vallavalitsus ning eelarve kinnitab Vallavolikogu.
 (3) Kooli eelarve tulu moodustavad eraldised riigieelarvest, Peipsiääre valla eelarvest ja teiste omavalitsuste eelarvetest, laekumised sihtasutustelt, äriühingutelt, organisatsioonidelt ja füüsilistelt isikutelt ning õppekavavälistest tegevustest saadud tulu, annetused.
 (4) Kool võib oma põhitegevuse kõrval ning seda kahjustamata tegeleda võistluste, laagrite, kursuste, kontsertide ja näituste korraldamisega ning võtta selle eest tasu.
 (5) Koolil on õigus osutada tema kasutuses ja valduses oleva varaga tasulisi teenuseid, tegeleda vara ja ruumide rentimisega, lähtudes Peipsiääre vallavara valdamise, kasutamise ja käsutamise korrast.
 1) iga konkreetse tehingu korral sõlmib direktor lepingu tegevuse, tasu ja varalise vastutuse kohta;
 2) tasu määrad kehtestab Vallavalitsus Kooli direktori ettepanekul.
 § 22. Rahvusvahelised sidemed
 (1) Koolil on õigus iseseisvalt luua ja arendada sidemeid välispartneritega.
 (2) Kool valib koostöö vormid partnerkoolidega ja vastutab ettevalmistustööde eest välissuhtlemisel.
 (3) Koolil on õigus vastastikusel kokkuleppel vastu võtta välisriikide õpetajaid ja õpilasi.
 § 23. Sisehindamine
 (1) Koolis tehakse sisehindamist. Sisehindamine on pidev protsess, mille eesmärk on tagada õpilase arengut toetavad tingimused ja Kooli järjepidev areng. Selgitatakse välja Kooli tugevused ning parendusvaldkonnad, millest lähtuvalt koostatakse Kooli arengu- ja tegevuskava.
 (3) Kooli sisehindamist tehakse vähemalt üks kord kooli arengukava perioodi jooksul.
 (2) Kooli vara ja rahaliste vahendite kasutamist kontrollib Vallavalitsus.
 (3) Teenistuslikku järelevalvet Kooli ja direktori tegevuse seaduslikkuse üle teostab kooli pidaja.
 6. peatükk KOOLI ÜMBERKORRALDAMINE, PIDAMSE ÜLEANDMINE, TEGEVUSE LÕPETAMINE
 (2) Kooli ümberkorraldamine ja lõpetamine toimub vastavalt Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 80 sätestatud tingimustele ja korrale.
 § 26. Kooli pidamise üleandmine
 (1) Vallal on õigus anda Kooli pidamine üle riigile või teisele vallale/linnale.
 (2) Kooli pidamine antakse üle vana ja uue pidaja kokkuleppel, arvestades Põhikooli- ja gümnaasiumiseaduse § 81 sätestatud tingimusi ja tähtaegu.
 § 27. Kooli põhimääruse kinnitamine ja muutmine
 (2) Kehtestatud põhimääruse muutmise eelnõu valmistab ette direktor.
 (3) Põhimääruse ja selle muudatused esitab Kooli direktor enne kehtestamist arvamuse avaldamiseks Kooli hoolekogule, õpilasesindusele, õppenõukogule.
 (4) Põhimääruse või selle muutmise eelnõu peab enne Vallavolikogule esitamist heaks kiitma Vallavalitsus.


text:
Hans von Aachen (1552/56 Kolín nad Rýnem – 4. březen 1615 Praha) byl jedním z nejvýznamnějších malířů pozdního manýrismu na dvoře císaře Rudolfa II. v Praze. Vynikl jako portrétista, ale maloval i obrazy s biblickými, mytologickými a alegorickými náměty.
 Životopis
 Hans von Aachen („Hans z Cách“) se svým jménem hlásil k místu, odkud pocházela jeho rodina. Narodil a vyškolil se však v Kolíně nad Rýnem. Vzhledem k malířskému talentu byl poslán k malíři původem z Antverp, který pracoval v Kolíně. Známe pouze jeho křestní jméno Georg či Jörg („Georgie oft Jerrighs“) a víme, že byl výborným portrétistou. Proto byl Hans von Aachen vyškolen především v duchu portrétní malby. Po složení cechovní zkoušky vstoupil do kolínského malířského cechu.
 Přestože se již v Kolíně nad Rýnem mohl prostřednictvím Adriana Weerdta, Nizozemce vyškoleného v Itálii, zprostředkovaně seznámit s dobovými proudy v italském malířství, Aachen se ve věku 22 let vydal do Itálie. V Benátkách se seznámil s komunitou německých a vlámských umělců, především pak s Gasparem Remem (1542–1615/17), nizozemským malířem a obchodníkem s uměním. Protože úspěch v portrétní malbě předpokládal dokonalé zvládnutí techniky kresby, Aachen se brzy vydal z Benátek do Říma, kde technika kresby dosáhla mistrovského využití již v období renesance. V Římě se ubytoval v domě malíře a obchodního prostředníka Anthonise Santvoorta, kde se setkal s dalšími severskými umělci. Zde se mu stal vzorem nizozemský malíř Hans Speckaert (asi 1530–1577). V Santvoortově domě tak vznikla neformální „akademie kresby“, v níž se formoval vlastní Aachenův kresebný a figurální styl. Brzy se zde stal uznávaným malířem, který již od počátku osmdesátých let 16. století dostával zakázky od významných objednavatelů. V letech 1585 a 1586 byly mezi nimi i zakázky od toskánského velkovévody Francesca I. Medicejského. V Itálii namaloval portrét Gaspara Rema, sochaře Giambologni i portréty známých malířů Josepha Heintze st. a Bartholomea Sprangera s nimiž se opět setkal na císařském dvoře v Praze. Protože objednávky přicházely i od nizozemských a německých obchodníků usazených v Benátkách, začal již v Itálii využívat práce svých žáků a pomocníků. K nejvýznamnějším z nich patřili Pieter Isaacsz (1569–1625) a Joseph Heintz starší (1564–1609).
 Koncem roku 1586 však Aachen odjel z Benátek do Kolína nad Rýnem vyřídit rodinné záležitosti. Na pozvání hraběte Otty Jindřicha ze Schwarzebergu však již na jaře 1587 pokračoval přes Frankfurt nad Mohanem do Mnichova. Zde byl brzy zahrnut množstvím objednávek nejen z vévodského dvora, ale i od Fuggerů a jezuitů. Předpokládá se, že jako člen doprovodu vévody Viléma V. Bavorského se v roce 1588 dostal k císařskému dvoru do Prahy, kde díky obrazu Podobizna sochaře Giambologni, který do Rudolfových sbírek získal zlatník a antikvář Jacob König (též Kynig), byl již v té době císařem obdivovaným malířem. Nepřekvapí proto, že od konce roku 1588 Aachen začal posílat obrazy do císařových sbírek a od 1. ledna 1592 se stal císařovým dvorním malířem. Jeho pokračující pobyt v Mnichově a částečně i v Augšpurku však prodlužovaly objednávky určené nejen pro vévodu, ale i pro Fuggery. Přesto již v té době mu Rudolf II. platil 200 guldenů ročně a dokonce mu vydal i povolení, že nemusí trvale sídlit u císařského dvora. Finanční odměny mu byly proto vypláceny v Augšpurku a u této praxe zůstalo až do konce malířova života.
 Hans von Aachen do Prahy přesídlil až poté, co se v Mnichově 1. července 1595 oženil s Reginou, dcerou hudebního skladatele Orlanda di Lasso. Již předtím byl v roce 1594 císařem nobilitován s právem pečetit červeným voskem. Jak tento titul, tak i dřívější přátelství s řadou malířů mu usnadňovalo nakupovat umělecká díla do císařových sbírek po celé Evropě. Díky dobrým stykům se saským dvorem, jmenovitě s kurfiřtem Kristiánem II. Saským, přispěl nejen k získání Dürerova obrazu Klanění tří králů (dnes galerie Uffizi, Florencie), ale angažoval se i při jednání o zakoupení dalšího Dürerova obrazu známého jako Růžencová slavnost (dnes Národní galerie, Praha). Kromě zmíněného saského kurfiřta, Aachen v té době pracoval pro vévodu Jindřicha Julia Brunšvicko-Lüneburského, ale také pro Karla I. z Lichtenštejna, pro Lobkowicze či pro dvorního radu Johannese Barvitia nebo pro Petra Voka z Rožmberka. Stal se císařovým mimořádným oblíbencem a důvěrníkem, takže v letech 1603-1605 dokonce cestoval po evropských dvorech s pověřením vybrat pro císaře vhodnou nevěstu. Po opětném návratu do Čech se v Praze usídlil v domě Podybníkovském v Jiřské ulici, který mezi léty 1575–1593 vybudoval Kašpar Chotek, aby ho jako hotový prodal Rožmberkům. Ti ho rovněž brzy prodali, a tak se po roce 1606 dostal do vlastnictví Hanse von Aachena. Již rok předtím mu císař potvrdil šlechtický titul z roku 1594, polepšil mu znak a zvýšil mu plat na 300 guldenů ročně, což dále vylepšil částkou 100 guldenů „na činži“. Ještě roku 1612, kdy 20. ledna císař zemřel, Aachen zůstal mezi devatenácti umělci na výplatní listině dvora a pokračoval v práci i po nástupu císaře Matyáše. Umělcova rodina pak v uvedeném domě žila až do Aachenovy smrti v roce 1615.
 Uvádí se, že Aachen byl pohřben v katedrále sv. Víta. Tento názor zřejmě vychází ze skutečnosti, že v roce 1615 Aachenova manželka Regina dala na pohřební desku v tehdy prozatímním průčelí chrámu vytesat latinský nápis připomínající Aachena jako císařského malíře. V nové arcibiskupské kapli se tento znakový náhrobník z červeného mramoru dochoval, nápisy označují matku Hanse von Aachena, zemřelou roku 1603 v 86 letech a jeho v témže roce zemřelé dcery- dvojčata Johannu a Reginu. V matrice zemřelých kostela sv. Víta není Hans von Aachen zapsán, pravděpodobně byl jako většina rudolfínských a barokních umělců pochován na hřbitově při kostele sv. Jana v Oboře pod Jánským vrškem, zrušeném za Josefa II..
 Rodina
 Hans von Aachen se oženil s Reginou, dcerou hudebního skladatele Orlanda di Lasso, kterou vypodobnil nejméně dvakrát na svých obrazech, poprvé na dvojportrétu se zrcadlem a podruhé jako loutnistku. Měli spolu sedm dětí. Nejstarší byl syn Johannes (Hans), následovala dcera Marie Maxmiliána. V roce 1603 zemřela patrně v kojeneckém věku již zmíněná dvojčata Johanna a Regina. V roce 1610 se manželům narodil syn Julius a později dcera Kateřina. Až po Aachenově smrti se v září 1615 narodil poslední syn Johannes Franciscus, který byl pokřtěn již v Mnichově, kam se Regina von Aachen krátce po manželově smrti přestěhovala. Regina dala v mnichovském kostele sv. Salvátora zřídit manželovi druhý náhrobek, pod nímž byla později pohřbena i ona. V roce 1619 se v Mnichově podruhé provdala za svého známého, medailéra Alessandra Abondia, kterého poznala již v Praze.Na náhrobku je Regina pochopitelně uvedena s příjmením Abondio.
 Umělecká tvorba
 Již v Kolíně nad Rýnem Aachenův malířský styl vykazoval vliv antverpského malířství, které zprostředkoval jeho učitel znalý umění školy Franse Florise. Pro jeho tvorbu se stal typickým portrétní obraz. Své autoportréty maloval po celý život a vkládal je i do mytologických a žánrových scén. Později byl v Římě ovlivněn kresbami Hanse Speckaerta, prostřednictvím kterých do Aachenovy tvorby pronikl italský vliv. Během pobytu v Mnichově a Augšpurku se však přizpůsobil konzervativnějšímu prostředí a jeho obrazy získaly na eleganci a barevné vytříbenosti. V obrazech určených pro císaře se však objevilo opětné uvolnění malířského vyjádření spojené s jejich rafinovanou dějovou kompozicí. Po roce 1600 původně gracilní mytologické a žánrové výjevy vykazovaly inspiraci sochařskými díly. V pozdním obraze Zvěstování Panně Marii se objevuje předzvěst nově nastupujícího uměleckého směru – českého baroka. Pokračování tohoto uměleckého projevu však zabrzdily portrétní objednávky, kterými ho po Rudolfově smrti zahrnoval císař Matyáš.
 Obrazy
 Obraz Dva smějící se mladíci (dvojautoportrét) (Arcibiskupský zámek, Kroměříž) je pravděpodobně jak nejstarším Aachenovým dochovaným dílem, tak i prvním z jeho „smějících se autoportrétů". Během třináctiletého pobytu v Itálii Aachenovo dílo reprezentovaly především portréty, jak to dokládá i římský Autoportrét s donnou Venustou, namalovaný asi 1584, v němž Aachen dosáhl svého prvního uměleckého vrcholu. Přibližně ve stejné době vznikly i portréty uměleckých přátel z Florencie a Benátek, včetně portrétu sochaře Giambologni. Figurální malbu tohoto období charakterizují dva obrazy, a to Venuše a Adonis a Mladý pár s kostlivcem. Pro římský jezuitský kostel Il Gesù namaloval manýristicky pojaté Narození Krista, které bylo později opakovaně kopírováno pod názvem Klanění pastýřů.
 V Mnichově Aachenova portrétní malba pokračovala vynikajícím portrétem bavorského nejvyššího hofmistra, hraběte Otty Jindřicha ze Schwarzenbergu, pro kterého malíř namaloval ještě obraz Nalezení sv. Kříže sv. Helenou. Na dvou obrazech s námětem Nesení kříže je pak názorně vidět, jak se po odchodu z Benátek jeho malířský projev proměnil, neboť první z nich, dnes vystavený ve Slovenské národní galerii, ještě hýří benátskou barevností oproti pozdějšímu obrazu stejného námětu, dnes v Obrazárně premonstrátů na Strahově, který se již vyznačuje chladnou střízlivostí. Asi v době vzniku druhého obrazu Aachen v Mnichově namaloval tematicky navazující obraz Ukřižování Krista, dnes v české soukromé sbírce. Během umělcova mnichovského pobytu si vévoda Vilém V. Bavorský u Aachena objednal řadu podobizen své rodiny, přestože umělec portrétované osoby nijak neidealizoval a maloval je tak, jak je viděl. Celofigurální podobizny vévody Viléma V. Bavorského jsou proto dnes považovány za druhý vrchol umělcovy tvorby.
 Ve skupině antických mytologických námětů přešlo téma Paridova soudu z přípravných kreseb do podoby obrazu asi roku 1588. Kolem roku 1600 byl namalován obraz Únos Proserpiny na poloprůsvitný alabastr, proto se s proměnami osvětlení mění jeho přímořská atmosféra; s císařskou sbírkou se dostal do inventáře zámku Ambras. Následovaly obrazy Bacchus, Ceres a Amor, Bacchus, Venuše a Amor, Chlapec s hroznem vína nebo Pan a Selene určené také pro císařovu obrazárnuy. Pro císařovu „kunstkomoru“ byly také určeny obrazy z cyklu Alegorie na turecké války. Po patnácti letech se Aachen vrátil i k portrétní tvorbě, když namaloval známé poprsí císaře Rudolfa II. považované dnes za nejlepší dochovanou panovníkovu podobiznu (asi 1606/08, dnes Uměleckohistorické muzeum, Vídeň). V někdejší jídelně prelatury Břevnovského kláštera byl objeven Aachenův obraz Bolestný Kristus, kterým podle technologického průzkumu malíř překryl jiný nedokončený portrét Rudolfa II. Podobiznu svého syna Aachen namaloval na obraze Bacchus a Ceres, zatímco jeho nejpůvabnější obraz, Portrét dívky, dnes v Obrazárně Pražského hradu, je portrétem jeho dcery Marie Maxmiliány z roku 1612. Závěrečnou fázi umělcovy tvorby tvořily převážně portréty císaře Matyáše Habsburského a členů jeho rodiny.
 Kresby
 Již první Aachenovy kresby poukazují na základní význam kresby pro jeho tvorbu. Byl skutečně obratným kreslířem, jak to dokládají dochované kresby z období od počátku 70. let 16. století až do jeho smrti. Vznikaly nejen jako předstupeň různých obrazů, ale i jako skici pro grafické listy. Aachenovi žáci a následovníci je navíc často kopírovali a poměřovali se tak s nimi. Jednou z jeho nejranějších kreseb je černou křídou nakreslený a šedě lavírovaný portrét malíře Gaspara Rema. V Římě studoval Speckaertovy kresby a dosažený pokrok dokládá skica Útěk do Egypta z poloviny 80. let 16. století. V Mnichově pak prováděl přípravné studie i k portrétům a začal skicovat podle živých modelů. Vznikly zde i dvě známější kresby, Archanděl Michael a Kladení Krista do hrobu. Příchodem do Prahy se pod vlivem tvorby Bartholomea Sprangera jeho kresba stala ladnější, těla byla více esovitě prohnutá a kompozice kresby připomíná divadelní scénu. Tento vliv dobře dokládá Aachenova kresba Pallas Athéna uvádí Malířství k Apollónovi a Múzám (Moravská galerie, Brno). Kresba rovněž posloužila rytci Aegidiu Sadelerovi jako předloha pro stejnojmenný grafický list. Pozdní Aachenovy kresby, jako Podobizna neznámého šlechtice (Hermann Christoph Rusworm?) (Szépmüvészeti Muzeum, Budapešť) nebo Ženská polofigura, zvaná Luna (Staatliche Kunstsammlungen, Kupferstich-Kabinett, Drážďany), již předjímají vývoj malířského umění v 17. století.
 Grafika
 Aachenovy portrétní kresby a některé obrazy posloužily jako předlohy pro rytiny, které v Mnichově zhotovovala místní dílna rytecké rodiny Sadelerů. Otiskem rytin na dřevěných štočcích nebo ryteckých měděných deskách se obrazy a kresby stávaly dostupnějšími širší veřejnosti a popularita zobrazených osob tak stoupala. Příkladem růstu osobní popularity se staly rytiny bavorského hofmistra Otty Jindřicha ze Schwarzenbergu nebo císaře Rudolfa II., jehož rytinu zhotovil Diminic Custose v Řezně (1594) podle předlohy Josepha Heintze staršího. Asi roku 1603 oslavný portrét Rudolfa II. vyryl také Aegidius Sadeler podle Aachenovy nedochované předlohy. Alegorická doplnění různými atributy a postavami odkazovala na císařovy ctnosti. Rytina tak Rudolfa II. programově ztotožňovala s císařem Augustem a císařovu vládu připodobnila k době zlatého věku římského císařství. Jako celek tak oslavný grafický list sloužil jako prostředek osobní reprezentace.
 Aachen prováděl i dílčí korektury na několika mědirytinách, které reprodukovaly jeho obrazy. Dokládá to Paridův soud namalovaný roku 1588 pro kolínského obchodníka Bootse. O rok později Rafael Sadeler zhotovil mědirytinu tohoto obrazu, podle které v umělcově dílně vznikaly další jeho verze. Pro některé rytiny však Aachen zhotovoval přímo předkresby, což dokládá rytina Johanna Sadelera s názvem Panna Marie s Ježíškem, sv. Janem Křtitelem, sv. Janem Evangelistou a dvěma anděly. Nejvíce grafických listů vzniklo v době, kdy umělec pobýval v Mnichově a zabýval se speciální přípravou podkladů pro grafické listy. Vzniklé tisky, jako rytina Aegidia Sadelera nazvaná Minerva uvádí Malířství mezi sedm svobodných umění, často sloužily jiným malířům k převzetí hlavních postav do vlastních kreseb a obrazů, což dokládá, že Aachenova díla byla nejen reprodukována nejvlivnějšími mědirytci své doby, ale rovněž sloužila k přejímání obrazových detailů nebo i celkových kompozic.
 Umělecko-historický význam Aachenova díla
 Hans von Aachen přinesl z Itálie nové podněty, které přispěly ke stylové proměně malířství na císařském dvoře v Praze. Od devadesátých let 16. století se tak Praha stala centrem internacionálního manýrismu. Vztah mezi císařem a Aachenem přerostl v opravdové přátelství, kdy Rudolf II. dovedl ocenit šíři umělcových výrazových prostředků, které byly očividně větší než u ostatních dvorských umělců. Po své smrti byl Hans von Aachen téměř zapomenut a teprve 20. století svou zálibou v umění manýrismu znovu objevilo Aachenovy umělecké kvality.
 Výstavy Aachenových děl v České republice
 2010 Hans von Aachen – malíř na evropských dvorech. Správa Pražského hradu, Císařská konírna, Praha. Doba konání: 1. červenec - 3. říjen 2010. Kurátorka výstavy: Eliška Fučíková
 2014–2015 Rudolfínští mistři. Díla dvorních umělců Rudolfa II. z českých soukromých sbírek. Muzeum hlavního města Prahy, Praha. Doba konání: 12. listopad 2014 – 19. březen 2015. Kurátorka výstavy: Eliška Fučíková
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Janáček Josef: Rudolf II. a jeho doba. Vydalo Svoboda, Praha, 1987.
 Konečný Lubomír, Vácha Štěpán: Hans von Aachen in Context. Proceedings of the International Conference, Prague 22–25 September 2010. Vydalo Artefactum, Praha, 2012. .
 Parramón J. M. Velká kniha o portrétu. Vydalo nakladatelství Svojtka a Vašut, Praha, 1996. .
 Preiss Pavel: Panoráma manýrismu. Vydal Odeon, Praha, 1974.
 Teissig Karel: Techniky kresby.'' Vydalo Aventinum Praha, 1995, .
 Externí odkazy
 Hans von Aachen – článek na webu Artmuseum.cz
 http://www.spolek-praha-cachy.cz/hans-von-aachen-malir-rudolfinske-doby.html
 http://www.rozhlas.cz/leonardo/historie/_zprava/vecny-usmev-duvernika-cisare-rudolfa-ii--1461499
 Němečtí malíři
 Rudolfínští malíři
 Renesanční malíři
 České renesanční malířství
 Portrétisté
 Manýrismus
 Narození 1552
 Narození v Kolíně nad Rýnem
 Úmrtí 4. března
 Úmrtí 1615
 Úmrtí v Praze
 Muži


text:
 31.3.2012
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 98/5
 Sentenza tal-Qorti tal-Ġustizzja (Ir-Raba’ Awla) tas-16 ta’ Frar 2012 (talba għal deċiżjoni preliminari mill-Cour constitutionnelle (li kienet Cour d’arbitrage) — il-Belġju) — Marie-Noëlle Solvay et vs Région wallonne
 (Kawża C-182/10) (1)
 (Stima tal-effetti ta’ proġetti fuq l-ambjent - Kunċett ta’ “att leġiżlattiv” - Valur u portata tal-preċiżazzjonijiet ipprovduti mill-Gwida ta’ Applikazzjoni tal-Konvenzjoni ta’ Århus - Awtorizzazzjoni ta’ proġett fin-nuqqas ta’ stima xierqa tal-effetti tiegħu fuq l-ambjent - Aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali - Portata tad-dritt għal rikors - Direttiva “habitat” - Pjan jew proġett li jaffettwa ħażin l-integrità tas-sit - Raġuni imperattiva ta’ interess pubbliku li jieħu preċedenza)
 2012/C 98/06
 Lingwa tal-kawża: il-Franċiż
 Qorti tar-rinviju
 Cour constitutionnelle (li kienet Cour d’arbitrage)
 Partijiet fil-kawża prinċipali
 Rikorrenti: Marie-Noëlle Solvay, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Jean-Marie Solvay de la Hulpe, Alix Walsh, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l’Aéroport B.S.C.A. (Brussell south Charleroi Airport) ASBL — A.R.A.Ch, Grégoire Stassin, André Gilliard, Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Gouvernement flamand, Inter-Environnement Wallonie ASBL, Nicole Laloux, François Gevers, Annabelle Denoël-Gevers, Marc Traversin, Joseph Melard, Chantal Michiels, Thierry Regout, René Canfin, Georges Lahaye, Jeanine Postelmans, Christophe Dehousse, Christine Lahaye, Jean-Marc Lesoinne, Jacques Teheux, Anne-Marie Larock, Bernadette Mestdag, Jean-François Seraffin, Françoise Mahoux, Ferdinand Wallraf, Mariel Jeanne, Agnès Fortemps, Georges Seraffin, Jeannine Melen, Groupement Cerexhe-Heuseux/Beaufays ASBL, Action et Défense de l’Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Réserves naturelles RNOB ASBL, Stéphane Banneux, Zénon Darquenne, Philippe Daras, Bernard Croiselet, Paul Fastrez, Henriette Fastrez, Association des Riverains et Habitants des Communes Proches de l’Aéroport B.S.C.A. (Brussels south Charleroi Airport) ASBL — A.R.A.Ch, Bernard Page, Action et Défense de l’Environnement de la vallée de la Senne et de ses affluents ASBL, Intercommunale du Brabant Wallon SCRL, Le Poumon vert de la Hulpe ASBL, Les amis de la Forêt de Soignes ASBL, Jacques Solvay de la Hulpe, La Hulpe, Notre village ASBL, André Philips, Charleroi South Air Pur ASBL, Pierre Grymonprez, Sartau SA, Philippe Grisard de la Rochette, Antoine Boxus, Pierre Deneye, Jean-Pierre Olivier, Paul Thiry, Willy Roua, Guido Durlet, Agrebois SA, Yves de la Court
 Konvenut: Région wallonne
 fil-preżenza ta’: Infrabel SA, Codic Belgique SA, Federal Express European Services Inc. (FEDEX), Société wallonne des aéroports (SOWEAR), Société régionale wallonne du transport (SRWT), Société Intercommunale du Brabant wallon (IBW)
 Suġġett
 Talba għal deċiżjoni preliminari — Cour constitutionnelle (li kienet Cour d’arbitrage) — Interpretazzjoni tal-Artikoli 2(2), 3(9), 6(9) u 9(2), (3), u (4) tal-Konvenzjoni ta’ Århus dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali, konkluża fil-25 ta’ Ġunju 1998 u approvata, f’isem il Komunità Ewropea, bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/370/KE, tas-17 ta’ Frar 2005 (ĠU L 164 M, p. 17) — Interpretazzjoni tal-Artikoli 1(5), 9(1) u 10a tad-Direttiva tal-Kunsill 85/337/KEE, tas-27 ta’ Ġunju 1985, dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 15, Vol. 1, p. 248) — Interpretazzjoni tal-Artikolu 6(3) u (4) tad-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE, tal-21 ta’ Mejju 1992, dwar il-konservazzjoni tal-habitat naturali u tal-fawna u l-flora selvaġġa (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 15, Vol. 2, p. 102) — Kunċett ta’ “awtorità pubblika” — Valur u portata tal-preċiżazzjonijiet mogħtija fil-Gwida ta’ Applikazzjoni tal-Konvenzjoni ta’ Århus — Esklużjoni mill-kamp ta’ applikazzjoni tal-Konvenzjoni ta’ atti leġiżlattivi, bħall-permessi urbani jew ambjentali mogħtija abbażi ta’ digriet minn leġiżlatur reġjonali — Kompatibbiltà mal-Konvenzjoni u mad-dritt Komunitarju ta’ proċedura li twassal għall-għoti ta’ permessi li jistgħu jkunu kkontestati biss quddiem il-Qorti Kostituzzjonali u l-qrati ordinarji — Awtorizzazzjoni ta’ proġett fin-nuqqas ta’ stima xierqa tal-effetti tiegħu fuq l-ambjent
 Dispożittiv
 (1)
 Għall-interpretazzjoni tal-Artikoli 2(2) u 9(4) tal-Konvenzjoni dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali, konkluża fil-25 ta’ Ġunju 1998 u approvata f’isem il-Komunità Ewropea bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/370/KE, tas-17 ta’ Frar 2005, huwa plawżibbli li l-Gwida ta’ Applikazzjoni ta’ din il-konvenzjoni tittieħed inkunsiderazzjoni, madankollu iżda, din ma għandha l-ebda saħħa obbligatorja u ma għandhiex il-portata normattiva mehmuża mal-istipulazzjonijiet tal-imsemmija konvenzjoni.
 (2)
 L-Artikolu 2(2) tal-Konvenzjoni dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali u l-Artikolu 1(5) tad-Direttiva tal-Kunsill 85/337/KEE, tas-27 ta’ Ġunju 1985, dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent, kif emendata bid-Direttiva 2003/35/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-26 ta’ Mejju 2003, għandhom jiġu interpretati fis-sens li huma esklużi mill-kampijiet ta’ applikazzjoni rispettivi ta’ dawn it-testi biss dawk il-proġetti adottati fid-dettall b’att leġiżlattiv speċifiku, b’mod li l-għanijiet tal-imsemmija testi jintlaħqu bil-proċedura leġiżlattiva. Hija l-qorti nazzjonali li għandha tivverifika li dawn iż-żewġ kundizzjonijiet ġew osservati billi jittieħdu inkunsiderazzjoni kemm il-kontenut tal-att leġiżlattiv adottat kif ukoll il-proċedura leġiżlattiva kollha li wasslet għall-adozzjoni tiegħu u b’mod partikolari l-atti preparatorji u d-dibattiti Parlamentari. F’dan ir-rigward, att leġiżlattiv li sempliċement “jirratifika” att amministrattiv li jeżisti diġà, billi jillimita ruħu li jesponi biss ir-raġunijiet imperattivi ta’ interess ġenerali mingħajr ma jagħti bidu, minn qabel, għal proċedura leġiżlattiva fil-fond li tippermetti li jiġu osservati l-imsemmija kundizzjonijiet, ma jistax jiġi kkunsidrat bħala att leġiżlattiv speċifiku fis-sens ta’ din id-dispożizzjoni u għalhekk ma huwiex biżżejjed sabiex jeskludi proġett mill-kampijiet ta’ applikazzjoni rispettivi ta’ din il-konvenzjoni u ta’ din id-direttiva, kif emendata.
 (3)
 L-Artikoli 3(9) u 9(2) sa (4) tal-Konvenzjoni dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali u l-Artikolu 10a tad-Direttiva 85/337, kif emendata bid-Direttiva 2003/35, għandhom jiġu interpretati fis-sens li:
 —
 meta proġett li jaqa’ taħt il-kamp ta’ applikazzjoni ta’ dawn id-dispożizzjonijiet jiġi adottat b’att leġiżlattiv, il-kwistjoni dwar jekk dan l-att leġiżlattiv jissodisfax il-kundizzjonijiet stabbiliti fl-Artikolu 1(5) ta’ din id-direttiva, kif emendata, għandha tkun suġġetta għal stħarriġ, skont ir-regoli proċedurali nazzjonali, minn qorti jew minn korp indipendenti u imparzjali stabbilit mil-liġi;
 —
 fis-sitwazzjoni fejn ebda rikors tan-natura u tal-portata mfakkra iktar ’il fuq ma jiġi ppreżentat kontra tali att, hija dik il-qorti nazzjonali li quddiemha titressaq il-kawża li jkollha, fil-kuntest tal-ġurisdizzjoni tagħha, teżerċita l-istħarriġ deskritt fl-inċiż preċedenti u tislet, jekk ikun il-każ, il-konsegwenzi billi ma tapplikax dan l-att leġiżlattiv.
 (4)
 L-Artikolu 6(9) tal-Konvenzjoni dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali u l-Artikolu 9(1) tad-Direttiva 85/337, kif emendata bid-Direttiva 2003/35, għandhom jiġu interpretati fis-sens li dawn ma jeżiġux li d-deċiżjoni jkollha, hija stess, ir-raġunijiet li għalihom l-awtorità kompetenti ddeċidiet li din kienet neċessarja. Madankollu, fl-ipoteżi fejn persuna interessata tistaqsi għaliha, l-awtorità kompetenti għandha l-obbligu li tikkomunikalha r-raġunijiet li għalihom ittieħdet dik id-deċiżjoni jew l-informazzjoni jew id-dokumenti rilevanti bi tweġiba għat-talba ppreżentata.
 (5)
 L-Artikolu 6(3) tad-Direttiva tal-Kunsill 92/43/KEE, tal-21 ta’ Mejju 1992, dwar il-konservazzjoni tal-habitat naturali u tal-fawna u l-flora selvaġġa għandu jiġi interpretat fis-sens li huwa ma jippermettix li awtorità nazzjonali, li tkun leġiżlattiva, tawtorizza pjan jew proġett mingħajr ma tkun żgurat ruħha li tali pjan jew proġett ma huwiex se jeffettwa ħażin l-integrità tas-sit ikkonċernat.
 (6)
 L-Artikolu 6(4) tad-Direttiva 92/43 għandu jiġi interpretat fis-sens li t-twettiq ta’ infrastruttura ddestinata sabiex tospita ċentru amministrattiv, fil-prinċipju ma tistax titqies bħala raġuni imperattiva ta’ interess pubbliku li jieħu preċedenza, inkluża dik ta’ natura soċjali jew ekonomika, fis-sens ta’ din id-dispożizzjoni, b’mod li tiġġustifika t-twettiq ta’ pjan jew ta’ proġett li jeffettwa ħażin l-integrità tas-sit ikkonċernat.
 (1) ĠU C 179, 3.7.2010.


text:
 Avis juridique important
 |
 21994A1231(15)
 Συμφωνία υπό μορφήν ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Οικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ινδίας για τις εγγυημένες τιμές για τη ζάχαρη από ζαχαροκάλαμο για τις περιόδους παραδόσεως 1989/90, 1990/91 και 1991/92
 Επίσημη Εφημερίδα αριθ. L 355 της 31/12/1994 σ. 0017
 ΣΥΜΦΩΝΙΑυπό μορφήν ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Ευρωπαϊκής Oικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ινδίας για τις εγγυημένες τιμές για τη ζάχαρη από ζαχαροκάλαμο για τις περιόδους παραδόσεως 1989/90, 1990/91 και 1991/92Επιστολή αριθ. 1Βρυξέλλες, 27 Δεκεμβρίου 1993. Κύριε, Oι αντιπρόσωποι της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Επιτροπής, εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Oικονομικής Κοινότητας, συνεφώνησαν, σύμφωνα με τις διατάξεις της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Oικονομικής Κοινότητας και της Δημοκρατίας της Ινδίας για τη ζάχαρη από ζαχαροκάλαμο, να υποβάλλουν στις αρμόδιες αρχές τους προς έγκριση τα ακόλουθα, που πρέπει να αποτελέσουν αντικείμενο ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Κοινότητας. Για τις κατωτέρω περιόδους οι εγγυημένες τιμές που αναφέρονται στο άρθρο 5 παράγραφος 4 της συμφωνίας ορίζονται, για το σκοπό της παρέμβασης που προβλέπεται στο άρθρο 6 της εν λόγω συμφωνίας, ως εξής: >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ>Oι τιμές αυτές αφορούν μη συσκευασμένη ζάχαρη, αντιπροσωπευτικού ποιοτικού τύπου, όπως καθορίζεται στις κοινοτικές ρυθμίσεις, «cif», «free out», σε ευρωπαϊκά λιμάνια της Κοινότητας. O καθορισμός αυτών των τιμών δεν προδικάζει ουδόλως τις αντίστοιχες θέσεις των συμβαλλομένων μερών όσον αφορά τις αρχές σχετικά με τον προσδιορισμό των εγγυημένων τιμών. Θα σας είμαι ευγνώμων αν μου γνωρίσετε τη λήψη της παρούσας επιστολής και να μου επιβεβαιώσετε ότι αυτή η επιστολή, μαζί με την απάντησή σας, αποτελούν συμφωνία μεταξύ της κυβέρνησης της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Κοινότητας. Με εξαιρετική εκτίμηση, Εξ ονόματοςτου Συμβουλίου των Ευρωπαϊκών Κοινοτήτων>ΑΝΑΦΟΡΑ ΣΕ ΦΗΛΜ>Επιστολή αριθ. 2Βρυξέλλες, 27 Δεκεμβρίου 1993. Κύριε, Έχω την τιμή να σας γνωρίσω ότι έλαβα σημερινή επιστολή σας, η οποία έχει ως εξής: «Oι αντιπρόσωποι της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Επιτροπής, εξ ονόματος της Ευρωπαϊκής Oικονομικής Κοινότητας, συνεφώνησαν, σύμφωνα με τις διατάξεις της συμφωνίας μεταξύ της Ευρωπαϊκής Oικονομικής Κοινότατας και της Δημοκρατίας της Ινδίας, για τη ζάχαρη από ζαχαροκάλαμο, να υποβάλλουν στις αρμόδιες αρχές τους προς έγκριση τα ακόλουθα, που πρέπει να αποτελέσουν αντικείμενο ανταλλαγής επιστολών μεταξύ της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Κοινότητας. Για τις κατωτέρω περιόδους οι εγγυημένες τιμές που αναφέρονται στο άρθρο 5 παράγραφος 4 της συμφωνίας ορίζονται, για το σκοπό της παρέμβασης που προβλέπεται στο άρθρο 6 της εν λόγω συμφωνίας, ως εξής: >ΘΕΣΗ ΠΗΝΑΚΑ>Oι τιμές αυτές αφορούν μη συσκευασμένη ζάχαρη, αντιπροσωπευτικού ποιοτικού τύπου, όπως καθορίζεται στις κοινοτικές ρυθμίσεις, "cif", "free out", σε ευρωπαϊκά λιμάνια της Κοινότητας. O καθορισμός αυτών των τιμών δεν προδικάζει ουδόλως τις αντίστοιχες θέσεις των συμβαλλομένων μερών όσον αφορά τις αρχές σχετικά με τον προσδιορισμό των εγγυημένων τιμών. Θα σας είμαι ευγνώμων αν μου γνωρίσετε τη λήψη της παρούσας επιστολής και μου επιβεβαιώσετε ότι αυτή η επιστολή, μαζί με την απάντησή σας, αποτελούν συμφωνία μεταξύ της κυβέρνησης της Δημοκρατίας της Ινδίας και της Κοινότητας.» Έχω την τιμή να σας επιβεβαιώσω ότι η κυβέρνηση της Δημοκρατίας της Ινδίας ΑΚΕ συμφωνεί με τα ανωτέρω. Με εξαιρετική εκτίμηση, Για την κυβέρνησητης Δημοκρατίας της Ινδίας>ΑΝΑΦΟΡΑ ΣΕ ΦΗΛΜ>


text:
 8.5.2017
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 144/23
 Cerere de decizie preliminară introdusă de Verwaltungsgericht Berlin (Germania) la 3 februarie 2017 – INEOS Köln GmbH/Bundesrepublik Deutschland
 (Cauza C-58/17)
 (2017/C 144/29)
 Limba de procedură: germana
 Instanța de trimitere
 Verwaltungsgericht Berlin
 Părțile din procedura principală
 Reclamantă: INEOS Köln GmbH
 Pârâtă: Bundesrepublik Deutschland
 Întrebarea preliminară
 Decizia 2011/278/UE a Comisiei din 27 aprilie 2011 de stabilire, pentru întreaga Uniune, a normelor tranzitorii privind alocarea armonizată și cu titlu gratuit a cotelor de emisii în temeiul articolului 10a din Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1) trebuie interpretată în sensul că definiția „subinstalației emisiilor de proces” de la articolul 3 litera (h) din Decizia 2011/278/UE presupune o stare gazoasă a carbonului incomplet oxidat sau cuprinde și carbonul incomplet oxidat în stare lichidă?
 (1) JO 2011, L 130, p. 1.


type: legislation

text:
 19.12.2015
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 L 333/112
 REGOLAMENTO DI ESECUZIONE (UE) 2015/2410 DELLA COMMISSIONE
 del 18 dicembre 2015
 che determina i quantitativi da aggiungere al quantitativo fissato per il sottoperiodo dal 1o aprile al 30 giugno 2016 nell'ambito dei contingenti tariffari aperti dal regolamento di esecuzione (UE) 2015/2077 per le uova, i prodotti a base di uova e le ovoalbumine originari dell'Ucraina
 LA COMMISSIONE EUROPEA,
 visto il trattato sul funzionamento dell'Unione europea,
 visto il regolamento (UE) 2015/2077 del Parlamento europeo e del Consiglio, del 17 dicembre 2013, recante organizzazione comune dei mercati dei prodotti agricoli e che abroga i regolamenti (CEE) n. 922/72, (CEE) n. 234/79, (CE) n. 1037/2001 e (CE) n. 1234/2007 del Consiglio (1), in particolare l'articolo 188, paragrafi 2 e 3,
 considerando quanto segue:
 (1)
 Il regolamento di esecuzione (UE) 2015/2077 della Commissione (2) ha aperto contingenti tariffari annui per l'importazione di prodotti del settore delle uova e delle ovoalbumine originari dell'Ucraina.
 (2)
 I quantitativi che formano oggetto delle domande di titoli di importazione presentate dal 1o al 7 dicembre 2015 per il sottoperiodo dal 1o gennaio al 31 marzo 2016 sono inferiori ai quantitativi disponibili. È pertanto opportuno determinare i quantitativi per i quali non sono state presentate domande e aggiungere questi ultimi al quantitativo fissato per il sottoperiodo contingentale successivo.
 (3)
 Al fine di garantire l'efficacia della misura, è opportuno che il presente regolamento entri in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea,
 HA ADOTTATO IL PRESENTE REGOLAMENTO:
 Articolo 1
 I quantitativi per i quali non sono state presentate domande di titoli di importazione a norma del regolamento di esecuzione (UE) 2015/2077, da aggiungere al sottoperiodo dal 1o aprile al 30 giugno 2016, figurano nell'allegato del presente regolamento.
 Articolo 2
 Il presente regolamento entra in vigore il giorno della pubblicazione nella Gazzetta ufficiale dell'Unione europea.
 Il presente regolamento è obbligatorio in tutti i suoi elementi e direttamente applicabile in ciascuno degli Stati membri.
 Fatto a Bruxelles, il 18 dicembre 2015
 Per la Commissione,
 a nome del presidente
 Jerzy PLEWA
 Direttore generale dell'Agricoltura e dello sviluppo rurale
 (1) GU L 347 del 20.12.2013, pag. 671.
 (2) Regolamento di esecuzione (UE) 2015/2077 della Commissione, del 18 novembre 2015, recante apertura e modalità di gestione di contingenti tariffari dell'Unione per l'importazione di uova, prodotti a base di uova e ovoalbumine originari dell'Ucraina (GU L 302 del 19.11.2015, pag. 57).
 ALLEGATO
 Numero d'ordine
 Quantitativi non richiesti, da aggiungere a quelli disponibili per il sottoperiodo 1o aprile — 30 giugno 2016
 (in kg equivalente uova in guscio)
 09.4275
 375 000
 09.4276
 750 000


text:
 18.9.2017
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 309/10
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Quarta Secção) de 26 de julho de 2017 (pedido de decisão prejudicial do Korkein oikeus — Finlândia) — Hannele Hälvä, Sari Naukkarinen, Pirjo Paajanen, Satu Piik/SOS-Lapsikylä ry
 (Processo C-175/16) (1)
 («Reenvio prejudicial - Diretiva 2003/88/CE - Artigo 17.o - Proteção da segurança e da saúde dos trabalhadores - Organização do tempo de trabalho - Compensações complementares - Associação de proteção da infância - “Pais de aldeia de crianças” - Ausência temporária de “pais” titulares - Trabalhadores empregados como “pais” substitutos - Conceito»)
 (2017/C 309/12)
 Língua do processo: finlandês
 Órgão jurisdicional de reenvio
 Korkein oikeus
 Partes no processo principal
 Recorrentes: Hannele Hälvä, Sari Naukkarinen, Pirjo Paajanen, Satu Piik
 Recorrida: SOS-Lapsikylä ry
 Dispositivo
 O artigo 17.o, n.o 1, da Diretiva 2003/88/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 4 de novembro de 2003, relativa a determinados aspetos da organização do tempo de trabalho, deve ser interpretado no sentido que não é aplicável a uma atividade assalariada como a que está em causa no processo principal, que consiste em tomar a cargo crianças nas condições de um ambiente familiar, em substituição da pessoa encarregada a título principal desta missão, quando não está demonstrado que a duração do tempo de trabalho, na sua totalidade, não é medida ou predeterminada ou que pode ser determinada pelo próprio trabalhador, o que cabe ao órgão jurisdicional de reenvio verificar.
 (1) JO C 191, de 30.5.2016.


text:
L'algoritmo di Barnes–Hut, proposto da Josh Barnes e Piet Hut, è un algoritmo di approssimazione per eseguire la simulazione a n-corpi. È noto per avere complessità , al contrario del metodo esaustivo che ha ordine .
 Lo spazio della simulazione è di solito diviso in celle cubiche attraverso un octree (nello spazio tridimensionale), in modo che solo le particelle dalle celle vicine vengono trattate individualmente, mentre quelle distanti possono essere considerate come una grande particella situata nel centro di massa della cella (o come un troncamento dello sviluppo in multipoli). In questo modo si riduce drammaticamente il numero di interazioni tra le coppie di particelle che si devono calcolare.
 Alcuni dei progetti ad alte prestazioni che richiedono un grosso sforzo computazionale utilizzano l'algoritmo ad albero di Barnes-Hut nell'astrofisica computazionale,
 come DEGIMA.
 Algoritmo
 L'albero di Barnes–Hut
 In una simulazione a n-corpi, l'algoritmo di Barnes–Hut suddivide ricorsivamente gli corpi in gruppi e li memorizza in un octree (o un quad-tree in due dimensioni). Ogni nodo dell'albero rappresenta una regione dello spazio tridimensionale.
 La radice rappresenta l'intero spazio, e i suoi otto figli indicano gli otto ottanti del volume. Lo spazio è diviso ricorsivamente in ottanti finché ogni suddivisione non contiene al massimo un corpo (qualche regione non possiede alcun corpo in nessuno dei suoi ottanti).
 Ci sono due tipi di nodi nell'octree: i nodi interni e le foglie. Le foglie non hanno figli e rappresentano un singolo corpo oppure sono vuoti. Ogni nodo interno invece descrivono il gruppo di corpi al di sotto di esso, memorizzando il centro di massa e la massa totale di tutti i suoi corpi figli.
 Galleria d'immagini
 Calcolare la forza agente su un corpo
 Per calcolare la forza risultante su di un particolare corpo, si visitano i nodi dell'albero, partendo dalla radice. Se il centro di massa di un nodo interno è abbastanza lontano dal corpo, tutte le particelle contenute in quella parte dell'albero vengono trattate come una sola, la cui posizione e massa sono rispettivamente il centro di massa e la massa totale del nodo. Se invece il nodo interno è sufficientemente vicino, si ripete il processo su ognuno dei suoi figli.
 Se un nodo è o non è abbastanza lontano da un corpo dipende dal quoziente , dove è la larghezza dell'ottante rappresentato dal nodo interno, e è la distanza tra il corpo e il centro di massa del nodo. Il nodo è abbastanza lontano se questo rapporto è minore di un valore soglia . Il parametro determina la precisione dell'algoritmo; valori maggiori di aumentano la velocità della simulazione ma diminuiscono la sua precisione. Se , nessun nodo interno viene trattato come una particella unica e l'algoritmo degenera nel metodo esaustivo di somma diretta.
 Implementazione
 C
 Struttura albero scritta su C utilizzando i costrutti typedef e struct.typedef struct barnes {
 //coordinate del nodo
 double x, y;
 //massa del nodo
 double massa;
 //puntatori ai sottoalberi
 struct barnes * NW, *NE, *SE, *SW;
 } barnes_t;
 Note
 Bibliografia
 Voci correlate
 Problema degli n-corpi
 Quad-tree
 Fisica computazionale
 Metodo delle celle
 Collegamenti esterni
 , un codice open-source in parallelo che utilizza un albero di Barnes–Hut con nuclei d'interazioni modificabili per una moltitudine di applicazioni
 Gravitazione
 Fisica computazionale


text:
Διαβάστε περισσότερα: Κοινωφελή Εργασία σε δήμους: Οδηγίες για τη διαδικασία υποβολής ηλεκτρονικών αιτήσεων
 Κοινωφελής εργασία ΟΑΕΔ: Από σήμερα οι αιτήσεις για τις 6.339 θέσεις σε δήμους
 Ξεκινάει σήμερα Δευτέρα 3 Οκτωβρίου 2016 και ώρα 10.00 π.μ. και μέχρι και την Πέμπτη 13 Οκτωβρίου 2016 και ώρα 12.00 μ.μ. η διαδικασία υποβολής των ηλεκτρονικών αιτήσεων από τους ενδιαφερόμενους, εγγεγραμμένους στο μητρώο του ΟΑΕΔ ανέργους, ηλικίας 18 ετών και άνω, για 6.339 θέσεις πλήρους απασχόλησης σε 34 Δήμους, θύλακες υψηλής ανεργίας.
 Διαβάστε περισσότερα: Κοινωφελής εργασία ΟΑΕΔ: Από σήμερα οι αιτήσεις για τις 6.339 θέσεις σε δήμους
 Ο ΟΑΕΔ καλεί τους ενδιαφερόμενους εγγεγραμμένους ανέργους στα μητρώα ανέργων του, ηλικίας 18 ετών και άνω, που επιθυμούν....
 Διαβάστε περισσότερα: ΟΑΕΔ: Η προκήρυξη για 6339 θέσεις εργασίας πλήρους απασχόλησης
 Σε ΦΕΚ η έγκριση για την κοινωφελή εργασία. Πότε ξεκινούν οι αιτήσεις για τις 6.328 προσλήψεις σε 34 δήμους
 Στην Εφημερίδα της Κυβέρνησης δημοσιευτηκε η απόφαση που καθορίζει τις διαδικασίες, την αποζημίωση και τις λεπτομέρειες της πρόσκλησης της κοινωφελούς εργασίας που θα προκηρύξει ο ΟΑΕΔ μέσα στις επόμενες μέρες.
 Διαβάστε περισσότερα: Σε ΦΕΚ η έγκριση για την κοινωφελή εργασία. Πότε ξεκινούν οι αιτήσεις για τις 6.328 προσλήψεις σε...
 ΑΣΕΠ 2Κ/2016: Προκήρυξη για 35 μόνιμους στην Τράπεζα της Ελλάδος
 Διαβάστε περισσότερα: ΑΣΕΠ 2Κ/2016: Προκήρυξη για 35 μόνιμους στην Τράπεζα της Ελλάδος
 Οι ειδικότητες που βρίσκονται στην πρώτη γραμμή είναι διοικητικοί, μηχανικοί, τεχνικοί, οδηγοί, ελεγξτες, διανομείς, προγραμματιστές, καταμετρητές, κ.α.
 Διαβάστε περισσότερα: Έρχονται 1.196 προσλήψεις μόνιμων σε ΔΕΚΟ -Όλες οι λεπτομέρειες
 ΟΑΕΔ: Εγγραφές ανέργων για συμμετοχή στο πρόγραμμα απόκτησης εργασιακής εμπειρίας
 Πρόσκληση εγγραφής και επικαιροποίησης στοιχείων ανέργων νέων ηλικίας 25-29 ετών στα μητρώα του ΟΑΕΔ έως 6/10 για πρόσβαση στο πρόγραμμα Απόκτησης Εργασιακής Εμπειρίας.
 Διαβάστε περισσότερα: ΟΑΕΔ: Εγγραφές ανέργων για συμμετοχή στο πρόγραμμα απόκτησης εργασιακής εμπειρίας
 Ο ΟΑΕΔ καταβάλει ειδικό επίδομα σε άνεργους νέους μέχρι και 29 ετών (να έχουν συμπληρώσει δηλαδή έως και το 29ο έτος της ηλικίας τους), οι οποίοι έχουν συμπληρώσει το 20ο έτος της ηλικίας τους και έχουν αποφοιτήσει από Δημόσιο Εκπαιδευτικό Ίδρυμα λαμβάνοντας τίτλο σπουδών οποιασδήποτε εκπαιδευτικής βαθμίδας.
 Προσλήψεις 160 μονίμων υπαλλήλων προωθεί ο ΟΑΣΑ
 Η διοίκηση του ΟΑΣΑ λόγω των σημαντικά μειωμένων εσόδων από μη χρήση εισιτηρίου σκέφτεται να κάνει προσλήψεις ελεγκτών.
 Διαβάστε περισσότερα: Προσλήψεις 160 μονίμων υπαλλήλων προωθεί ο ΟΑΣΑ
 Η μοριοδότηση του voucher 29 - 64 για 23.000 ανέργους
 Vodafone: Χρηματοδοτεί την εργασία 10 νέων σε MKO της επιλογής τους
 ΟΑΕΔ: Δείτε τα αποτελέσματα τις κοινωφελούς εργασίας για 3.337 προσλήψεις στους δήμους
 Τα προγράμματα για 68.000 ανέργους του ΟΑΕΔ εως το τέλος του 2016


text:
Puisseguin is een gemeente in het Franse departement Gironde (regio Nouvelle-Aquitaine) en telt 914 inwoners (2004). De plaats maakt deel uit van het arrondissement Libourne.
 Geschiedenis
 Verkeersongeval 2015
 Op 23 oktober 2015 vond er een zeer zwaar verkeersongeval plaats net buiten het dorpje, het zwaarste in Frankrijk in meer dan dertig jaar. Een autobus met gepensioneerden uit de buurt reed in op een vrachtwagen en beide voertuigen vatten vuur. 41 inzittenden van de bus, evenals de vrachtwagenchauffeur en zijn driejarig zoontje kwamen om het leven.
 Geografie
 De oppervlakte van Puisseguin bedraagt 17,3 km2, de bevolkingsdichtheid is 52,8 inwoners per km2.
 Demografie
 Onderstaande figuur toont het verloop van het inwonertal (bron: INSEE-tellingen).
 Externe links
 Gemeente in Gironde