text:
Sunnuntai 28.5.2017, Forecast
 Lähetä Juttuvinkki Kirjaudu sisään Maarit ja Teemu hyppäävät suuriin saappaisiin 24.5.2017 14.41 Päivitetty: 24.5.2017 14.41 Kaunisäänisellä Maarit Lehtosella on takanaan tuskien taival. Porin Teatterin näyttelijän ääni katosi syksyllä 2015 Edith Piaf -esitysjakson aikana. Äänihuulissa todettiin kyhmyt. Kuukauden sairausloman jälkeen hän palasi foniatrin luvalla teatteriin, mutta varsinaiset laulukeikat kiellettiin.... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Valtteri ja Annu Kirjurissa kesätöissä 24.5.2017 09.46 Päivitetty: 24.5.2017 11.55 Kirjurinluodon Kesäteatterissa esitetään koko perheen näytelmä Risto Räppääjä ja Nuudelipää. Sen ovat käsikirjoittaneet Sinikka ja Tiina Nopola. Rauha-tädin roolissa nähdään Annu Valonen ja Risto Räppääjänä Valtteri Lehtinen.
 Kaksikko poikkesi Porissa kertomassa kuulumisiaan.
 1.... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Muusikko Mikko Harju esiintyy kotikonnuilla 17.5.2017 10.02 Päivitetty: 17.5.2017 10.02 Te, jotka ette ole kuulleet Mikko Harjusta, etsikää hänet Spotifysta. Nuorukainen laulaa niin mieleenjäävästi esimerkiksi Mä olen tässä -kappaleensa, että kuulija vaatii lisää. Omakustanne teki hänestä hetkessä tähden.
 Levy-yhtiöt innostuivat Siikaisista kotoisin olevasta 25-vuotiaasta... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Vasarat paukkuivat Tuulenpesän pihassa 17.5.2017 09.56 Päivitetty: 17.5.2017 09.56 Iloinen puheensorina ja vasaroiden pauke kuuluvat Ulvilan Tuulenpesän päiväkodin portille saakka. Suuri joukko Friitalan alueen ekaluokkalaisia ja esikoululaisia on kokoontunut päiväkodin pihaan linnunpönttötalkoisiin. Eletään viime viikon torstaita. Vierailevia aikuisia on mukana muun muassa... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Pitkän ruoppausuran erikoisin työrupeama 17.5.2017 08.22 Päivitetty: 17.5.2017 08.22 Raumalaisen Esa Koskisen ruoppaajat pelastavat uhanalaisia vuollejokisimpukoita Kirjurinluodon edustalta Kokemäenjoesta.
 Rauman Lapista kotoisin oleva Esa Koskinen on tehnyt ammatikseen ruoppaustöitä jo reilun neljännesvuosisadan ajan, mutta pitkän uransa erikoisinta työrupeamaa hän sai... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Valmistelut sujuvat koko perheen voimin 11.5.2017 15.07 Päivitetty: 11.5.2017 15.07 Ulvilalaisen Annika Hiisikeron, 18, silmät sädehtivät. Hän on juuri palannut Turusta oikeustieteellisen valmennuskurssilta ja sai hyvät eväät tuleviin pääsykokeisiin. Toki luettavaa vielä riittää, mutta pohja on erinomainen.
 Lukuaherruksen lomassa omakotitalossa on menossa juhlien... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Teesien kunniaksi messu ja markkinat 11.5.2017 15.02 Päivitetty: 11.5.2017 15.02 Lutherin teesien julkaisemisesta tulee kuluneeksi syksyllä 500 vuotta. Helatorstaina 25. toukokuuta jokaisessa seurakunnassa juhlitaan tavalla tai toisella reformaation merkkivuotta. Meri-Porin seurakunnan Pihlavan kirkolla järjestetään juhlan kunniaksi messu ja keskiaikaiset markkinat.... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Malttakaa vielä hetki, ovet avautuvat kohta 5.5.2017 08.47 Päivitetty: 5.5.2017 08.47 Haastattelupäivänä taivaalta vihmoo räntää. Siitä huolimatta Ravintola Borg Kitchen & Barin terassille asetellaan kivetystä. Porin paraatipaikalle, Eetunaukiolle, kohonnut rakennus on kerännyt silmäpareja läpi valmistumisvaiheen. Jokaisella ohikulkijalla tuntuu olevan uudisrakennuksesta... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Piirakkaoppia maailmalle 3.5.2017 13.24 Päivitetty: 3.5.2017 13.25 Ensimmäiseksi illan opettaja, karjalanpiirakkamestari Vilma Vepsä tarkastaa kaikkien kädet.
 – Oppiiko ne äkkiä tekemään rypytyksen... Kaikki saa kympin, hän lupaa veikeään tapaansa.
 Vilma pitää alkuun pienen luennon piirakoiden historiasta, entisaikojen raaka-aineista ja siitä,... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Yyterin kylpylähotelli vaihtoi omistajaa 3.5.2017 08.36 Päivitetty: 3.5.2017 08.36 Yyterin kylpylähotelli Oy vaihtoi tiistaina omistajaa, kun Mäki-Ullakoiden perhe myi hotellin, rantaravintolan ja kiinteistöön kuuluvan ranta-alueen uudelle satakuntalaiselle yrittäjäryhmälle. Mäki-Ullakoiden omistukseen jäivät Yyterissä olevat loma-asunnot, Yyterin villat ja he jatkavat niiden... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Runosuoni puhkesi aikuisena 26.4.2017 09.11 Päivitetty: 26.4.2017 09.11 Päivi Valtanen on rutinoitunut pakkaaja. Hän kertoo muuttaneensa peräti 21 kertaa. Enimmäkseen muuttoauto on hyrrännyt Porissa ja lähikunnissa, toki Turussa vierähti kymmenisen vuotta ja Sastamalassa pieni tovi. Nyt Päivi on jälleen uuden elämänvaiheen edessä, sillä hän ei ole koskaan ennen... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Pauli Rontun juhlapuvulle tuli jälleen käyttöä 26.4.2017 09.06 Päivitetty: 26.4.2017 09.06 Pauli Rontun, 92, oli tarkoitus käydä aamutuimaan Porin uimahallin toiminta-altaassa vetreyttämässä jäseniään, mutta tänään hän jättää aktiviteetin väliin. Hän haluaa keskittyä yhteen tärkeään asiaan kerrallaan, ja se on tällä kertaa lehtihaastattelu.
 – Käyn uimahallissa kolmesti viikossa... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Kävelykatu – pihtisynnytyksellä päivänvaloon 26.4.2017 08.14 Päivitetty: 26.4.2017 08.14 Porissa on Suomen ensimmäinen asemakaavaan merkitty kävelykatu. Sen synty oli pitkä ja perusteellinen prosessi. Idean isä ja kätilö Erkki Rajala muistelee nelikymppisen kadun alkuvaiheita.
 Suomessa on kaksi Poria vanhempaa kävelykatua: Tammisaaressa ja Raahessa. Helsingin... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Pia Rauhalammin kolumni: Australian tullissa 19.4.2017 14.21 Päivitetty: 19.4.2017 14.21 Tytär ja avopuolisonsa alkavat huolestua. He seisovat Adelaiden lentoaseman aulassa ja odottavat. Kone Qatarista on laskeutunut Australiaan ja matkustajat ovat jatkaneet omille teilleen.
 ”Odotatko äitiäsi”, ventovieras neitokainen kysäisee suomeksi tyttäreltäni. Hämmästys ja kauhu... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Pori-brändi uudistuu kaupunkilaisten avulla 19.4.2017 08.14 Päivitetty: 19.4.2017 08.14 Porin asukkaiden oma mainostoimisto aukeaa torstaina.
 Tuhansia ihmisiä on jo osallistunut Porin tuoreen imagon luomiseen netin #poriuudistuu-testin innostamana. Moderni brändi tulee olemaan osa kokonaisvaltaista organisaatiomuutosta, joka astuu voimaan 1. kesäkuuta.
 – Testin on... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Porin politiikkaneuvottelut käyntiin pääsiäisen jälkeen 12.4.2017 15.07 Päivitetty: 12.4.2017 15.10 SDP:n vaalivoitto ja nousu selvästi suurimmaksi puolueeksi Porissa tiesi Porin sos. dem. kunnallisjärjestön puheenjohtajalle Esa J. Wahlmanille kiireistä maanantaita. Wahlman ryhtyi heti aamusta järjestelemään neuvonpitoa eri poliittisten ryhmien kanssa.
 – Varsinaiset neuvottelut alkavat... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Virvon, varvon kaupunginjohtajan 12.4.2017 08.55 Päivitetty: 12.4.2017 08.55 Ulvilan kaupunginjohtaja Jukka Moilasen suu on iloisessa hymyssä. Hän nauttii silminnähden kunniasta, joka hänelle viime perjantaina suotiin. Ulvilan Karjalaseura ry:n kunniapuheenjohtaja Vilma Vepsä nimesi miehen Vuoden virvottavaksi. Palmusunnuntaihin liittyvää seremoniaa vietettiin etukäteen... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Pystökaffen eläkeläiset innostuivat ampumaan 12.4.2017 08.29 Päivitetty: 12.4.2017 08.29 Savonlinnassa armon vuonna 1945 syntyneestä Heikki Kauhasesta piti tulla huippuluokan jääkiekkomaalivahti, mutta pelatut ottelut Rauman Lukon edustuksessa jäivät 1970-luvun alussa lopulta kahteen. Sittemmin rautakoura Kauhanen on kokeillut siipiensä kantavuutta niin maalivahtien valmentajana... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Satakunnan Viikkolehdet osti Suur-Tampere-lehden 5.4.2017 08.24 Päivitetty: 12.4.2017 08.26 Satakunnan Viikkolehtien liiketoiminta laajenee toukokuussa Tampereelle, kun yhtiö
 alkaa kustantaa kaupunkilehti Suur-Tamperetta. Kauppa solmittiin viime viikolla.
 Satakunnan Viikkolehtien toimitusjohtaja Kim Huovinlahti näkee laajentumisen Tampereen markkina-alueelle luonnollisena... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Padilla ohjautuvia puutaloja 29.3.2017 08.22 Päivitetty: 29.3.2017 08.22 Porin asuntomessualueelle kohoaa ”moderni Viikkari”, jossa on tavallisten perheiden tavallisia koteja.
 Tiina Lehtonen odottaa tehtävänsä Porin asuntomessujen tiedottajana tulevan olemaan vauhdikas ja haastava.
 – Varmasti tulee olemaan hieno ja opettavainen kokemus erilaisen... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Raumalla rakennetaan Namibian tulevaisuutta 29.3.2017 08.17 Päivitetty: 29.3.2017 08.17 24 namibialaista nuorta opiskelee luokanopettajaksi Raumalla kotimaansa kustantamana.
 Turun yliopiston opettajankoulutuslaitoksen Rauman yksikössä on käynnistynyt valtakunnallisesti uraauurtava hanke, kun 24 namibialaista nuorta opiskelee kotimaansa kustantamana luokanopettajaksi... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Rauman tilinpäätös reilusti ylijäämäinen 27.3.2017 15.17 Päivitetty: 27.3.2017 15.17 Rauman kaupunginjohdolla oli maanantaina mieluisaa kerrottavaa medialle. Kaksi edellistä vuotta alijäämää tehneen kaupungin vuoden 2016 tulos oli peräti 8,3 miljoonaa euroa ylijäämäinen. Koko kaupunkikonsernin tulos näytti puolestaan 17,3 miljoonan ylijäämää.
 - Vaihteeksi tällainenkin... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Hilda-laite aktivoi muistelemaan 22.3.2017 08.31 Päivitetty: 22.3.2017 08.31 Veka Tuomisto on sinut Hildan kanssa. Hän valitsee laitteesta sujuvasti vuoden 1938. Kertojaääni alkaa jutella noista ajoista ja pian ilmoille kajahtaa Heili Karjalasta.
 Tuomisto on musiikkimiehiä, soittanut aikoinaan haitaria orkesterissa. Nyt hän asuu Hoivakoti PorinHelmessä, jossa on... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Herkkujen perässä talvikelissä 15.3.2017 15.18 Päivitetty: 15.3.2017 15.18 Tämä on norssin pilkinnän kannalta vuoden parhaimpia kuukausia, jos vain on jäitä kulkijaa kannattelemassa. Hyvä jäävuosi sallii pilkkimisen vielä huhtikuulle.
 Porilainen Kari Lahtinen, kilpaakin pilkkivä, tuntee kalan vuosikymmenten ajalta Porin Reposaaren maisemista.
 Jotkut... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Uusi bilehalli, käykää peremmälle! 15.3.2017 08.13 Päivitetty: 15.3.2017 08.13 Satakunnan Viikko vuokraa entisen oluthallin heinäkuun tapahtumaviikon ajaksi. Hallissa järjestetään illanistujaisten lisäksi ainakin MegaOutlet.
 Säpinä jatkuu Porin oluttehtaan entisessä hallissa vielä Tuntemattoman Sotilaan näytäntökauden loputtua. Porin Teatteritalo Oy:n... Lue koko juttu [comment_count] kommenttia Sivut123456789...seuraava ›viimeinen » Etusivu UutisetUrheiluKulttuuri ja viihdeLiikenne ja autot PääkirjoituksetKolumnitKuvagalleria Digilehdet


type: other

text:
Kustbevakningslag (2019:32) | Karnov Open
 Kustbevakningslag (2019:32) Förarbeten2019:32Prop. 2018/19:16, bet. 2018/19:FöU4, rskr. 2018/19:130.Publicerad den 26 februari 2019Utfärdad den 21 februari 20191 kap.Inledande bestämmelserLagens innehåll1 §1 §I denna lag finns bestämmelser om vilka uppgifter och vilken rätt som Kustbevakningen och en tjänsteman vid Kustbevakningen (kustbevakningstjänsteman) har att självständigt ansvara för eller biträda en annan myndighet i verksamhet som avser brottsbekämpning och ordningshållning.I lagen finns även vissa allmänna bestämmelser om en kustbevakningstjänstemans medel för att genomföra en tjänsteåtgärd vid kontroll och tillsyn.Kustbevakningens och en kustbevakningstjänstemans uppgifter att bedriva kontroll och tillsyn framgår av särskilda bestämmelser eller författningsenliga överenskommelser med andra myndigheter.2 §2 §Särskilda bestämmelser om Kustbevakningens och en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa mot brott finns ilagen (2000:1225) om straff för smuggling, ochlagen (2008:322) om Tullverkets och Kustbevakningens befogenheter att ingripa mot rattfylleribrott.3 §3 §I fråga om Kustbevakningens och en kustbevakningstjänstemans uppgifter och ansvar för räddningstjänst finns bestämmelser i lagen (2003:778) om skydd mot olyckor.Lagens geografiska tillämpningsområdeInom Sveriges sjöterritorium4 §4 §Denna lag gäller inom Sveriges sjöterritorium.Inom vattenområden på land gäller lagen dock endastVänern och Mälaren samt Trollhätte kanal och Södertälje kanal och övrigt vattenområde som förbinder Vänern med Västerhavet och Mälaren med Östersjön, ochföljande sträckor på älvar och andra vattendrag:Torneälven uppströms till Vitakari udde,Kalixälven uppströms till Rolfs,Luleälven uppströms till Karlsviks sydligaste udde,Piteälven uppströms till Bergsviken,Skellefteälven uppströms till slussen i Bergsbyn,Umeälven uppströms till Lundåkern,Ångermanälven uppströms till Dannero,Indalsälven uppströms till norra spetsen av Bogrundet,Ljungan uppströms till Essvik,Gävleån uppströms till Alderholmsbron, ochDalälven uppströms till Älvkarleby.Utanför Sveriges sjöterritorium5 §5 §Utanför Sveriges sjöterritorium gäller denna lag inom Sveriges maritima zoner.Ett utökat geografiskt tillämpningsområde6 §6 §Lagen får tillämpas i ett annat geografiskt område än de som anges i 4 och 5 §§ i den utsträckning som följer avett författningsenligt uppdrag att biträda Polismyndigheten, åklagare, Tullverket eller någon annan myndighet med en viss åtgärd,en särskild författningsreglering, elleren författningsenlig överenskommelse med en annan myndighet om kontroll och tillsyn.Lagen får också tillämpas när ett ingripande på Sveriges territorium påbörjas eller avslutas på land, om den händelse som ligger till grund för ingripandet inträffar till sjöss inom ett område där lagen får tillämpas och ingripandet avser ett brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.2 kap.Gemensamma bestämmelser om brottsbekämpning och ordningshållningProportionalitet vid ingripanden1 §1 §För att genomföra en uppgift i den brottsbekämpande eller ordningshållande verksamheten ska en kustbevakningstjänsteman ingripa på ett sätt som är försvarligt med hänsyn till åtgärdens syfte och övriga omständigheter. Om tvång måste användas ska detta ske endast i den form och den utsträckning som behövs för att uppnå det avsedda resultatet.Jävsregel för anställda vid Kustbevakningen2 §2 §Om det för en anställd vid Kustbevakningen finns omständigheter som enligt 4 kap. 13 § rättegångsbalken skulle utgöra jäv, får den anställde inte besluta om eller vidta någon åtgärd i brottsbekämpande verksamhet. Jäv får dock inte grundas på en åtgärd som den anställde har vidtagit i tjänsten eller en gärning som har begåtts mot honom eller henne i eller på grund av hans eller hennes tjänst.En anställd vid Kustbevakningen får inte besluta om eller vidta en åtgärd i ordningshållande verksamhet omfrågan angår honom eller henne själv eller hans eller hennes make, förälder, barn eller syskon eller någon annan närstående, eller om åtgärden kan antas påverka honom eller henne själv eller någon närstående i en inte oväsentlig utsträckning,han eller hon eller någon närstående som anges i 1 är ställföreträdare för den som åtgärden rör eller för någon som kan antas bli påverkad i en inte oväsentlig utsträckning, ellerdet i övrigt finns någon särskild omständighet som gör att hans eller hennes opartiskhet kan ifrågasättas.Om åtgärden är så brådskande att den inte utan fara kan skjutas upp, får den beslutas eller vidtas trots det som sägs i första och andra styckena.En fråga om jäv prövas av Kustbevakningen.Medel för att genomföra en tjänsteåtgärdPreja, borda och föra fartyg till hamn3 §3 §En kustbevakningstjänsteman har rätt att preja, borda och hålla kvar ett fartyg om det behövs för att ingripa mot en ordningsstörning enligt 5 kap., eller för att hålla förhör enligt 23 kap. rättegångsbalken under den tid som krävs, eller använda tvångsmedel enligt 24–28 kap. rättegångsbalken. Om det uppenbart behövs för att kunna hindra ordningsstörningen eller för att åtgärden enligt rättegångsbalken ska kunna vidtas, får fartyget även föras till hamn.Om det inte längre finns grund för en sådan åtgärd ska den omedelbart upphöra.Ett fartyg får inte hållas kvar längre än sex timmar utan att den tjänsteman som beslutat om åtgärden anmäler beslutet till sin förman. Om åtgärden inte redan har upphört ska förmannen omedelbart pröva om beslutet ska bestå.Om det i lag finns avvikande bestämmelser om rätten att preja, borda och föra fartyg till hamn gäller dessa i stället.Använda våld4 §4 §En kustbevakningstjänsteman får, i den mån andra medel är otillräckliga och det med hänsyn till omständigheterna är försvarligt, använda våld för att genomföra en tjänsteåtgärd i den brottsbekämpande eller ordningshållande verksamheten, omtjänstemannen möts med våld eller hot om våld,någon som ska häktas eller anhållas eller annars med stöd i lag ska berövas friheten försöker undkomma eller tjänstemannen annars möts av motstånd när ett sådant frihetsberövande ska verkställas,det är fråga om att avvärja en straffbelagd handling eller fara för liv, hälsa eller värdefull egendom eller för omfattande skada i miljön,tjänstemannen med stöd i lag ska avvisa eller avlägsna någon från ett visst område eller utrymme, eller verkställa eller biträda vid kroppsvisitation, kroppsbesiktning eller någon annan liknande åtgärd, vid beslag eller något annat omhändertagande av egendom eller vid husrannsakan,tjänstemannen med stöd i lag ska stoppa ett fartyg, fordon eller något annat transportmedel eller ska kontrollera ett fartyg eller fordon eller dess last, ellertjänstemannen annars med stöd i lag ska bereda sig tillträde till eller spärra av en byggnad, ett rum eller ett område.I fall som avses i första stycket 4 och 6 får våld mot en person användas endast om kustbevakningstjänstemannen eller den som han eller hon biträder möts av motstånd.I 24 kap. brottsbalken finns också föreskrifter om rätten att i vissa fall använda våld.Kroppsvisitera5 §5 §En kustbevakningstjänsteman som med stöd i lag griper eller annars omhändertar eller avlägsnar någon, får i anslutning till ingripandet kroppsvisitera den som åtgärden riktar sig mot i den utsträckning som är nödvändig för attav säkerhetsskäl kunna ta om hand vapen eller andra farliga föremål, ellerfastställa hans eller hennes identitet.Använda fängsel6 §6 §En kustbevakningstjänsteman som i den brottsbekämpande eller ordningshållande verksamheten omhändertar eller på annat sätt inskränker någons rörelsefrihet får belägga honom eller henne med fängselom han eller hon uppträder våldsamt och det är absolut nödvändigt med hänsyn till hans eller hennes egen eller någon annans säkerhet till liv eller hälsa, ellervid förflyttning inom en förvaringslokal och vid transport eller någon annan vistelse utanför en sådan lokal, om det är nödvändigt av säkerhetsskäl.Dokumentation7 §7 §Protokoll ska föras över ingripanden som innebär att någon avvisas, avlägsnas, omhändertas eller grips. Av protokollet ska det framgåvem som har fattat beslutet,grunden för beslutet och tidpunkten när det har fattats,vem eller vilka som har deltagit i ingripandet,vem eller vilka som ingripandet har riktat sig mot,tiden för ingripandet, ochvad som i övrigt har förekommit vid ingripandet.Ansvarig för att protokollet upprättas är, i fråga om uppgifter som avses i första stycket 1 och 2, den som har fattat beslutet och i övrigt den som varit förman vid ingripandet.I rättegångsbalken finns bestämmelser om protokoll över förvar, beslag, husrannsakan, kroppsvisitation och kroppsbesiktning.8 §8 §Användning av fängsel enligt 6 § ska antecknas i ett protokoll. Protokollet ska innehålla uppgift omfängslets art,tiden när fängslet sattes på och när det togs bort, ochskälen till åtgärden.Ansvarig för att protokollet upprättas är den som har fattat beslutet.3 kap.Den direkta brottsbekämpningenUppgifter som ingår i den direkta brottsbekämpningen1 §1 §Till Kustbevakningens uppgifter inom den direkta brottsbekämpningen hör att självständigtförebygga, förhindra och upptäcka brottslig verksamhet,ingripa vid misstanke om brott,utreda brott, ellerbeivra brott.Brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen2 §2 §Kustbevakningens direkta brottsbekämpning omfattar brott som rör skyddslagstiftning ilagen (2004:487) om sjöfartsskydd,skyddslagen (2010:305), ochlagen (2016:319) om skydd för geografisk information, sjötrafik och sjösäkerhet ilagen (1983:293) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän farled och allmän hamn,lagen (1983:294) om inrättande, utvidgning och avlysning av allmän flottled,mönstringslagen (1983:929),sjölagen (1994:1009),lagen (1994:1776) om skatt på energi,lagen (1998:958) om vilotid för sjömän,fartygssäkerhetslagen (2003:364),lagen (2006:263) om transport av farligt gods, ochbarlastvattenlagen (2009:1165), vattenförorening och miljö i 10 kap. 1 § lagen (1980:424) om åtgärder mot förorening från fartyg, och 29 kap. 1 § första stycket 1 miljöbalken i fråga om utsläpp från fritidsfartyg, samt 29 kap. 2–2 b §§, 4 § första stycket 1 j i fråga om otillåten hantering av ammunition som innehåller bly, 4 a § och 8 § första stycket 12 och 13 samma balk, överträdelser av fiske- och jaktlagstiftning ijaktlagen (1987:259),fiskelagen (1993:787),lagen (1994:1709) om EU:s förordningar om den gemensamma fiskeripolitiken, ochvapenlagen (1996:67), fornminnen och vrak i 2 kap. kulturmiljölagen (1988:950), ochlagen (1995:732) om skydd för gravfriden vid vraket efter passagerarfartyget Estonia, och Sveriges maritima zoner ilagen (1966:314) om kontinentalsockeln, ochlagen (1992:1140) om Sveriges ekonomiska zon.Brott som har begåtts i Sveriges maritima zoner omfattas alltid av den direkta brottsbekämpningen.Regeringen får meddela föreskrifter om att ytterligare brott med endast böter i straffskalan ska ingå i den direkta brottsbekämpningen.Befogenheter inom den direkta brottsbekämpningenInleda förundersökning3 §3 §Kustbevakningen får besluta att inleda förundersökning enligt 23 kap. rättegångsbalken om brott som avses i 2 § första och tredje styckena. De befogenheter och skyldigheter som undersökningsledaren har enligt rättegångsbalken gäller då Kustbevakningen.Om saken inte är av enkel beskaffenhet ska ledningen av förundersökningen övertas av åklagare så snart någon skäligen kan misstänkas för brottet. Åklagaren ska också i andra fall överta ledningen när det behövs av särskilda skäl.Kustbevakningen ska förordna särskilda befattningshavare att utföra myndighetens uppgifter enligt denna bestämmelse.Hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder4 §4 §Innan en förundersökning har hunnit inledas har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman att enligt 23 kap. 3 § fjärde stycket rättegångsbalken hålla förhör och vidta andra utredningsåtgärder som är av betydelse för utredningen av brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.Ta med någon till förhör5 §5 §En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 23 kap. 8 § rättegångsbalken beordra någon att följa med till förhör och ta med någon till förhör med anledning av brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.Ta hand om elektronisk kommunikationsutrustning6 §6 §En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 23 kap. 9 a § rättegångsbalken efter tillsägelse tillfälligt ta hand om elektronisk kommunikationsutrustning från den som ska höras och besluta om kroppsvisitation med anledning av brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.Gripa en misstänkt7 §7 §En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 24 kap. 7 § första stycket rättegångsbalken gripa den som misstänks för brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.Det som föreskrivs i rättegångsbalken om befogenheter och skyldigheter i förhållande till den som gripits gäller för kustbevakningstjänstemannen i samma utsträckning som för en polisman samt för Kustbevakningen i samma utsträckning som för Polismyndigheten.Göra en husrannsakan8 §8 §En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 28 kap. 5 § rättegångsbalken göra husrannsakan för brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen.En husrannsakan får göras även om påföljden för gärningen, till följd av bestämmelserna i lagen (1996:517) om begränsning av tillämpningen av svensk lag när det gäller vissa brott som begåtts på utländska fartyg eller 41 § första stycket fiskelagen (1993:787), endast kan bestämmas till böter.Göra en undersökning9 §9 §I fråga om brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman att göra en undersökning enligt 28 kap. 10 § rättegångsbalken.Ta föremål i beslag10 §10 §En kustbevakningstjänsteman har samma rätt som en polisman att enligt 27 kap. 4 § andra stycket rättegångsbalken ta föremål i beslag för brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen.Om det i lag finns avvikande bestämmelser om beslag gäller dessa.Hantera egendom som tagits i beslag11 §11 §Egendom som tagits i beslag ska förvaras av Kustbevakningen om inget annat är föreskrivet eller åklagaren bestämmer något annat.12 §12 §Om inget annat följer av lag eller annan författning får egendom som har tagits i beslag och som kan antas bli förverkad omedelbart säljas av Kustbevakningen omegendomen inte kan vårdas utan fara för att den förstörs,vården av egendomen är förenad med alltför stora kostnader, ellerdet annars finns särskilda skäl.Sådan egendom får i stället förstöras, om deninte kan säljas,kan befaras komma till brottslig användning, ellerannars är olämplig för försäljning.Om egendom som sålts eller förstörts inte förverkas, har ägaren eller någon annan rättsinnehavare rätt till ersättning. För egendom som sålts lämnas dock inte ersättning med högre belopp än vad som kommit in vid försäljningen. Om egendomen har förstörts lämnas ersättning med skäligt belopp.Ta egendom i förvar13 §13 §I fråga om brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman att enligt 26 kap. 3 § andra stycket rättegångsbalken ta egendom i förvar.Besluta om avspärrning och förbud att flytta föremål14 §14 §I fråga om brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen har en kustbevakningstjänsteman rätt att besluta om avspärrning och förbud att flytta föremål samt andra åtgärder enligt 27 kap. 15 § rättegångsbalken.Kroppsvisitera och kroppsbesikta15 §15 §I fråga om brott som ingår i den direkta brottsbekämpningen har en kustbevakningstjänsteman samma rätt som en polisman attbesluta om kroppsvisitation och kroppsbesiktning enligt 28 kap. 13 § första stycket rättegångsbalken, ochta med den som ska kroppsvisiteras eller kroppsbesiktigas till den plats där åtgärden ska genomföras, enligt 28 kap. 13 a § tredje stycket rättegångsbalken.Medel för att genomföra en tjänsteåtgärdStoppa fartyg, fordon eller annat transportmedel16 §16 §En kustbevakningstjänsteman har i den direkta brottsbekämpningen rätt att stoppa ett fartyg, fordon eller något annat transportmedel om detfinns anledning att anta att någon som befinner sig i eller på transportmedlet har gjort sig skyldig till brott som tjänstemannen får ingripa mot,av någon annan anledning behövs för att med stöd i lag ingripa mot någon som befinner sig i eller på transportmedlet, genom att beröva honom eller henne friheten, på annat sätt inskränka hans eller hennes rörelsefrihet eller utsätta honom eller henne för kroppsvisitation eller kroppsbesiktning,behövs för att med stöd i lag göra husrannsakan i eller på transportmedlet, ellerbehövs för att med stöd i lag eller annan författning reglera trafiken eller för att kontrollera transportmedlet, den som för det eller dess last.Rapporteringsskyldighet17 §17 §En kustbevakningstjänsteman som ingriper med stöd av 4–10 §§ eller 13–15 §§ ska genast anmäla detta till någon som är behörig att leda en förundersökning.18 §18 §Om en kustbevakningstjänsteman får kännedom om att ett brott som omfattas av den direkta brottsbekämpningen har begåtts inom lagens geografiska tillämpningsområde, ska tjänstemannen rapportera detta till sin förman så snart det kan ske.En kustbevakningstjänsteman får lämna rapporteftergift om brottet med hänsyn till omständigheterna i det särskilda fallet är obetydligt och det är uppenbart att brottet inte skulle leda till någon annan påföljd än böter.19 §19 §Om en kustbevakningstjänsteman upptäcker att ett brott har begåtts utanför Sveriges territorium ska tjänstemannen skyndsamt anmäla saken till åklagare.4 kap.Den indirekta brottsbekämpningenBiträde åt en annan myndighet innan en förundersökning har inlettsBiträde efter godkännande av behörig myndighet1 §1 §Innan en förundersökning har inletts får Kustbevakningen i ett enskilt fall ingripa, även om brottet inte ingår i den direkta brottsbekämpningen.Ett sådant ingripande får göras av en kustbevakningstjänsteman efter en förfrågan om biträde i ett enskilt fall frånKustbevakningen till Polismyndigheten eller Tullverket, ellerPolismyndigheten eller Tullverket till Kustbevakningen.En förutsättning för att biträde ska få lämnas är att den myndighet som fått förfrågan har gått med på det.Befogenheter inom den indirekta brottsbekämpningen2 §2 §Vid ett ingripande enligt 1 § får befogenheterna i 3 kap. 4–6 §§ utövas.Gripanden och beslag som inte kan vänta3 §3 §Bestämmelserna om gripanden och beslag i 3 kap. 7 och 10 §§ får tillämpas om inte ett godkännande enligt 1 § utan väsentlig olägenhet kan avvaktas.Biträde åt en förundersökningsledare när en förundersökning har inletts4 §4 §När en förundersökning har inletts får Kustbevakningen bistå förundersökningsledaren med utredningen av brottet, även om brottet inte ingår i den direkta brottsbekämpningen.En förundersökningsledare får anlita biträde av Kustbevakningen för att genomföra förundersökningen. Förundersökningsledaren får också ge i uppdrag åt en kustbevakningstjänsteman att vidta en viss åtgärd som hör till förundersökningen, om det är lämpligt med hänsyn till åtgärdens beskaffenhet och omständigheterna i övrigt.Om förundersökningen leds av åklagare är Kustbevakningen och en kustbevakningstjänsteman skyldiga att lämna det biträde som begärs enligt denna paragraf.Medel för att genomföra en tjänsteåtgärd5 §5 §Vid ett ingripande enligt 1–4 §§ får de medel för att genomföra en tjänsteåtgärd som anges i 3 kap. 16 § användas.Rapporteringsskyldighet6 §6 §En kustbevakningstjänsteman som enligt bestämmelserna i detta kapitel biträder en annan myndighet ska till den myndigheten genast rapportera de åtgärder och ingripanden som gjorts.5 kap.Ordningshållande verksamhetUppgifter som ingår i den direkta ordningshållningen1 §1 §Inom den direkta ordningshållningen får Kustbevakningen självständigt förebygga och ingripa mot störningar av ordningen.Ordningsstörningar som ingår i den direkta ordningshållningen2 §2 §Kustbevakningens direkta ordningshållning omfattaruppträdande till sjöss,störningar enligt 20 § andra stycket lagen (2004:487) om sjöfartsskydd, ochstörningar enligt 4 kap. 7 § andra stycket lagen (2006:1209) om hamnskydd.Kustbevakningens indirekta ordningshållningIngripanden som godkänts3 §3 §Kustbevakningen får i ett enskilt fall ingripa även mot störningar av ordningen som inte ingår i den direkta ordningshållningen.Ett sådant ingripande får göras av en kustbevakningstjänsteman efter en förfrågan om biträde med en viss åtgärd frånKustbevakningen till Polismyndigheten, ellerPolismyndigheten till Kustbevakningen.En förutsättning för att biträde ska få lämnas är att den myndighet som mottagit förfrågan har gått med på det.Ingripanden vid allvarlig fara för liv eller hälsa4 §4 §Om ett omedelbart ingripande är nödvändigt för att hindra allvarlig fara för liv eller hälsa och faran inte lämpligen kan hindras på något annat sätt, får ett ingripande göras även utan ett godkännande enligt 3 §.Befogenheter inom den ordningshållande verksamhetenAvvisa, avlägsna eller tillfälligt omhänderta personer5 §5 §Om någon genom sitt uppträdande stör ordningen eller utgör en omedelbar fara för den, får en kustbevakningstjänsteman avvisa eller avlägsna honom eller henne från ett visst område eller utrymme, när det är nödvändigt för att ordningen inom den direkta eller indirekta ordningshållningen ska kunna upprätthållas. Detsamma gäller om en sådan åtgärd behövs för att avvärja en straffbelagd handling.Om åtgärden är otillräcklig för att det avsedda resultatet ska uppnås får personen omhändertas tillfälligt. Rätten att tillfälligt omhänderta en person gäller dock inte vid ingripanden enligt 2 § 2 eller 3.Bestämmelser om omhändertagande6 §6 §Den som har verkställt ett omhändertagande ska så skyndsamt som möjligt anmäla åtgärden till sin förman. Om omhändertagandet inte redan har upphört ska förmannen omedelbart pröva om det ska bestå.Om förmannens beslut innebär att omhändertagandet ska bestå, ska förmannen skyndsamt underrätta Polismyndigheten om omhändertagandet och skälet till detta. Den omhändertagne ska så snabbt som möjligt överlämnas till Polismyndigheten som på nytt ska pröva om omhändertagandet ska bestå.7 §7 §Den som har omhändertagits ska underrättas om anledningen till omhändertagandet så snart som möjligt.Om den som har omhändertagits begär det eller om det annars finns skäl för det, ska någon av hans eller hennes närmaste anhöriga eller någon annan person som står honom eller henne särskilt nära underrättas om åtgärden. Vid pågående brottsutredning får underrättelsen dock inte lämnas förrän det kan ske utan men för utredningen.Om den som har omhändertagits motsätter sig att någon underrättas får en underrättelse lämnas bara om det finns synnerliga skäl.En underrättelse behöver inte lämnas om åtgärden har upphört.8 §8 §Vid ett omhändertagande ska en kustbevakningstjänsteman se till att åtgärden inte orsakar den omhändertagne större olägenhet än som är oundvikligt med hänsyn till åtgärdens syfte, och att den inte väcker onödig uppmärksamhet. Den som har omhändertagits får inte utsättas för någon annan inskränkning i sin frihet än som behövs med hänsyn till ordning, säkerhet eller ändamålet med åtgärden.Den omhändertagne får tas i förvar om det är nödvändigt med hänsyn till ordning eller säkerhet. Den som är under femton år får dock inte tas i förvar.9 §9 §En person som ska gripas enligt 24 kap. rättegångsbalken får inte omhändertas enligt 5 § andra stycket eller hållas kvar enligt 6 § andra stycket.Avvisa eller avlägsna någon från ett område eller utrymme vid tillträdesförbud10 §10 §Om någon försöker att tränga sig in på ett område eller i ett utrymme dit tillträde har förbjudits med stöd av denna lag eller annan författning, får en kustbevakningstjänsteman avvisa eller avlägsna honom eller henne från området eller utrymmet när det är nödvändigt för att ordningen eller säkerheten ska kunna upprätthållas. Detsamma gäller den som vägrar att lämna ett sådant område eller utrymme, eller som inte följer en anvisning som är meddelad enligt polislagen (1984:387) om att följa en viss väg.Särskilda bestämmelser om rätt att ingripa11 §11 §Särskilda bestämmelser om en kustbevakningstjänstemans rätt att ingripa för att upprätthålla ordning och säkerhet på fartyg, i hamnanläggningar och i hamnars områden finns ilagen (2004:487) om sjöfartsskydd, ochlagen (2006:1209) om hamnskydd.Rapporteringsskyldighet12 §12 §Om en kustbevakningstjänsteman ingriper självständigt mot en ordningsstörning ska Polismyndigheten genast underrättas.En kustbevakningstjänsteman som biträder Polismyndigheten med ordningshållande åtgärder ska genast rapportera de åtgärder som vidtagits till Polismyndigheten.6 kap.Allmänna bestämmelser om kontroll- och tillsynsverksamhetPreja, borda och föra fartyg till hamn1 §1 §Om det behövs för att genomföra en kontroll eller tillsyn får en kustbevakningstjänsteman preja, borda och, om det uppenbart behövs för att genomföra åtgärden, föra ett fartyg till svensk hamn.Använda våld2 §2 §I kontroll- och tillsynsverksamhet tillämpas bestämmelsen om att använda våld i 2 kap. 4 § första stycket 1 och 3–6 och andra stycket.Rätt att ingripa enligt särskild reglering3 §3 §Utöver bestämmelserna i detta kapitel har Kustbevakningen och en kustbevakningstjänsteman rätt att vidta de åtgärder som följer av den författning som ligger till grund för kontrollen eller tillsynen.Om det i lag finns avvikande bestämmelser om rätten att preja, borda och föra fartyg till hamn gäller dessa i stället för 1 §.Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser 2019:32 1. Denna lag träder i kraft d. 1 april 2019.2. Genom lagen upphävs lagen (1982:395) om Kustbevakningens medverkan vid polisiär övervakning.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Bryssel den 26.8.2020
 COM(2020) 432 final
 2020/0204(NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AVS–EU-ambassadörskommittén avseende en ändring av AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 3/2019 av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2]
 MOTIVERING
 1. Fråga som behandlas i förslaget
 Detta kommissionsbeslut innehåller ett förslag till rådets beslut om den ståndpunkt som unionen ska inta i AVS–EU-ambassadörskommittén avseende en ändring av beslut nr 3/2019 (nedan kallat beslutet om övergångsåtgärder)
 1
 om antagande av övergångsåtgärder enligt artikel 95.4 i partnerskapsavtalet mellan EU och medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS), undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (nedan kallat Cotonouavtalet)
 2
 . Kommissionen föreslår en ytterligare förlängning av tillämpningen av samtliga bestämmelser i Cotonouavtalet till och med den 30 juni 2021, eller fram till dess att det nya partnerskapsavtalet mellan EU och AVS-staterna träder i kraft, beroende på vilket som inträffar först.
 2.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 2.1.Cotonouavtalet
 Sedan år 2000 har Cotonouavtalet utgjort ramen för EU:s förbindelser med 79 AVS-länder. Avtalet ingicks för en period av 20 år, från och med den 1 mars 2000 till och med den 29 februari 2020. Det reviderades 2005 och 2010.
 Den 17 december 2019 förlängdes tillämpningen av Cotonouavtalets bestämmelser genom beslutet om övergångsåtgärder fram till den 31 december 2020 eller fram till dess att det nya avtalet träder i kraft eller fram till dess att det nya avtalet tillämpas provisoriskt mellan unionen och AVS-staterna, beroende på vilket som inträffar först.
 Förhandlingar om ett nytt partnerskapsavtal mellan AVS och EU inleddes i september 2018 och pågår för närvarande. På grund av förseningar till följd av covid-19-pandemin har det emellertid blivit uppenbart att förhandlingarna inte kommer att mynna ut i ett nytt avtal som är klart att tillämpas den ovannämnda dag då avtalet upphör att gälla, den 31 december 2020. Detta skulle leda till ett vakuum i förbindelserna mellan EU och AVS, och denna situation måste åtgärdas.
 2.2.AVS–EU-ministerrådet
 AVS–EU-ministerrådet är ett organ på ministernivå som inrättats genom Cotonouavtalet (artikel 15). Det består av medlemmar av Europeiska unionens råd och ledamöter av Europeiska kommissionen, å ena sidan, och en regeringsmedlem från varje AVS-land, å andra sidan. Ministerrådet har som uppdrag att bland annat fatta de beslut som krävs för genomförande och verkställande av Cotonouavtalet. Ministerrådet fattar sina beslut i samförstånd mellan parterna. För att besluten ska vara giltiga måste i) hälften av medlemmarna av Europeiska unionens råd (dvs. 14 ministrar från EU-medlemsstater), ii) en ledamot av kommissionen och iii) två tredjedelar av ledamöterna som företräder AVS-staternas regeringar (dvs. regeringsmedlemmar från 55 olika AVS-stater) vara närvarande.
 2.3.Övergångsåtgärder
 Artikel 95.4 andra stycket i Cotonouavtalet har följande lydelse: ”Ministerrådet ska anta de övergångsåtgärder som eventuellt kan krävas fram till dess att det nya avtalet träder i kraft.” I enlighet med artikel 95.4 andra stycket i Cotonouavtalet kan övergångsåtgärder tillämpas för att förlänga tillämpningen av hela eller delar av Cotonouavtalet, fram till den dag då det nya avtalet börjar tillämpas (provisorisk tillämpning eller ikraftträdande). Eftersom det nya avtalet inte kommer att bli tillämpligt innan den befintliga rättsliga ramen upphör att gälla är det, för att upprätthålla den rättsliga, politiska och institutionella kontinuiteten i förhållande till AVS-länderna, nödvändigt att förlänga de antagna övergångsåtgärderna så att det nuvarande avtalet kan fortsätta att tillämpas.
 2.4.AVS–EU-ambassadörskommitténs ändring av beslutet om övergångsåtgärder
 Enligt artikel 95.4 i Cotonouavtalet ska beslut om övergångsåtgärder fattas av AVS–EU-ministerrådet. Enligt artikel 15.4 i Cotonouavtalet får ministerrådet dock delegera befogenheter till ambassadörskommittén. I detta syfte gav ministerrådet den 23 maj 2019 ambassadörskommittén befogenhet att anta beslutet om övergångsåtgärder.
 3
 I enlighet med artikel 16.2 i Cotonouavtalet kan ambassadörskommittén anta eller ändra för parterna bindande beslut inom ramen för det mandat som den tilldelats av ministerrådet.
 Enligt artikel 1 i ambassadörskommitténs arbetsordning
 4
 ska den sammanträda regelbundet, särskilt i syfte att förbereda mötena i ministerrådet, och på begäran av en av parterna när så behövs. På grund av denna flexibilitet kan ambassadörskommittén säkerställa att ändringen av beslutet om övergångsåtgärder fattas i tid och senast i oktober 2020.
 AVS–EU-ambassadörskommittén ska därför vid ett av sina sammanträden anta ändringen av beslutet om övergångsåtgärder (nedan kallad den planerade akten). Syftet med den planerade akten är att ytterligare förlänga tillämpningen av Cotonouavtalet, i dess helhet, fram till och med den 30 juni 2021, eller fram till ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det nya partnerskapsavtalet mellan unionen och AVS-staterna, beroende på vilket som inträffar först.
 3.Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar
 Kommissionen föreslår att det nuvarande beslutet om övergångsåtgärder inom ramen för Cotonouavtalet ändras i syfte att förlänga tillämpningen av Cotonouavtalet fram till och med den 30 juni 2021, om inte det nya avtalet träder i kraft eller börjar tillämpas provisoriskt före den dagen.
 Mot bakgrund av ovanstående bör unionens föreslagna ståndpunkt antas vid ett sammanträde i AVS–EU-ambassadörskommittén.
 4.Rättslig grund
 4.4.Förfarandemässig rättslig grund
 4.1.1.Principer
 I artikel 218.9 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) föreskrivs att beslut ska antas ”om fastställande av vilka ståndpunkter som på unionens vägnar ska intas i ett organ som inrättas genom ett avtal, om detta organ ska anta akter med rättslig verkan, med undantag av sådana akter som kompletterar eller ändrar avtalets institutionella ram”.
 Begreppet akter med rättslig verkan omfattar akter som har rättslig verkan med stöd av de regler i internationell rätt som tillämpas på organet i fråga. Det omfattar även instrument som inte har bindande verkan enligt internationell rätt, men som är ”ägnade att på ett avgörande sätt påverka innehållet i de bestämmelser som antas av unionslagstiftaren”
 5
 .
 4.1.2.Tillämpning i det aktuella fallet
 I enlighet med artikel 95.4 andra stycket i AVS–EU-partnerskapsavtalet undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 kan övergångsåtgärder tillämpas för att förlänga tillämpningen av hela eller delar av Cotonouavtalet, fram till den dag då det nya avtalet börjar tillämpas (provisorisk tillämpning eller ikraftträdande efter ratificering av alla parter). I synnerhet föreskrivs att ”[m]inisterrådet ska anta de övergångsåtgärder som eventuellt kan krävas fram till dess att det nya avtalet träder i kraft”.
 Det är därför uppenbart att den akt som AVS–EU-ambassadörskommittén uppmanas anta utgör en akt med rättslig verkan. Ambassadörskommitténs planerade beslut kommer att vara bindande enligt internationell rätt i enlighet med artiklarna 15 och 16 i avtalet.
 Ambassadörskommittén är ett organ som har inrättats genom artikel 16 i Cotonouavtalet.
 Europeiska unionen är tillsammans med sina medlemsstater avtalsslutande part i Cotonouavtalet och kommer därmed att vara bunden av ambassadörskommitténs planerade beslut.
 Den förfarandemässiga rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är därför artikel 218.9 i EUF-fördraget.
 4.2.Materiell rättslig grund
 4.2.1.
 Principer
 Den materiella rättsliga grunden för ett beslut enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget är främst beroende av syftet med och innehållet i den planerade akt avseende vilken en ståndpunkt intas på unionens vägnar. Om den planerade akten har två syften eller två beståndsdelar av vilka det ena syftet eller den ena beståndsdelen kan identifieras som det eller den huvudsakliga, medan det eller den andra endast är av underordnad betydelse, måste det beslut som antas enligt artikel 218.9 i EUF-fördraget ha en enda materiell rättslig grund, nämligen den som krävs med hänsyn till det huvudsakliga eller avgörande syftet eller den huvudsakliga eller avgörande beståndsdelen.
 4.2.2.
 Tillämpning i det aktuella fallet
 6
 Det huvudsakliga syftet med och innehållet i den planerade akten rör Cotonouavtalets funktion som helhet, särskilt att förlänga dess tillämpning utöver den planerade dagen då avtalet upphör att gälla. Den materiella rättsliga grunden för rådets beslut måste således fastställas mot bakgrund av Cotonouavtalet som helhet.
 Cotonouavtalet ingicks som ett associeringsavtal och grundades därför på artikel 310 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, som motsvarar artikel 217 i EUF-fördraget. Härav följer att den materiella rättsliga grunden för det föreslagna beslutet är artikel 217 i EUF-fördraget.
 4.3. Slutsats
 7
 Rättslig grund för det föreslagna beslutet bör vara artikel 217 jämförd med artikel 218.9 i EUF-fördraget, vilket är den rättsliga grunden för rådets beslut (EU) 2019/1932 av den 18 november 2019 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller antagandet av ett beslut om att anta övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet.
 2020/0204 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS BESLUT
 om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i AVS–EU-ambassadörskommittén avseende en ändring av AVS–EU-ambassadörskommitténs beslut nr 3/2019 av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2]
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT
 med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 217 jämförd med artikel 218.9,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och
 av följande skäl:
 (1)Partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska unionen och dess medlemsstater, å andra sidan, (nedan kallat AVS–EU-partnerskapsavtalet)
 8
 undertecknades i Cotonou den 23 juni 2000. AVS–EU-partnerskapsavtalet trädde i kraft den 1 april 2003 och ska tillämpas fram till och med den 31 december 2020 i enlighet med beslut nr 3/2019 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2] (nedan kallat beslutet om övergångsåtgärder)
 9
 .
 (2)I enlighet med artikel 95.4 första stycket i AVS–EU-partnerskapsavtalet inleddes förhandlingar om ett nytt AVS–EU-partnerskapsavtal i september 2018. På grund av förseningar till följd av covid-19-pandemin kommer det nya avtalet inte att vara klart att tillämpas den dag då det nuvarande AVS–EU-partnerskapsavtalet upphör att gälla. Det anses därför nödvändigt att ändra beslutet om övergångsåtgärder för att ytterligare förlänga tillämpningen av bestämmelserna i det nuvarande AVS–EU-partnerskapsavtalet.
 (3)Enligt artikel 95.4 andra stycket i AVS–EU-partnerskapsavtalet ska ministerrådet anta de övergångsåtgärder som kan krävas fram till dess att det nya avtalet träder i kraft.
 (4)I enlighet med artikel 15.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet delegerade AVS–EU-ministerrådet den 23 maj 2019 befogenheten att anta de övergångsåtgärder som kan krävas fram till dess att det nya avtalet träder i kraft till AVS–EU-ambassadörskommittén
 10
 . AVS–EU-ambassadörskommittén ska hålla ett ordinarie sammanträde där den kommer att fatta beslut om ändring av övergångsåtgärderna i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet.
 (5)Det är lämpligt att fastställa den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i AVS–EU-ambassadörskommittén, eftersom den planerade akten kommer att vara bindande för unionen.
 (6)Bestämmelserna i AVS–EU-partnerskapsavtalet kommer att fortsätta tillämpas i syfte att upprätthålla kontinuiteten i förbindelserna mellan unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och AVS-staterna, å andra sidan. Följaktligen är de ändrade övergångsåtgärderna inte avsedda att ändra AVS–EU-partnerskapsavtalet i enlighet med artikel 95.3 i det avtalet.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Den ståndpunkt som ska intas på unionens vägnar i AVS–EU-ambassadörskommittén i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet är att ändra beslut nr 3/2019 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2] i syfte att förlänga tillämpningen av AVS–EU-partnerskapsavtalet fram till och med den 30 juni 2021 eller fram till ikraftträdandet eller den provisoriska tillämpningen av det nya partnerskapsavtalet mellan unionen och AVS-staterna, beroende på vilket som inträffar först.
 Artikel 2
 Detta beslut riktar sig till kommissionen.
 Utfärdat i Bryssel den
 På rådets vägnar
 Ordförande
 (1)
 Beslut nr 3/2019 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2].
 (2)
 Rådets beslut av den 19 december 2002 om ingående av partnerskapsavtalet mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000 (EUT L 65, 8.3.2003, s. 27).
 (3)
 Beslut nr 1/2019 i AVS–EU-ministerrådet av den 23 maj 2019 om delegering av befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller beslutet att anta övergångsbestämmelser i enlighet med artikel 95.4 i AVS-EU-partnerskapsavtalet [2019/920] (EUT L 146, 5.6.2019, s. 114).
 (4)
 AVS–EG-ministerrådets beslut nr 3/2005 av den 8 mars 2005 om antagande av AVS–EG-ambassadörskommitténs arbetsordning (EUT L 95, 14.4.2005, s. 51).
 (5)
 Domstolens dom av den 7 oktober 2014, Tyskland/rådet, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkterna 61–64.
 (6)
 Se särskilt domstolens dom, kommissionen/rådet (”Kazakstan”), C-244/17, [ECLI:EU:C:2018:662], punkt 40 och där angiven rättspraxis.
 (7)
 EUT L 300, 21.11.2019, s. 1.
 (8)
 Avtalet (EGT L 317, 15.12.2000, s. 3) ändrat genom det avtal som undertecknades i Luxemburg den 25 juni 2005 (EUT L 209, 11.8.2005, s. 27) och det avtal som undertecknades i Ouagadougou den 22 juni 2010 (EUT L 287, 4.11.2010, s. 3).
 (9)
 Beslut nr 3/2019 av AVS–EU-ambassadörskommittén av den 17 december 2019 om antagande av övergångsåtgärder i enlighet med artikel 95.4 i AVS–EU-partnerskapsavtalet [2020/2].
 (10)
 Beslut nr 1/2019 i AVS–EU-ministerrådet av den 23 maj 2019 om delegering av befogenheter till AVS–EU-ambassadörskommittén vad gäller beslutet att anta övergångsbestämmelser i enlighet med artikel 95.4 i AVS-EU-partnerskapsavtalet [2019/920] (EUT L 146, 5.6.2019, s. 114).