text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 23.2.2021.
 COM(2021) 87 final
 2021/0048(NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa
 {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 ·Razlozi i ciljevi prijedloga
 Cilj je Obzora Europa, novog okvirnog programa EU-a za istraživanje i inovacije (2021.–2027.), povećati učinak EU-a u području istraživanja i inovacija kombiniranjem zajedničkih ulaganja europskog partnerstva s dodatnim sredstvima iz privatnog i javnog sektora u područjima u kojima opseg i razmjeri sredstava za istraživanje i razvoj mogu pridonijeti postizanju prioriteta EU-ova Obzora Europa, konkretno njegova drugog stupa, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”.
 [U članku 8. stavku 1. točki (c)] Uredbe o Obzoru Europa propisano je da se institucionalizirana europska partnerstva na temelju članaka 185. i 187. UFEU-a „provode [...] samo ako se drugim dijelovima programa Obzor Europa, uključujući druge oblike europskih partnerstava, ne bi ostvarili ciljevi ili potrebni očekivani učinci te ako je to opravdano dugoročnom perspektivom i visokim stupnjem integracije.”
 U Uredbi o Obzoru Europa suzakonodavci su također utvrdili osam prioritetnih područja za moguća institucionalizirana europska partnerstva na temelju članka 185. odnosno 187. UFEU-a. Shodno tome, kandidirano je dvanaest inicijativa za koje je provedena usklađena procjena učinka
 1
 .
 Ovaj prijedlog obuhvaća devet institucionaliziranih europskih partnerstava na temelju članka 187. UFEU-a i njime se uspostavljaju pojedinačna zajednička poduzeća radi njihove provedbe. Osim toga, Europska komisija je donijela prijedlog institucionaliziranog europskog partnerstva za računalstvo visokih performansi na temelju članka 187. UFEU-a [COM(2020) 569 final] i planira donijeti prijedlog europskog partnerstva za mjeriteljstvo na temelju članka 185. UFEU-a [dodati upućivanje]. Među prvim kandidatima za institucionalizirana europska partnerstva bile su dvije inicijative, jedna za suradničku, povezanu i automatiziranu mobilnost i druga za inovativna mala i srednja poduzeća Međutim, u postupku procjene učinka zaključeno je da bi drugi oblik intervencije bio prikladniji.
 · Dosljednost s postojećim odredbama politike u tom području
 Kao dio višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021.–2027., Obzor Europa bit će u većoj mjeri usmjeren na učinak i na ostvarivanje europske dodane vrijednosti. Njegova će provedba biti učinkovitija i djelotvornija jer će se osigurati dosljednost, usklađenost i komplementarnost u okviru programa Obzor Europa i u odnosu na druge EU-ove, lokalne, regionalne, nacionalne i, prema potrebi, međunarodne inicijative i njihove izvore financiranja
 2
 .
 Cilj je Obzora Europa odgovoriti na globalne izazove s kojima se EU suočava i za koje je potreban „radikalan novi pristup razvoju i primjeni novih tehnologija i inovativnih rješenja za građane i planet u dosad neviđenom opsegu i dosad neviđenom brzinom te prilagodbi našeg političkog i gospodarskog okvira kako bi se globalne prijetnje pretvorile u nove prilike za naše društvo i gospodarstvo, građane i poduzeća.” Obzor Europa i dalje nastoji ojačati znanstvene i tehnološke temelje EU-a i potaknuti konkurentnost, pri čemu ulaganjima EU-a u istraživanja i inovacije pristupa s većom strateškom usmjerenošću i naglaskom na učinku. Stoga se u ciljevima Obzora Europa ističe da je potrebno djelovati kako bi se „ostvarili strateški prioriteti Unije, kako bi se doprinijelo ostvarenju ciljeva i politika EU-a te suočavanju s globalnim izazovima, uključujući ispunjavanje ciljeva održivog razvoja u skladu s načelima Programa održivog razvoja do 2030. i Pariškog sporazuma”.
 3
 Europska partnerstva ključan su dio Obzora Europa. Njima se nadopunjuje postojeći politički okvir rješavanjem globalnih izazova i prioriteta EU-a za koje je potrebna kritična masa i dugoročna vizija o kojoj su se dogovorili i na koju su se obvezali odgovarajući sektori. Radi rješavanja izazova povezanih s klimatskim promjenama i pitanjima okoliša, postizanja vodećeg položaja Europe u području tehnologije i otvorene strateške autonomije te osiguravanja održivog i uključivog oporavka potrebno je raspršena nastojanja u području istraživanja i inovacija usmjeriti prema zajedničkoj viziji potrebnog procesa preobrazbe.
 Povezivanjem s javnim i privatnim sektorom europska partnerstva pomažu pri bržem iznalaženju novih rješenja, osobito onih kojima se mogu smanjiti emisije stakleničkih plinova do 2030. u skladu s ciljevima europskog zelenog plana, i onih koja mogu pridonijeti postizanju zelene i digitalne tranzicije. Ona omogućuju sustavnu interakciju s nizom dionika i krajnjih korisnika, uključujući normizacijska tijela i međunarodne partnere, kako bi se osiguralo da se nova rješenja prihvate i mogu doprinijeti ostvarenju ambicioznih ciljeva. Partnerstva također doprinose jačanju europskog istraživačkog prostora usklađivanjem agenda za istraživanje i inovacije, unapređenjem vještina i povećanjem apsorpcijskih kapaciteta europskih poduzeća.
 Devet institucionaliziranih europskih partnerstava na temelju članka 187. UFEU-a potpuno je u skladu s novim pristupom politike Obzora Europa prema europskim partnerstvima koji se temelji na učinku. Ta su partnerstva dio skupa od 49 kandidata za europska partnerstva, čime se osigurava usklađeno okruženje. U sklopu strateškog planiranja odlučeno je da će se institucionalizirana europska partnerstva koristiti za postizanje ciljeva i učinaka koji se ne mogu postići drugim oblicima europskih partnerstava i za dugoročne prioritete koji iziskuju visok stupanj integracije.
 ·Dosljednost u odnosu na druge politike Unije
 Kao dio VFO-a za razdoblje 2021.–2027., Obzor Europa, novi okvirni program EU-a za istraživanje i inovacije, imat će vodeću ulogu u provedbi socijalnih, ekonomskih i okolišnih tranzicija koje su potrebne za postizanje prioriteta politika EU-a. U sklopu procesa strateškog planiranja Obzora Europa izrađen je prvi strateški plan za razdoblje 2021.–2024. Ključne strateške smjernice za potporu istraživanjima i inovacijama, koja su razrađena u suradnji s dionicima, potpuno su u skladu s prioritetima EU-a. Djelovanja u okviru drugog stupa Obzora Europa, „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost”, stoga će se usmjeriti na odabrane teme velikog učinka koje mogu znatno pridonijeti ostvarenju političkih prioriteta EU-a.
 Europska partnerstva dobro su etablirana u kontekstu i strukturi Obzora Europa s obzirom na društvene izazove koji su prioriteti drugog stupa Obzora Europa kad je riječ o istraživanju i inovacijama. Ona će odigrati važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva Komisije, omogućujući bržu zelenu, klimatski neutralnu i digitalnu tranziciju Europe uz istodobno jačanje otpornosti i konkurentnosti europske industrije. U nastavku je opisano kako će devet institucionaliziranih europskih partnerstava obuhvaćenih prijedlogom doprinijeti prioritetima EU-a.
 Europa kao kružno biogospodarstvo: ovim će se partnerstvom uvelike doprinijeti klimatskim ciljevima za 2030., otvoriti put prema klimatskoj neutralnosti do 2050. te povećati održivost i kružnost sustava proizvodnje i potrošnje, u skladu s europskim zelenim planom. Cilj mu je razviti i proširiti održivu nabavu i pretvorbu biomase u biotehnološke proizvode usmjeravanjem na višestupanjsku preradu u biorafinerijama te primjenom pristupa kružnog gospodarstva kao što je iskorištavanje biološkog otpada iz poljoprivrede, industrije i komunalnog sektora. Namijenjeno je i potpori uvođenju biotehnoloških inovacija na regionalnoj razini uz aktivno sudjelovanje lokalnih aktera i radi revitalizacije ruralnih, obalnih i perifernih regija.
 Čisto zrakoplovstvo: ovim se partnerstvom zrakoplovstvo usmjerava prema klimatskoj neutralnosti, i to bržim razvojem, integracijom i vrednovanjem uglavnom disruptivnih rješenja u području istraživanja i inovacija kako bi se mogla što prije primijeniti. Uz to, cilj mu je razviti iduću generaciju iznimno učinkovitih niskougljičnih zrakoplova opremljenih novim izvorima energije, motorima i sustavima, koji će biti rezultat faze istraživanja i demonstracije na visokim razinama tehnološke spremnosti. Potporom istraživanjima i inovacijama u području zrakoplovstva poboljšava se konkurentnost i zapošljavanje u tom sektoru, što će biti posebno važno za oporavak. Neki od ciljeva koje treba ostvariti do 2030. su dokazati da se disruptivnim tehnološkim inovacijama u zrakoplovima neto emisije stakleničkih plinova do 2030. mogu smanjiti za najmanje 55 % u usporedbi s razinama iz 1990. te otvoriti put prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.
 Čisti vodik: ovim će se partnerstvom ubrzati razvoj i primjena europskog vrijednosnog lanca za tehnologije vodika proizvedenog iz obnovljivih izvora te time doprinijeti održivom, dekarboniziranom i potpuno integriranom energetskom sustavu u skladu s Komunikacijom „Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu” (COM(2020) 301). Pritom se naglasak stavlja na proizvodnju, distribuciju i skladištenje čistog vodika te opskrbljivanje sektora koje je teško dekarbonizirati kao što je teška industrija i primjena u prijevozu teškim vozilima. Jedan od ciljeva za razdoblje do 2030. jest proizvodnja čistog vodika po cijeni od otprilike 1,5–3 EUR po kilogramu, za što će trebati postići ciljeve za 2030. u pogledu veće učinkovitosti i nižih kapitalnih izdataka. Osim toga, pretpostavlja se i dostupnost energije iz obnovljivih izvora po povoljnim cijenama te omogućivanje prodora na masovna tržišta, kao i smanjenje troškova distribucije na manje od 1 EUR po kilogramu za velike količine vodika.
 Europska željeznica: ovim će se partnerstvom ubrzati razvoj i primjena inovativnih tehnologija (posebno digitalizacije i automatizacije) kako bi se postigla korjenita preobrazba željezničkog sustava i ostvarili ciljevi europskog zelenog plana, primjerice preusmjeravanje znatnog dijela od 75 % kopnenog tereta koji se danas prevozi cestama na prijevoz željeznicom i unutarnjim plovnim putovima. U okviru partnerstva razvit će se rješenja koja imaju široku potporu u cijelom EU-u, što će dovesti do prihvaćenosti na tržištu koja bi do 2030. mogla iznositi i do 75 %, povećati konkurentnost željeznice i pridonijeti tehnološkom vodstvu Europe u željezničkom sektoru.
 Globalno zdravlje EDCTP3: ovim će se partnerstvom iznaći nova rješenja za smanjenje tereta zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi te ojačati istraživački kapaciteti za pripremu i odgovor na ponovno pojavljivanje zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi i drugdje u svijetu. Cilj mu je postići da se do 2030. licenciraju barem dvije nove zdravstvene tehnologije za suzbijanje zaraznih bolesti i pružiti potporu za barem 100 istraživačkih instituta u 30 zemalja kako bi se omogućio učinkovit i brz odgovor istraživačke djelatnosti radi razvoja zdravstvenih tehnologija za suzbijanje epidemija.
 Inicijativa za inovativno zdravlje: ovom će se inicijativom pridonijeti stvaranju istraživačkog i inovacijskog ekosustava na razini EU-a kojim će se olakšati prijenos znanstvenih spoznaja u konkretne inovacije. Njome će se podržati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih proizvoda i usluga usmjerenih na ljude kojima se nastoje zadovoljiti ključne potrebe u području javnog zdravlja i potaknuti međusektorske inovacije u tom području kako bi europska zdravstvena industrija bila globalno konkurentna. Obuhvaćat će prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima. Neki od ciljeva inicijative za 2030. uključivali bi pokretanje najmanje 30 velikih međusektorskih projekata usmjerenih na inovacije u području zdravlja i demonstraciju izvedivosti integriranja proizvoda ili usluga u zdravstvenoj zaštiti. Inicijativa će pridonijeti postizanju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka
 4
 , nove industrijske strategije za Europu
 5
 i farmaceutske strategije za Europu
 6
 .
 Ključne digitalne tehnologije: ključne digitalne tehnologije obuhvaćaju elektroničke komponente, njihov dizajn, proizvodnju i integraciju u sustave te softver koji određuje njihov način rada. Glavni je cilj tog partnerstva podržati digitalnu transformaciju svih gospodarskih i društvenih sektora, povećati koristi od transformacije u Europi i podržati europski zeleni plan. Cilj mu je da se do 2030. zahvaljujući vodećoj ulozi EU-a u ključnim digitalnim tehnologijama ojačaju uporišta industrije tako da se iskoriste novonastale prilike za uspostavu tehnološke suverenosti i jačanje konkurentnosti.
 Istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu: ovom se inicijativom nastoji omogućiti digitalna transformacija upravljanja zračnim prometom kako bi europski zračni prostor postao globalno najučinkovitiji i najpovoljniji za okoliš te kako bi se podržali konkurentnost i oporavak europskog zrakoplovnog sektora nakon krize uzrokovane bolešću COVID-19. Ciljevi inicijative uključuju bolju povezivost, integraciju i automatizaciju veze između zrakoplova i zemlje, veću fleksibilnost i proširivost upravljanja zračnim prostorom te sigurno uključivanje bespilotnih zrakoplova. U okviru inicijative nastojat će se do 2030. iznaći rješenja iz europskog glavnog plana upravljanja zračnim prometom za fazu D na razini tehnološke spremnosti 6.
 Pametne mreže i usluge: ovim će se partnerstvom omogućiti potpora tehnološkoj suverenosti za pametne mreže i usluge u skladu s novom industrijskom strategijom za Europu i paketom instrumenata za kibersigurnost 5G tehnologije. Cilj mu je pomoći u rješavanju društvenih izazova i omogućiti digitalnu i zelenu tranziciju. U kontekstu krize uzrokovane bolešću COVID-19 podupirat će tehnologije za odgovor na zdravstvenu krizu i gospodarski oporavak. Partnerstvo će omogućiti europskim akterima razvoj tehnoloških kapaciteta za 6G sustave koji će biti temelj za buduće digitalne usluge do 2030. Pomoći će u razvoju vodećih tržišta za 5G infrastrukturu i usluge u Europi usklađivanjem uvođenja 5G tehnologija s Instrumentom za povezivanje Europe 2 za digitalne tehnologije (CEF).
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 ·Pravna osnova
 Navedeni prijedlozi za institucionalizirana europska partnerstva temelje se na članku 187. UFEU-a, prema kojem EU može osnovati zajednička poduzeća ili bilo koju drugu strukturu potrebnu za učinkovito provođenje svojih istraživačkih, tehnološko-razvojnih i demonstracijskih programa.
 ·Supsidijarnost (za neisključivu nadležnost)
 Prema UFEU-u, istraživanje je u podijeljenoj nadležnosti EU-a i njegovih država članica. U članku 4. stavku 3. navodi se da u područjima istraživanja, tehnološkog razvoja i svemira EU može provoditi posebne aktivnosti, uključujući utvrđivanje i provedbu programa, pri čemu ne smije utjecati na slobodu država članica da djeluju u tim područjima.
 Predložene inicijative usmjerene su na područja u kojima postoji dokaziva dodana vrijednost djelovanja na razini EU-a zbog razmjera, brzine i opsega napora koje EU mora uložiti kako bi postigao svoje dugoročne ciljeve iz Ugovora, ostvario svoje strateške političke prioritete i ispunio obveze. Predloženim inicijativama trebale bi se također dopuniti i ojačati nacionalne i podnacionalne aktivnosti u istom području.
 Budući da se europska partnerstva temelje na zajedničkoj dugoročnoj strateškoj agendi za istraživanja i inovacije, primjerena su za rješavanje složenih prekograničnih izazova. Njima se može ukloniti niz sistemskih, tržišnih i transformacijskih nedostataka, što je preduvjet za brži razvoj i širenje inovacija. Pritom je naglasak stavljen na sljedeće:
 ·jačanje suradnje i razmjene znanja među ključnim akterima u europskom istraživačkom i inovacijskom sustavu, uključujući interdisciplinarnu i međusektorsku suradnju i bolju integraciju vrijednosnih lanaca i ekosustava,
 ·osiguravanje usklađenosti i integracije europskih, nacionalnih/regionalnih i industrijskih istraživačkih i inovacijskih strategija, programa i ulaganja s dogovorenim usmjerenjima,
 ·stvaranje kritične mase ulaganja u zajedničke prioritete i povećanje privatnih ulaganja u istraživanje i inovacije,
 ·smanjenje rizika i neizvjesnosti za industriju povezanih s ulaganjima u istraživačke i inovacijske aktivnosti te nove tehnologije i rješenja podjelom rizika i omogućivanjem predvidljivosti ulaganja.
 Djelovanjima samo na nacionalnoj razini ili na razini industrije ne mogu se ostvariti razmjeri, brzina ni opseg potpore istraživanjima i inovacijama koji su potrebni EU-u kako bi postigao dugoročne ciljeve iz Ugovora, ostvario svoje strateške političke prioritete (uključujući klimatske i energetske ciljeve iz Pariškog sporazuma i europskog zelenog plana) te pridonio rješavanju globalnih izazova i ostvarivanju ciljeva održivog razvoja.
 ·Proporcionalnost
 Cjelokupni pristup koji je doveo do ovog prijedloga temelji se na načelu proporcionalnosti. Politički i pravni kontekst promijenio se od uspostave postojećih partnerstava. Sada se veći naglasak stavlja na potrebu za racionalizacijom glavnih prioriteta politike EU-a i osiguravanje njihova mjerljivog učinka. S obzirom na novi kontekst, važno je odabrati samo ona europska partnerstva koja pružaju stvarnu i dokazivu dodanu vrijednost. Stoga svako institucionalizirano europsko partnerstvo mora dokazati svoju dodanu vrijednost, konkretno to da se njegovi ciljevi ne mogu djelotvornije ostvariti jednostavnijim sredstvima, uključujući standardni pristup tradicionalnih poziva u okviru Obzora Europa ili jednostavnije oblike partnerstva kao što su partnerstva za zajedničke programe.
 Proporcionalnost kandidata za partnerstva ocijenjena je u skladu sa sljedećom logikom od dva koraka:
 (1)obrazloženje partnerskog pristupa u određenom području (uključujući razmatranja o dodatnosti, usmjerenosti i povezanosti sa strateškim prioritetima) umjesto drugih oblika djelovanja koji su dostupni u okviru Obzora Europa;
 (2)ako se partnerski pristup smatra primjerenim, razmatranja o proporcionalnosti vodila su procjenu vrste partnerstva (partnerstva za zajedničke programe, sufinancirana ili institucionalizirana partnerstva) koja bi bila najdjelotvornija za postizanje željenih ciljeva.
 ·Odabir instrumenta
 Cilj je ovog prijedloga uspostaviti devet zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a. Prema članku 188. stavku 1. UFEU-a za takvu je strukturu potrebno donošenje uredbe Vijeća.
 3.REZULTATI EX POST EVALUACIJA, SAVJETOVANJA S DIONICIMA I PROCJENA UČINKA
 ·Ex post evaluacije/provjere primjerenosti postojećeg zakonodavstva
 Pri razradi Obzora Europa temeljito su razmotreni zaključci prijašnjih evaluacija. Njihovi su rezultati pridonijeli oblikovanju novog pristupa partnerstvima koji se temelji na učinku i pomogli pri operacionalizaciji kriterija za njihov odabir, provedbu, praćenje i postupno ukidanje. Kako je navedeno u Prilogu 5. procjeni učinka Obzora Europa, poboljšanja se mogu ostvariti u sljedećim područjima:
 ·Zaključak privremene evaluacije Obzora 2020. bio je da je cjelokupno okruženje partnerstava postalo previše složeno i rascjepkano. Ukupni je broj partnerstava za istraživanje i inovacije u Obzoru 2020. oko 100, a oni u prosjeku predstavljaju oko 25 % raspoloživog proračuna tog programa, pri čemu javno-privatna partnerstva čine oko 17,5 % proračuna Obzora 2020. U privremenoj evaluaciji utvrđena je potreba za racionalizacijom cjelokupnog europskog okruženja istraživačkih i inovacijskih partnerstava, poboljšanjem njihove otvorenosti i transparentnosti te njihovim povezivanjem s budućim strateškim prioritetima EU-a u području istraživanja i inovacija i misijama programa Obzor Europa.
 ·U evaluaciji inicijativa na temelju članka 187. ističe se da aktivnosti u okviru javno-privatnih partnerstava treba uskladiti s politikama EU-a te nacionalnim i regionalnim politikama. Predlaže se revizija ključnih pokazatelja uspješnosti i uključivanje većeg broja dionika u upravljačke strukture ili u podnesene prijedloge. Ističe se i potreba za boljom i intenzivnijom komunikacijom, posebno kako bi se osiguralo djelotvorno širenje rezultata projekata.
 Kad je riječ o pojedinačnim inicijativama, u tematskim dijelovima svake procjene učinka priložene ovom prijedlogu objašnjeno je kako su primijenjene pozitivne i negative pouke iz prijašnjih evaluacija.
 ·Savjetovanja s dionicima
 Ovaj prijedlog i popratne procjene učinka bili su predmet opsežnog savjetovanja s dionicima, i to tijekom pripreme prijedloga o Obzoru Europa i kasnije u pogledu svih kandidata za europska partnerstva:
 –savjetovanje s državama članicama obavljeno je u okviru programskog odbora Obzora Europa, tzv. „strateškog sastava u sjeni”,
 –otvoreno javno savjetovanje za kandidate za institucionalizirana partnerstva na temelju članaka 185. i 187. UFEU-a održano je od 11. rujna do 6. studenoga 2019. i primljeno je više od 1 600 odgovora dionika,
 –održana su ciljana savjetovanja radi pripreme procjena učinka za 12 kandidata za institucionalizirana partnerstva. Za svakog je kandidata vanjski konzultant obavio razgovor s reprezentativnim uzorkom dionika kako bi dobio njihovo mišljenje o potrebi za djelovanjem na razini EU-a i njegovoj dodanoj vrijednosti.
 Rezultati svih savjetovanja s dionicima ugrađeni su u pojedinačne procjene učinka priložene predloženim partnerstvima i pomogli su u odabiru načina provedbe kojemu će se dati prednost.
 ·Prikupljanje i primjena stručnog znanja
 Radi pripreme procjene učinka ovog prijedloga Komisija je angažirala vanjskog izvođača za provedbu studije o kandidatima za institucionalizirana partnerstva i razvoj zajedničke metodologije za procjenu djelotvornosti i učinkovitosti pojedinih inicijativa te njihove dosljednosti i dodane vrijednosti EU-a kako bi se osigurala usporedivost. Ta je studija javno dostupna u internetskoj knjižari EU-a (EU Bookshop) i na nju se upućuje u procjenama učinka za svaku inicijativu. Komisija je primijenila dokaze prikupljene za studiju, posebno u pogledu mišljenja dionika, rezultata ex post evaluacije, utvrđivanja problema koje treba riješiti i očekivanih učinaka opcija politike, a provela je i vlastitu analizu tih informacija s obzirom na nedavne promjene politike i dodatne dokaze koji su postali dostupni nakon završetka studije.
 ·Procjena učinka
 Nakon što su utvrđeni kandidati za institucionalizirana europska partnerstva, pokrenut je postupak procjene učinka kako bi se za svaku inicijativu odredio najprimjereniji modalitet provedbe među sljedećim opcijama politike:
 Opcija 0 – osnovni scenarij – tradicionalni pozivi u sklopu okvirnog programa
 Opcija 1 – europsko partnerstvo za zajedničke programe
 Opcija 2 – sufinancirano europsko partnerstvo
 Opcija 3 – institucionalizirano partnerstvo
 ·Podopcija 3.a – institucionalizirano partnerstvo na temelju članka 185. UFEU-a
 ·Podopcija 3.b – institucionalizirano partnerstvo na temelju članka 187. UFEU-a
 Usporedna procjena koristi svake opcije uključivala je analizu relevantnosti intervencije, njezine proporcionalnosti i djelotvornosti za postizanje željenih ciljeva. To je dovelo do toga da se za svakog kandidata predlaže prilagođeni pristup, od administrativno manje složenih oblika suradnje do institucionaliziranih oblika suradnje, ovisno o planiranim ciljevima politike, posebnim izazovima i željenom ishodu koji je utvrđen za svakog kandidata.
 Pojedinačne procjene učinka predstavljene su Odboru za nadzor regulative na tri odvojena saslušanja u razdoblju od ožujka do lipnja 2020. Dvije procjene učinka dobile su pozitivno mišljenje u prvom čitanju, šest ih je dobilo pozitivno mišljenje sa zadrškama, a četiri su dobile negativno mišljenje te ih je trebalo ponovno podnijeti Odboru. Glavne kritike u pogledu predmeta koji su dobili negativno mišljenje odnosile su se na opseg predložene inicijative, potrebu za pojašnjenjem problema i ciljeva koji bi se mogli djelotvorno riješiti odnosno postići predloženom inicijativom u idućem okvirnom programu, učinak ukidanja postojeće inicijative (ako je primjenjivo) i, u nekim slučajevima, razliku između najpoželjnije opcije i drugih alternativa.
 Četiri procjene učinka koje su u prvom čitanju dobile negativno mišljenje ponovno su podnesene Odboru. Tri su dobile pozitivno mišljenje sa zadrškama, a četvrta je dobila pozitivno mišljenje.
 ·Primjerenost i pojednostavnjenje propisa
 Predloženim inicijativama odgovara se na potrebu za pojednostavnjivanjem pristupa partnerstvima kako je navedeno u prijedlogu o Obzoru Europa. Tu su potrebu podržali Europski parlament i Vijeće. Shodno tome dogovoreno je da će se programom Obzor Europa podupirati tri vrste partnerstva: sufinancirano partnerstvo, partnerstvo za zajedničke programe i institucionalizirano partnerstvo (na temelju članka 185. ili 187. UFEU-a i zajednica znanja i inovacija EIT-a). To je u skladu s duhom Programa za primjerenost i učinkovitost propisa (REFIT).
 U procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu sve se inicijative razmatraju zasebno, ali se primjenjuje i međusektorski pristup i utvrđuju načini za povećanje učinkovitosti i usklađenosti, a time i postizanje maksimalnog učinka svakog partnerstva. U njoj se utvrđuju zajednički elementi koji će svim inicijativama pomoći u ispunjavanju njihovih ciljeva uz smanjenje troškova, primjerice prilagodbom upravljačkih mehanizama kako bi se osigurala usklađenost s drugim inicijativama. Taj je pristup potpuno u skladu s okvirom za bolju regulativu i nastojanjima za pojednostavnjenje.
 Jedinstveni temeljni akt doprinosi postizanju cilja racionalizacije financiranja istraživanja i inovacija u EU-u i strateškom pristupu europskim partnerstvima temeljenom na učinku. Uredba o Obzoru Europa uključuje nekoliko zajedničkih zahtjeva za uspostavu i provedbu europskih partnerstava. Primjenom modularnog pristupa jedinstveni temeljni akt omogućuje da se zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća dosljedno prenesu (u dijelu prvom) i omogući dovoljna fleksibilnost za zadovoljavanje posebnih potreba svakog od njih (u dijelu drugom).
 ·Temeljna prava
 U ovoj se Uredbi poštuju temeljna prava utvrđena u Povelji Europske unije o temeljnim pravima.
 Većina predloženih inicijativa nema izravan učinak na temeljna prava. U slučajevima kada inicijative imaju izravan učinak na temeljna prava, u odjeljku 6. svake procjene učinka nalazi se posebna procjena.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Maksimalni financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima iznosi 9 600 milijuna EUR
 7
 , uključujući doprinose Europskog udruženja za slobodnu trgovinu, isplaćeno iz odobrenih sredstava općeg proračuna Unije dodijeljenih Posebnom programu za provedbu Okvirnog programa Obzor Europa. Taj će se doprinos izdvojiti iz drugog stupa, „Globalni izazovi i industrijska konkurentnost”. Doprinosi članova koji nisu Unija bit će najmanje jednaki sredstvima koja je Unija dodijelila za pokrivanje operativnih troškova.
 Administrativni troškovi zajedničkih poduzeća ne prelaze 501,174 milijuna EUR u razdoblju trajanja zajedničkih poduzeća. Ti će se troškovi pokriti financijskim doprinosima Unije i članova koji nisu Unija.
 5.DRUGI ELEMENTI
 ·Planovi provedbe i mehanizmi praćenja, evaluacije i izvješćivanja
 Partnerstva će se pratiti i evaluirati u skladu s člancima 45. i 47. i Prilogom III. Uredbi o Obzoru Europa. Međuevaluacije i ex post evaluacije provest će se uz potporu vanjskih izvođača i uključiti u sveukupne evaluacije Obzora Europa. U skladu s kriterijima utvrđenima za europska partnerstva, u evaluacijama će se procijeniti najdjelotvorniji načini intervencije politike za svako buduće djelovanje kao i moguća obnova partnerstva u sveukupnom okruženju europskih partnerstava. Ako do obnove ne dođe, razvit će se odgovarajuće mjere kako bi se osiguralo postupno ukidanje financiranja okvirnog programa u skladu s uvjetima i vremenskim okvirom dogovorenim s partnerima partnerstva.
 ·Detaljno obrazloženje posebnih odredaba prijedloga
 Institucionalizirana europska partnerstva osmišljena su kako bi se povećala usklađenost i maksimalno povećao učinak u okruženju istraživanja i inovacija koje se neprestano razvija. Predložena Uredba Vijeća sastoji se od tri dijela:
 ·Dio prvi sadržava odredbe koje su zajedničke za sva zajednička poduzeća i namijenjene su pojednostavnjivanju i usklađivanju uvjeta pravnih granica te omogućuju modularni pristup na kojem pojedinačna zajednička poduzeća mogu temeljiti svoju operativnu strukturu.
 ·Dio drugi sadržava odredbe koje su specifične za pojedinačna zajednička poduzeća i pružaju potrebnu fleksibilnost kako bi se uzele u obzir operativne potrebe i potrebe politike.
 ·Dio treći sadržava završne odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća.
 ·Članak 4.: ciljevi i načela za zajednička poduzeća uspostavljeni su na temelju ciljeva i strukture Obzora Europa i neposredno povezani s postizanjem ciljeva politike EU-a. Na temelju usklađene procjene rizika utvrđen je skup zajedničkih ciljeva.
 ·Članak 5.: operativni ciljevi i zadaće – u tim se odredbama odražavaju zahtjevi i kriteriji provedbe za europska partnerstva, uključujući potrebu za osiguravanjem sustavnog pristupa za postizanje ciljeva, pristup rezultatima, praćenje radi ocjene napretka u postizanju ciljeva politike, promicanje uključivosti u odnosu na dionike i uključivanje malih i srednjih poduzeća.
 ·Članak 7.: utvrđuje se zajednički postupak za odabir novih članova i tako osigurava transparentnost i otvorenost cijele inicijative, u skladu s Uredbom o Obzoru Europa.
 ·Članak 11.: pruža se okvir kojim će se osigurati doprinosi partnera tijekom cijelog trajanja inicijative i podjela troškova između EU-a i partnera koji nisu Unija, što je temeljni uvjet partnerskog pristupa. Tim se člankom propisuje da se doprinosi i obveze moraju kvalitativno i kvantitativno povećati u skladu s Uredbom o Obzoru Europa. Njime se uvodi sustavan pristup u pogledu doprinosa partnera iz industrije za sve inicijative na temelju članka 187. UFEU-a koji je odgovoran, dosljedan, transparentan i pravedan te kojim se podržava otvorenost inicijativa i osigurava njihova privlačnost za nove članove.
 ·Postupno ukidanje: odredbe su neposredno povezane s postizanjem posebnih ciljeva. U članku 16. stavku 2. točki (y) od upravnog odbora se zahtijeva da do kraja 2022., dovoljno rano da se može uključiti u međuevaluaciju Obzora Europa, pripremi realan plan kako bi se inicijativa nastavila izvan okvira institucionaliziranog partnerstva. Time bi se trebalo osigurati da se aktivnosti širenja rezultata nastave i nakon prestanka sudjelovanja Unije i da se uspostave veze s industrijskom i drugim politikama kako bi se inicijativa preusmjerila s istraživanja i inovacija na primjenu.
 ·Odredbe o upravljanju: usklađivanje funkcioniranja različitih tijela u svim zajedničkim poduzećima. Svako zajedničko poduzeće ima potporu savjetodavnih skupina koje im pružaju znanstvene i stručne savjete, omogućuju savjetovanje s dionicima i uključivanje država članica (ako nisu partneri). Ipak, postoji određena fleksibilnost koja omogućuje zajedničkim poduzećima da se služe postojećim konfiguracijama za savjetodavnu ulogu ili da uspostave jednu konfiguraciju koja se upotrebljava za više njih.
 ·Usklađenost i sinergije (članci 5., 16., 18. i 24.): u Uredbi o Obzoru Europa navode se „aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija”. U skladu s tim, u dijelu prvom utvrđuje se način kako se od zajedničkih partnerstava očekuje da surađuju s drugim partnerstvima i stupaju u kontakt sa širim ekosustavom, osobito kad je riječ o njihovim zadaćama i zadaćama njihova upravnog odbora, kao i uloga skupine predstavnika država i izvješćivanje putem godišnjeg izvješća o radu. U dijelu drugom navode se neka prioritetna europska partnerstva s kojima se očekuje da će pojedinačna zajednička poduzeća uspostaviti formalnu i redovitu suradnju.
 2021/0048 (NLE)
 Prijedlog
 UREDBE VIJEĆA
 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 187. i članak 188. prvi stavak,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskog parlamenta
 8
 ,
 uzimajući u obzir mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora
 9
 ,
 budući da:
 (1)Kako bi se postigao najveći mogući učinak financiranja Unije i najučinkovitiji doprinos ciljevima politike Unije, Uredbom [XXXX] Europskog parlamenta i Vijeća
 10
 („Uredba o Obzoru Europa”) uspostavljen je okvir politika i pravni okvir za europska partnerstva s partnerima iz privatnog i/ili javnog sektora. Europska partnerstva ključan su element politike Obzora Europa. Osmišljena su radi ostvarenja prioriteta Unije određenih u programu Obzor Europa i jasnog učinka za EU i njegove građane, koji učinkovitije može postići partnerstvo, putem zajedničke strateške vizije na koju se obvezuju partneri, a ne samo Unija.
 (2)Prije svega europska partnerstva u stupu „Globalni izazovi i europska industrijska konkurentnost” u okviru Obzora Europa imaju važnu ulogu u postizanju strateških ciljeva kao što je ubrzavanje tranzicije prema ostvarenju ciljeva održivog razvoja i zelene i digitalne Europe te bi trebala pridonijeti oporavku od dosad neviđene krize koju je uzrokovala pandemija bolesti COVID-19. Europska partnerstva bave se složenim prekograničnim izazovima koji iziskuju cjelovit pristup. Ona omogućuju uklanjanje transformacijskih, sustavnih i tržišnih nedostataka opisanih u procjenama učinka priloženima ovoj Uredbi okupljanjem širokog raspona sudionika u lancima vrijednosti i ekosustavima kako bi radili na zajedničkoj viziji i prenijeli je u konkretne planove i koordiniranu provedbu aktivnosti. Osim toga, omogućuju i usmjeravanje rada i resursa na zajedničke prioritete kako bi poradili na složenim izazovima.
 (3)Kako bi se ostvarili prioriteti i učinak, trebalo bi razvijati europska partnerstva širokim uključivanjem relevantnih dionika u cijeloj Europi, uključujući industriju, istraživačke organizacije, tijela koja pružaju javne usluge na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj ili međunarodnoj razini te organizacije civilnog društva kao što su zaklade koje podupiru i/ili provode istraživanja i inovacije. Ona bi trebala biti i dio mjera za jačanje suradnje između partnera iz privatnog i/ili javnog sektora na međunarodnoj razini, uključujući udruživanje istraživačkih i inovacijskih programa s prekograničnim ulaganjima u istraživanja i inovacije koji donose obostrane koristi za ljude i poduzeća, pri čemu treba osigurati da Unija može očuvati svoje interese u strateškim područjima.
 (4)Privremena evaluacija Obzora 2020. pokazala je da je s vremenom uveden znatan repertoar instrumenata i inicijativa za partnerstvo, sa sedam oblika provedbe i gotovo 120 inicijativa za partnerstvo u okviru Obzora 2020. Osim složenosti koja proizlazi iz širenja instrumenata i inicijativa, ocijenjeno je i da njihova sposobnost da doprinesu povezanim politikama na razini Unije i nacionalnoj razini u cjelini nije dovoljna unatoč činjenici da imaju niz pozitivnih učinaka na ostvarenje ciljeva, primjerice utvrđivanjem dugoročnih programa, strukturiranjem suradnje u području istraživanja i inovacija između inače raspršenih dionika i poticanjem dodatnih ulaganja. U procjeni učinka Obzora Europa utvrđuje se stoga potreba za analizom i racionalizacijom mogućnosti financiranja istraživanja i inovacija, posebice u pogledu partnerstava, te za preusmjeravanjem partnerstava na veći učinak i ostvarenje prioriteta Unije.
 (5)Radi rješavanja tih problema i postizanja ambicioznijih ciljeva za europska ulaganja, u okviru Obzora Europa trebalo bi predložiti znatno pojednostavnjenje i reformu politike Komisije o partnerstvima za istraživanja i inovacije. Kako bi se odrazila sustavna priroda Obzora Europa kojom se nastoji doprinijeti „transformacijama” na razini Unije radi ostvarenja ciljeva održivosti, u njemu bi se trebala učinkovitije iskoristiti ta partnerstva primjenom više strateški usmjerenog i usklađenijeg pristupa vođenog učinkom.
 (6)Uredbom (EU) 2020/852
 11
 uspostavlja se opći okvir za utvrđivanje smatra li se gospodarska djelatnost okolišno održivom za potrebe određivanja održivih ulaganja. Time se stvara zajednička referenca koju ulagači, banke, industrija i istraživači mogu koristiti pri ulaganju u projekte i gospodarske aktivnosti koje imaju znatan pozitivan učinak na klimu i okoliš te im ne nanose bitnu štetu. Referenca je to za zelena ulaganja u Uniji.
 (7)Ako je relevantno, partnerstva bi trebala razmotriti kriterije tehničke provjere prema članku 3. i načelo nenanošenja bitne štete iz članka 17. Uredbe (EU) 2020/852 kao instrument za poboljšanje spremnosti projekata i pristupa zelenom financiranju koje će biti ključno za prihvaćanje na tržištu i širu primjenu inovativnih tehnologija i rješenja koje će oblikovati. Znanstveni dokazi u središtu su kriterija tehničke provjere. Istraživanja i inovacije, koje partnerstva provode, trebala bi uvelike pomoći gospodarskim subjektima da dosegnu ili premaše standarde i pragove uspostavljene Uredbom i kako bi kriteriji tehničke provjere bili ažurirani i u skladu s ciljevima europskog zelenog plana.
 (8)Na temelju Uredbe o Obzoru Europa trebalo bi biti moguće da se europska partnerstva uspostavljaju u tri različita oblika: „sufinancirana partnerstva”, „partnerstva za zajedničke programe” i „institucionalizirana partnerstva”. Uspostava institucionaliziranih partnerstava trebala bi uključivati novo zakonodavstvo Unije i uspostavu posebnih provedbenih struktura u skladu s člankom 185. ili 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU).
 (9)Uredbom o Obzoru Europa definira se osam prioritetnih područja u kojima bi se mogla predložiti institucionalizirana partnerstva. U tim prioritetnim područjima predloženo je nekoliko inicijativa za institucionalizirana partnerstva, a devet ih je obuhvaćeno ovom Uredbom.
 (10)Aktivnosti istraživanja i inovacija koje provode zajednička poduzeća trebale bi se financirati iz Obzora Europa. Kako bi se postigao najveći mogući učinak, zajednička poduzeća trebala bi ostvariti bliske sinergije s drugim Unijinim programima i instrumentima za financiranje, posebice onima koji podupiru primjenu inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kako bi se povećala gospodarska i socijalna kohezija i smanjile nejednakosti.
 (11)Za novi pristup politika za europska partnerstva, a posebno institucionalizirana europska partnerstva, potreban je inovativan način uspostavljanja pravnog okvira u kojem bi djelovala. Iako se osnivanje zajedničkih poduzeća na temelju članka 187. UFEU-a za potrebe programa Obzor 2020. pokazalo učinkovitim kad je riječ o provedbi, potrebno je na tome dodatno raditi. Stoga je cilj ove Uredbe povećati usklađenost, učinkovitost, djelotvornost i usmjerenost na učinak provedbe usklađenim prenošenjem odredbi o Obzoru Europa i iskustva stečenog provedbom programa u okviru Obzora 2020. u zajedničke odredbe za sva zajednička poduzeća. Želi se i olakšati uspostava suradnje i sinergija između europskih partnerstava uz potpuno iskorištavanje međupovezanosti na organizacijskoj razini. Zajednička poduzeća trebala bi iskoristiti prilike da uključe predstavnike drugih europskih partnerstava u rasprave tijekom izrade svojih programa rada, utvrditi u kojim se područjima dodatnim ili zajedničkim aktivnostima učinkovitije i djelotvornije mogu ukloniti poteškoće, izbjeći preklapanja, uskladiti vremenski plan provedbe aktivnosti i osigurati pristup rezultatima i drugim relevantnim oblicima razmjene znanja.
 (12)Nakon utvrđivanja sinergija među njima zajednička poduzeća trebala bi nastojati odrediti udjele u proračunu koji bi se trebali iskoristiti za dodatne ili zajedničke aktivnosti među zajedničkim poduzećima. Cilj je ove Uredbe postići veću učinkovitost i usklađivanje pravila pojačanom operativnom suradnjom i iskorištavanjem ekonomije razmjera, uključujući uspostavu zajedničkog pozadinskog ureda, koji bi zajedničkim poduzećima trebao pružiti horizontalne potporne funkcije. Zajednički pozadinski ured trebao bi olakšati postizanje većeg učinka i usklađenosti u zajedničkim točkama uz zadržavanje određenog stupnja fleksibilnosti kako bi se zadovoljile posebne potrebe svakog zajedničkog poduzeća. Struktura bi se trebala uspostaviti na temelju sporazuma o razini usluga koje zajednički sklapaju zajednička poduzeća. Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda trebale bi obuhvaćati funkcije koordinacije i administrativne potpore u područjima u kojima se njegov nadzor pokazao učinkovitim i isplativim i u njima bi se trebala uzeti u obzir usklađenost sa zahtjevom odgovornosti svakog pojedinog dužnosnika za ovjeravanje. Pravni ustroj trebao bi u najvećoj mjeri ispunjavati zajedničke potrebe zajedničkih poduzeća, omogućivati njihovu blisku suradnju i uzeti u obzir sve moguće sinergije među europskim partnerstvima te, posljedično, među raznim dijelovima programa Obzor Europa te među drugim programima kojima upravljaju zajednička poduzeća.
 (13)U procjenama učinka koje se odnose na pojedina zajednička poduzeća uspostavljena ovom Uredbom izneseni su dokazi kojima se opravdava provedba partnerstava u skladu s Uredbom o Obzoru Europa samo ako drugi dijelovi programa Obzor Europa, uključujući druge oblike europskog partnerstva, ne bi mogli ispuniti ciljeve ili ne bi stvorili potrebne očekivane učinke, pri čemu je takva provedba opravdana dugoročnom perspektivom i visokim stupnjem integracije.
 (14)Programom Obzor Europa u europska partnerstva uvodi se više strateški usmjeren i usklađeniji pristup vođen učinkom, na temelju iskustava utvrđenih privremenom evaluacijom Obzora 2020. U skladu s novom ambicijom, cilj je ove Uredbe djelotvornija primjena institucionaliziranih europskih partnerstava usmjerenošću na jasne ciljeve, ishode i učinke koji se mogu postići do 2030. te osiguravanjem jasnog doprinosa povezanim prioritetima politika i politikama Unije. Bliska suradnja i sinergije s drugim relevantnim inicijativama na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice s drugim europskim partnerstvima, ključne su za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. Pri procjeni ukupnog učinka trebalo bi uzeti u obzir šira ulaganja koja nadilaze doprinose partnera i koja zajednička poduzeća pokreću radi ostvarenja svojih ciljeva.
 (15)Ova se Uredba temelji na načelima i kriterijima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa, uključujući otvorenost i transparentnost, jak učinak poluge i dugoročne obveze svih uključenih strana. Jedan je od ciljeva ove Uredbe osigurati otvorenost inicijativa širokom rasponu subjekata, uključujući nove sudionike. Partnerstva bi trebala biti otvorena svim subjektima koji su voljni i sposobni raditi na ostvarenju zajedničkog cilja te promicati široko i aktivno sudjelovanje dionika u aktivnostima, članstvu i upravljanju, kao i osigurati da rezultati budu na korist svim Europljanima, posebice širokom diseminacijom rezultata i aktivnostima prije uvođenja u cijeloj Uniji.
 (16)Kad je riječ o aktivnostima povezanima sa strateškom imovinom, interesima, autonomijom ili sigurnošću Unije, mjere utvrđene u [članku 16.] Uredbe o Obzoru Europa trebale bi se primjenjivati na programe rada zajedničkih poduzeća.
 (17)U [Prilogu III.] Uredbi o Obzoru Europa zahtijeva se da financijski doprinosi i/ili doprinosi u naravi od partnera osim Unije moraju iznositi najmanje 50 % te mogu iznositi do 75 % agregiranih proračunskih obveza europskog partnerstva. Stoga bi se ovom Uredbom trebali utvrditi potrebni doprinosi članova zajedničkih poduzeća na istoj ili višoj razini od doprinosa Unije. Unija bi trebala moći smanjiti svoj doprinos ako članovi koji nisu Unija ne ispune svoje obveze.
 (18)U skladu s ambicijama utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa jedan je od preduvjeta za uspostavu institucionaliziranih partnerstva osiguravanje doprinosa partnera tijekom cijelog trajanja inicijativa. U tom bi kontekstu privatni partneri znatan dio svojih doprinosa trebali dati u obliku doprinosa u naravi za operativne troškove zajedničkog poduzeća. Zajednička poduzeća trebala bi moći tražiti mjere za lakše izdvajanje tih doprinosa putem svojih programa rada, prije svega smanjivanjem stopa financiranja. Te mjere trebale bi se temeljiti na posebnim potrebama zajedničkog poduzeća i povezanim aktivnostima. U opravdanim slučajevima trebalo bi biti moguće uvesti dodatne uvjete koji zahtijevaju sudjelovanje člana zajedničkog poduzeća ili njegovih sastavnih ili povezanih subjekata, uz usmjerenost na aktivnosti u kojima industrijski partneri zajedničkog poduzeća mogu imati ključnu ulogu, kao što su demonstracijske aktivnosti velikih razmjera i vodeći projekti, te dati veći doprinos putem nižih stopa financiranja. Stupanj sudjelovanja članova trebao bi pratiti izvršni direktor kako bi upravni odbor mogao poduzeti odgovarajuće mjere i osigurati ravnotežu između obveza partnera i otvorenosti. U opravdanim slučajevima kapitalni izdaci za npr. velike demonstracijske projekte ili vodeće projekte mogu se smatrati prihvatljivim troškom u skladu s primjenjivim pravnim okvirom.
 (19)U skladu s načelom pravedne raspodjele doprinosa među članovima zajedničkih poduzeća, financijski doprinosi administrativnim troškovima zajedničkih poduzeća trebali bi se ravnomjerno raspodijeliti između Unije i članova koji nisu Unija. Odstupanja od tog načela trebala bi se razmatrati samo u iznimnim i opravdanim slučajevima, primjerice ako bi zbog veličine ili članske strukture člana zajedničkog poduzeća koji nije Unija doprinosi po sastavnim ili povezanim subjektima, posebice malim i srednjim poduzećima (MSP-ovima), bili toliko visoki da bi ozbiljno ugrozili poticaj da postanu ili ostanu sastavni ili povezani subjekt člana zajedničkog poduzeća. U tim slučajevima minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća od članova koji nisu Unija trebao bi biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, a doprinosi MSP-ova trebali bi biti znatno niži od doprinosa većih sastavnih ili povezanih subjekata. Kad se postigne kritična masa članstva koja omogućuje doprinos veći od 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova, godišnji doprinosi po sastavnom ili povezanom subjektu trebali bi se održavati ili povećati kako bi se postupno povećao udio članova koji nisu Unija u ukupnom doprinosu godišnjim administrativnim troškovima zajedničkog poduzeća. Članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka.
 (20)Uredbom o Obzoru Europa od partnera se zahtijeva da dokažu svoju dugoročnu obvezu, uključujući minimalni udio javnih i/ili privatnih ulaganja. Stoga je potrebno da Unija u ovoj Uredbi utvrdi članove osnivače s poslovnim nastanom u državama članicama ili zemljama pridruženima programu Obzor Europa ili one koji su međunarodne organizacije. Međutim, ako je potrebno, trebalo bi biti moguće proširiti bazu članova zajedničkih poduzeća nakon njihova osnivanja pridruženim članovima odabranima na temelju otvorenih i transparentnih postupaka, uzimajući u obzir posebno nova tehnološka dostignuća ili pridruživanje dodatnih zemalja programu Obzor Europa. Pravnim subjektima koji u svojim posebnim područjima istraživanja žele podržavati ciljeve zajedničkih poduzeća a da ne postaju članovi trebalo bi također ponuditi mogućnost da postanu partneri tih zajedničkih poduzeća koji daju doprinos.
 (21)Osnivanje zajedničkog poduzeća uključenim članovima jamči uzajamno korisno javno-privatno partnerstvo, među ostalim davanjem sigurnosti u pogledu većih proračunskih sredstava za relevantne industrije tijekom razdoblja od sedam godina. Članstvo kao osnivač ili pridruženi član ili jedan od njihovih sastavnih ili povezanih subjekata omogućuje stjecanje utjecaja, izravno ili preko predstavnika industrije, u upravnom odboru zajedničkog poduzeća. Upravni odbor je tijelo koje donosi odluke u zajedničkom poduzeću o dugoročnim strateškim smjernicama partnerstva i njegovim godišnjim prioritetima. Članovi osnivači i pridruženi članovi koji, ako je primjenjivo, predstavljaju svoje sastavne subjekte, trebali bi stoga moći doprinijeti programu i određivanju prioriteta zajedničkog poduzeća donošenjem i mogućim izmjenama strateške agende za istraživanje i inovacije te donošenjem godišnjeg programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, primjenjive stope financiranja po temi poziva i povezana pravila za postupke podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja.
 (22)Primjereno je da se članovi koji nisu Unija obvežu na provedbu ove Uredbe izjavom o preuzimanju obveze. Te izjave o preuzimanju obveze trebale bi biti pravno valjane tijekom cijelog trajanja inicijative, a zajedničko poduzeće i Komisija trebali bi ih pomno pratiti. Zajednička poduzeća trebala bi stvoriti pravno i organizacijsko okruženje koje članovima omogućuje da ispune obveze uz osiguravanje trajne otvorenosti inicijative i transparentnosti tijekom provedbe, prije svega za utvrđivanje prioriteta i sudjelovanje u pozivima na podnošenje prijedloga.
 (23)Daljnje pojednostavnjenje temelj je okvirnog programa Obzor Europa. U tom kontekstu trebao bi postojati pojednostavnjeni mehanizam izvješćivanja za partnere, koji više nisu obvezni izvješćivati o neprihvatljivim troškovima. Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti trebali bi se obračunavati isključivo na temelju prihvatljivih troškova. Time se omogućuje automatizirani izračun doprinosa u naravi za operativne aktivnosti putem informatičkih alata programa Obzor Europa, smanjuje administrativno opterećenje za partnere i povećava djelotvornost mehanizma izvješćivanja za doprinose. Zajednička poduzeća trebala bi pomno pratiti doprinose u naravi za operativne aktivnosti, a izvršni direktor upravnog odbora trebao bi pripremati redovna izvješća kako bi se utvrdilo je li ostvaren zadovoljavajući napredak u postizanju ciljeva u pogledu doprinosa u naravi. Upravni odbor trebao bi procijeniti i poduzete napore i rezultate koje su postigli članovi koji doprinose operativnim aktivnostima te druge čimbenike, kao što su razina sudjelovanja MSP-ova i privlačnost inicijative za nove sudionike. Prema potrebi, trebao bi poduzimati odgovarajuće korektivne mjere uzimajući u obzir načela otvorenosti i transparentnosti.
 (24)Zajednička poduzeća trebala bi sustavno pružati priliku i poticati članove koji nisu Unija da kombiniraju svoje istraživačke i inovacijske aktivnosti s aktivnostima zajedničkog poduzeća. Dodatne aktivnosti ne bi trebale primati financijsku potporu zajedničkog poduzeća. Međutim, mogu se obračunavati kao doprinosi u naravi članova kad je riječ o doprinosu ciljevima zajedničkog poduzeća te mogu biti izravno povezani s njegovim aktivnostima. Ta veza može se uspostaviti prihvaćanjem rezultata iz neizravnih aktivnosti koje financira zajedničko poduzeće ili njegovih prethodnih inicijativa ili dokazivanjem znatne dodane vrijednosti Unije. Ovom bi se Uredbom trebale utvrditi konkretnije odredbe o opsegu dodatnih aktivnosti svakog zajedničkog poduzeća u mjeri u kojoj je to potrebno za postizanje željene usmjerenosti i učinka. Upravni odbori zajedničkih poduzeća trebali bi dodatno odlučiti je li za vrednovanje doprinosa potrebna primjena pojednostavnjenih metoda kao što su paušalni iznosi ili jedinični troškovi kako bi se postiglo pojednostavnjenje, troškovna učinkovitost i odgovarajuća razina zaštite povjerljivih poslovnih podataka.
 (25)Upravljanje zajedničkim poduzećima trebalo bi zajamčiti da su njihovi procesi donošenja odluka prikladni za prilagodbu naglim promjenama u socioekonomskom i tehnološkom okruženju te globalnim izazovima. Zajednička poduzeća trebala bi imati koristi od stručnog znanja, savjeta i potpore svih relevantnih dionika kako bi učinkovito provodila svoje zadaće i osigurala sinergije na razini Unije i na nacionalnoj razini. Stoga bi zajednička poduzeća trebala imati mogućnost osnivanja savjetodavnih tijela koja bi im pružala stručne savjete i obavljala druge zadaće savjetodavne prirode potrebne za postizanje ciljeva zajedničkih poduzeća. Pri osnivanju savjetodavnih tijela zajednička poduzeća trebala bi osigurati uravnoteženu zastupljenost stručnjaka unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, među ostalim u pogledu rodne ravnoteže. Savjeti tih tijela trebali bi uključivati znanstvenu perspektivu i perspektivu nacionalnih i regionalnih tijela i drugih dionika zajedničkih poduzeća.
 (26)Zajednička poduzeća trebala bi moći osnovati savjetodavno tijelo sa znanstvenom savjetodavnom funkcijom. To tijelo ili njegovi članovi trebali bi moći pružati neovisne znanstvene savjete i potporu dotičnom zajedničkom poduzeću. Znanstveni savjeti trebali bi se odnositi posebice na godišnje planove rada, dodatne aktivnosti i sve druge aspekte zadaća zajedničkih poduzeća, prema potrebi.
 (27)Zajednička poduzeća trebala bi osigurati da su države članice dovoljno informirane o aktivnostima zajedničkih poduzeća, da mogu pružati pravodobne informacije o aktivnostima u državama članicama i da imaju priliku doprinijeti pripremnim procesima i procesima donošenja odluka. Takav dijalog s državama članicama posebno je važan u kontekstu sinergija i potrebe za osiguravanjem usklađenosti napora i aktivnosti na nacionalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije i europskoj razini kako bi se ostvario veći učinak. Zajednička poduzeća bez izravnog ili neizravnog sudjelovanja država članica kao partnera trebala bi osnovati skupinu predstavnika država s ciljem usklađivanja aktivnosti zajedničkih poduzeća s politikama i mjerama poduzetima na nacionalnoj i regionalnoj razini.
 (28)Kako bi se osiguralo da su zajednička poduzeća svjesna stajališta i mišljenja dionika iz cijelog lanca vrijednosti u svojim područjima, ona bi trebala moći osnovati savjetodavne skupine dionika s kojima bi se savjetovala o horizontalnim ili posebnim pitanjima, u skladu s potrebama svakog zajedničkog poduzeća. Takve skupine trebale bi biti otvorene za sve javne i privatne dionike, uključujući organizirane interesne skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja i drugih zemalja.
 (29)Zajednička poduzeća trebala bi poslovati otvoreno i transparentno tako da svojim odgovarajućim tijelima pravodobno dostavljaju sve relevantne informacije kao i da promiču svoje aktivnosti, uključujući aktivnosti informiranja i širenja rezultata, u široj javnosti.
 (30)Zajednička poduzeća trebala bi se provoditi s pomoću strukture i pravila kojima se povećava učinkovitost i osigurava pojednostavnjenje. U tu bi svrhu zajednička poduzeća trebala donijeti financijska pravila usklađena s njihovim potrebama u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) br. 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća
 12
 .
 (31)Provedba zajedničkih poduzeća trebala bi se temeljiti na kriterijima utvrđenima za institucionalizirana partnerstva u Uredbi o Obzoru Europa. Trebalo bi je poduprijeti primjenom elektroničkih sredstava kojima upravlja Komisija. Informacije o neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća, uključujući rezultate, ključne su za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Stoga bi zajednička poduzeća trebala osigurati da institucije Unije i tijela, uredi ili agencije Unije imaju pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koja financiraju, uključujući rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima. Takva prava pristupa trebala bi biti ograničena na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i trebala bi biti u skladu s primjenjivim pravilima o povjerljivosti. Osoblju institucija Unije i tijela, ureda ili agencija Unije trebalo bi odobriti pristup tim informacijama u skladu s odgovarajućim standardima IT i informacijske sigurnosti te načelima nužnosti i proporcionalnosti.
 (32)Sudjelovanje u neizravnim djelovanjima koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa trebalo bi biti u skladu s pravilima utvrđenima u Uredbi o Obzoru Europa. Zajednička poduzeća trebala bi osigurati dosljednu primjenu tih pravila na temelju relevantnih mjera koje je donijela Komisija. Zajednička poduzeća trebala bi primjenjivati korporativni model sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koji je izradila Komisija. Kad je riječ o razdoblju prava na prigovor na prijenos vlasništva nad rezultatima iz [članka 36. stavka 4.] Uredbe o Obzoru Europa, trebalo bi uzeti u obzir trajanje inovacijskih ciklusa u područjima djelovanja pojedinih zajedničkih poduzeća.
 (33)Jedna je od glavnih svrha zajedničkih poduzeća poticanje gospodarskih kapaciteta Unije, a posebno njezina znanstvenog i tehnološkog suvereniteta. Nadalje, za oporavak poslije pandemije potrebno je ulagati u ključne tehnologije kao što su 5G, umjetna inteligencija, računalstvo u oblaku, kibersigurnost i zelena tehnologija te vrednovanje tih tehnologija u Uniji. Rezultati koje su ostvarili svi sudionici imat će u tome veliku ulogu, a svi sudionici imat će koristi od financiranja Unije u obliku rezultata ostvarenih tijekom projekta i pristupa tim rezultatima, čak i oni sudionici koji nisu primili financijska sredstva Unije. Stoga bi se radi zaštite interesa Unije pravo zajedničkih poduzeća na prigovor na prijenose vlasništva nad rezultatima ili na dodjelu isključive licencije u pogledu rezultata trebalo primjenjivati i na sudionike koji nisu primili financijska sredstva Unije. Pri ostvarivanju tog prava na prigovor zajedničko poduzeće trebalo bi postići pravednu ravnotežu između interesa Unije i zaštite temeljnih prava u pogledu rezultata sudionika bez financiranja u skladu s načelom proporcionalnosti, uzimajući u obzir da ti sudionici nisu primili financijska sredstva Unije za djelovanje u okviru kojeg su rezultati ostvareni.
 (34)Financijskim doprinosom Unije trebalo bi upravljati u skladu s načelima dobrog financijskog upravljanja i pravilima neizravnog upravljanja koja su utvrđena u Uredbi (EU, Euratom) br. 2018/1046.
 (35)Radi pojednostavnjenja trebalo bi smanjiti administrativno opterećenje svih strana. Trebalo bi izbjegavati dvostruke revizije te prekomjernu količinu dokumentacije i izvješća. Revizije primatelja sredstava Unije iz ove Uredbe trebale bi se provoditi u skladu s Uredbom o Obzoru Europa i drugim relevantnim programima Unije za financiranje.
 (36)Financijske interese Unije i ostalih članova zajedničkih poduzeća trebalo bi zaštititi proporcionalnim mjerama tijekom cijelog ciklusa rashoda, uključujući sprječavanje, otkrivanje i ispitivanje nepravilnosti, povrat izgubljenih, pogrešno plaćenih ili nepravilno upotrijebljenih sredstava te, prema potrebi, administrativne i financijske sankcije u skladu s Uredbom (EU, Euratom) br. 2018/1046. S obzirom na specifičnu prirodu djelovanja koja provode neka zajednička poduzeća i koja zahtijevaju postupno ukidanje tijekom nekoliko godina, trebalo bi biti moguće razdvojiti višegodišnje proračunske obveze Komisije i odgovarajućeg zajedničkog poduzeća u godišnje obroke. U tom pogledu, proračunske obveze zajedničkih poduzeća iz članka 3. stavka 1. točaka (b), (d) i (h) mogu se podijeliti na godišnje obroke. Do 31. prosinca 2024. kumulativni iznos tih proračunskih obveza ne smije prelaziti 50 % maksimalnog doprinosa Unije utvrđenog u članku 10. i članku 145. Od 1. siječnja 2025. najmanje 20 % kumulativnog proračuna preostalih godina ne smije biti pokriveno godišnjim obrocima.
 (37)Imajući u vidu posebnu prirodu i trenutačni status zajedničkih poduzeća, ona bi trebala i dalje podlijegati zasebnoj razrješnici. Revizorski sud trebao bi provesti reviziju računa te zakonitosti i regularnosti temeljnih transakcija.
 (38)U skladu s [člankom 8. stavkom 2. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća trebala bi imati jasno određen životni ciklus. Kako bi se primjereno zaštitili financijski interesi Unije, zajednička poduzeća trebalo bi osnovati na razdoblje koje završava 31. prosinca 2031. kako bi im se omogućilo da izvršavaju svoje odgovornosti u pogledu provedbe bespovratnih sredstava dok se ne završe zadnja neizravna djelovanja.
 (39)U kontekstu prioriteta Europske komisije da se provede europski zeleni plan
 13
 , kojem pridonose revidirana strategija Unije za biogospodarstvo
 14
 , strategija EU-a za bioraznolikost
 15
 , Komunikacija „Čist planet za sve”
 16
 , akcijski plan za kružno gospodarstvo
 17
 i nova komunikacija o strategiji „od polja do stola”
 18
 , europski biotehnološki sektor, uključujući MSP-ove, regije i primarne proizvođače, trebao bi postati klimatski neutralan, kružniji i održiviji, ali istovremeno konkurentan na globalnoj razini. Stabilan, resursno učinkovit i konkurentan inovacijski ekosustav biotehnološke industrije može smanjiti ovisnost o neobnovljivim fosilnim sirovinama i mineralnim resursima i ubrzati njihovu zamjenu. Održivošću i inovacijama usmjerenima na kružnost može razviti obnovljive biotehnološke proizvode, materijale, procese i hranjive tvari iz otpada i biomase. Takav ekosustav može stvoriti vrijednost i od lokalnih sirovina, uključujući otpad, ostatke i sporedne tokove, te tako potaknuti otvaranje radnih mjesta, gospodarski rast i razvoj diljem Unije, ne samo u urbanim područjima, nego i u ruralnim i obalnim područjima u kojima se proizvodi biomasa i koja su često rubne regije koje rijetko imaju koristi od industrijskog razvoja.
 (40)Zajedničko poduzeće za biotehnološku industriju osnovano u okviru programa Obzor 2020. usmjerilo se na održivo korištenje resursa, posebno u sektorima s intenzivnim iskorištavanjem resursa i velikim učinkom, kao što su poljoprivreda, tekstilna proizvodnja i građevinarstvo, i pritom obuhvatilo prije svega lokalne subjekte, proizvođače, postrojenja i tvornice. U privremenoj evaluaciji objavljenoj u listopadu 2017. navode se 34 preporuke koje su uzete u obzir pri osmišljavanju Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo osnovanog ovom Uredbom. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo nije izravan nastavak Zajedničkog poduzeća za biotehnološku industriju, nego program koji se temelji na postignućima prethodnika i kojim se rješavaju njegovi nedostaci. U skladu s preporukama, Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uključivati širi raspon dionika, uključujući primarni sektor (poljoprivredu, akvakulturu, ribarstvo i šumarstvo) te pružatelje otpada, ostataka i sporednih tokova, regionalna tijela i ulagače kako bi se spriječili tržišni nedostaci i neodrživi biotehnološki procesi. Kako bi ostvarilo svoje ciljeve, trebalo bi financirati samo projekte kojima se poštuju načela kružnosti, održivosti i ograničenja planeta.
 (41)Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo trebalo bi uspostaviti skupine za uvođenje koje bi trebale služiti kao savjetodavna tijela i aktivno sudjelovati u strateškim raspravama kojima se određuje agenda partnerstva. Važno je uključiti ta savjetodavna tijela u upravljačku strukturu kako bi se osiguralo šire sudjelovanje i veća privatna ulaganja u kružnom biotehnološkom sektoru. Skupine za uvođenje prije svega bi trebale pružati potporu sastancima strateškog upravnog odbora na kojima se industrijski vođe i predstavnici dionika te predstavnici Komisije na visokoj razini sastaju sa stalnim upravnim odborom kako bi raspravljali i odredili strateško usmjerenje partnerstva.
 (42)Glavni cilj Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo trebao bi biti doprinos smanjenju ekološkog otiska zrakoplovstva ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije uvesti, čime bi se znatno doprinijelo postizanju ambicioznih ciljeva europskog zelenog plana koji se odnose na ublažavanje utjecaja na okoliš, tj. smanjenja emisija od 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i klimatske neutralnosti do 2050. Taj cilj se može postići samo ubrzavanjem i optimizacijom istraživačkih i inovacijskih procesa u aeronautici i poboljšanjem globalne konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi osigurati i da čišće zrakoplovstvo ostane sigurno, zaštićeno i djelotvorno u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom.
 (43)Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo temelji se na iskustvu stečenom u zajedničkim poduzećima „Clean Sky” i „Clean Sky 2”. Novo partnerstvo trebalo bi biti ambicioznije i razvijati revolucionarne demonstracijske projekte. U skladu s nalazima međuevaluacije Zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2”, novom inicijativom trebalo bi se osigurati da se svaki demonstracijski projekt temelji na poslovnom slučaju kako bi razvijene tehnologije zaista služile najranijem mogućem uvođenju, što je ključni prioritet. Stoga bi nova inicijativa trebala biti usmjerena na povećanje vidljivosti pojedinačnih ciljeva iskorištavanja i jačanje sposobnosti zajedničkog poduzeća za praćenje, upravljanje i izvješćivanje kako bi se odrazila složenost napora uloženih u istraživanje i inovacije koji su potrebni za ostvarivanje ciljeva partnerstva.
 (44)Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo bi se oslanjati na raznoliku bazu članova, u kojoj bi se okupio širok spektar dionika i ideja. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz ideja i potencijalnih članova
 19
 . Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti.
 (45)Kako bi se maksimalno povećao i ubrzao učinak istraživačkih i inovacijskih aktivnosti koje su poduzeli Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo i Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 na djelotvorno smanjenje emisija i digitalizaciju zrakoplovne industrije, ta bi poduzeća trebala blisko surađivati s Agencijom Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) u radu partnerstva te tako osigurati ranu razmjenu znanja o novim razvijenim tehnologijama. To će biti ključno za brže uvođenje na tržište olakšavanjem procesa certifikacije proizvoda i usluga koji proiziđu iz tog partnerstva, kako se zahtijeva Uredbom (EU) 2018/1189
 20
 .
 (46)Kako bi se maksimalno iskoristile sinergije među programima na razini Unije, nacionalnoj i regionalnoj razini, članovi skupine predstavnika država u Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo trebali bi istražiti mogućnosti pružanja financijske potpore na nacionalnoj razini za izvrsne prijedloge koje Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo nije odabralo za financiranje zbog prevelikog broja prijava.
 (47)Europa se suočava s izazovom da mora imati vodeću ulogu u internalizaciji društvenih troškova emisija stakleničkih plinova u poslovnom modelu zračnog prijevoza i istodobno osiguravati ravnopravne uvjete za europske proizvode na globalnom tržištu. Stoga bi Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo trebalo podupirati europske predstavnike u međunarodnoj normizaciji i međunarodnim zakonodavnim aktivnostima.
 (48)Interes za vodik drastično je porastao u posljednjih pet godina, što pokazuje činjenica da su sve države članice potpisale i ratificirale Pariški sporazum Konferencije stranaka (COP21). Krajem 2019. Komisija je predstavila europski zeleni plan, čija je svrha preobraziti Uniju u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova. Prioritetna područja uključuju čisti vodik, gorivne ćelije, druga alternativna goriva i skladištenje energije. Vodik je tema Komunikacije o strategiji za vodik za klimatski neutralnu Europu i Komunikacije o strategiji EU-a za integraciju energetskog sustava iz srpnja 2020. i u središtu je pokretanja europskog saveza za čisti vodik koji okuplja sve dionike kako bi utvrdili tehnološke potrebe, prilike za ulaganja i regulatorne prepreke za izgradnju ekosustava čistog vodika u Uniji.
 (49)Posebne istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s primjenama vodika podupiru se od 2008. uglavnom putem zajedničkih poduzeća za gorivne ćelije i vodik (FCH i FCH 2) u okviru Sedmog okvirnog programa i Obzora 2020. te putem tradicionalnih suradničkih projekata koji obuhvaćaju sve faze/područja lanca vrijednosti vodika. Zajedničko poduzeće za čisti vodik trebalo bi jačati i integrirati znanstvene kapacitete Unije kako bi se ubrzali razvoj i poboljšanje naprednih primjena čistog vodika spremnih za tržište u području energije, prometa, građevinarstva i industrijske krajnje uporabe. To će biti moguće samo ako se kombinira s jačanjem konkurentnosti Unijina lanca vrijednosti čistog vodika, a ponajprije MSP-ova.
 (50)Kako bi se ostvarili znanstveni ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, svim sektorima obuhvaćenima gospodarstvom temeljenim na vodiku trebalo bi dati mogućnost da se uključe u pripremu i provedbu strateške agende za istraživanja i inovacije. Trebalo bi uključiti i javni sektor, posebno regionalna i nacionalna tijela, pri čemu su potonja nadležna za uspostavu klimatskih politika i mjera povezanih s tržišnim mehanizmima, kako bi se popunile praznine između razvoja tehnologija spremnih za tržište i šire primjene.
 (51)Budući da se vodik može upotrebljavati kao gorivo, nositelj energije i za skladištenje energije, važno je da partnerstvo za čisti vodik uspostavi strukturiranu suradnju s mnogim drugim partnerstvima u okviru Obzora Europa, ponajprije radi krajnje uporabe. Partnerstvo za vodik trebalo bi prije svega surađivati s partnerstvima za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, te postupke za planet i čisti čelik. U tu bi svrhu trebalo uspostaviti strukturu koja će podnositi izvješće upravnom odboru kako bi se osigurala suradnja i sinergije između tih partnerstava u području vodika. Inicijativa za čisti vodik bila bi jedino partnerstvo usmjereno na tehnologije proizvodnje vodika. Suradnja s partnerstvima za krajnju uporabu trebala bi se posebno usredotočiti na demonstraciju tehnologije i zajedničko utvrđivanje specifikacija.
 (52)Željeznice pridonose jedinstvenom europskom prometnom prostoru (SETA) i predstavljaju temeljni element politike Unijine dugoročne strategije održivog razvoja. U smislu ekonomske snage izravna bruto dodana vrijednost europskog željezničkog sektora iznosi 69 milijardi EUR, a neizravna vrijednost 80 milijardi EUR. U željezničkom sektoru izravno je zaposleno bilo 1,3 milijuna osoba, a neizravno više od milijun
 21
 .
 (53)Europskim zelenim planom Uniju se nastoji preobraziti u pravedno i prosperitetno društvo s modernim, resursno učinkovitim i konkurentnim gospodarstvom u kojem 2050. neće biti neto emisija stakleničkih plinova i u kojem gospodarski rast neće biti povezan s uporabom resursa. Prioritetna područja uključuju ubrzavanje prelaska na održivu i pametnu mobilnost.
 (54)U Komunikaciji Komisije o novoj industrijskoj strategiji za Europu
 22
 (ožujak 2020.) naglašava se da održive industrije i industrije pametne mobilnosti kao što je željeznička industrija imaju odgovornost i potencijal za poticanje digitalne i zelene tranzicije, podupiranje industrijske konkurentnosti Europe i poboljšanje povezivosti. Stoga bi cestovni, željeznički, zračni i vodni promet trebali doprinijeti ukupnom smanjenju emisija u prometu za 90 % do 2050. Danas se 75 % kopnenog prijevoza robe obavlja cestom te je jedan od prioriteta da se znatan dio tog prijevoza prebaci na željeznicu i unutarnje plovne putove.
 (55)Zajedničko poduzeće Shift2Rail osnovano je 2014. za upravljanje aktivnostima istraživanja, razvoja i vrednovanja inicijative Shift2Rail združivanjem financiranja sredstvima javnog i privatnog sektora koje osiguravaju njegovi članovi te korištenjem unutarnjih i vanjskih tehničkih resursa. Njime su uspostavljeni novi oblici suradnje koji su u skladu s pravilima o natjecanju, među dionicima cjelokupnog željezničkog lanca vrijednosti i izvan tradicionalnog željezničkog sektora te je iskorišteno iskustvo i stručno znanje Agencije Europske unije za željeznice povezano s pitanjima interoperabilnosti i sigurnosti.
 (56)Cilj bi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao biti uspostava integrirane europske željezničke mreže velikog kapaciteta uklanjanjem prepreka interoperabilnosti i osiguravanjem rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge. Pritom bi se trebao iskoristiti velik potencijal digitalizacije i automatizacije kako bi se smanjili troškovi željeznice i povećali kapacitet, fleksibilnost i pouzdanost te bi temelj trebala biti stabilna arhitektura referentnog funkcionalnog sustava koja je zajednička tom sektoru, u koordinaciji s Agencijom Europske unije za željeznice.
 (57)Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu trebalo bi u svojem glavnom planu definirati prioritetne istraživačke i inovacijske aktivnosti te cjelokupnu arhitekturu sustava i usklađeni operativni pristup, uključujući opsežne demonstracijske aktivnosti potrebne kako bi se ubrzala penetracija integriranih, interoperabilnih i standardiziranih tehnoloških inovacija potrebnih kako bi se podupro jedinstveni europski željeznički prostor.
 (58)Željeznica je složen sustav s vrlo bliskom interakcijom upravitelja infrastrukture, željezničkih prijevoznika i njihove opreme (infrastrukture odnosno željezničkih vozila). Nemoguće je ostvariti inovacije bez zajedničkih specifikacija i strategije u cijelom željezničkom sustavu. Stoga bi sistemski stup Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao omogućiti tom sektoru da se usuglasi oko jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcionalnih blokova i sučelja, koji su osnova za rad željezničkog sustava. On bi trebao služiti kao sveobuhvatni okvir kojim se osigurava da se istraživanje usmjeri na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika i operativne potrebe. Model upravljanja i postupak donošenja odluka Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebali bi odražavati vodeću ulogu Komisije u ujedinjenju i integraciji europskog željezničkog sustava, posebno u brzoj i djelotvornoj provedbi jedinstvenog operativnog koncepta i arhitekture sustava uz uključivanje privatnih partnera u savjetodavne uloge i uloge tehničke podrške.
 (59)Kako bi se osiguralo da se rezultati istraživanja na niskim razinama tehnološke spremnosti učinkovito koriste na višim razinama tehnološke spremnosti, a posebno u Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu, programski ured Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebao bi provoditi takve aktivnosti.
 (60)Ako je potrebno za osiguravanje brze tranzicije i povećanja članstva, upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata poziva na iskaz interesa koji je objavila Komisija.
 (61)U kontekstu prioriteta Komisije u pogledu UN-ovih ciljeva održivog razvoja, posebno cilja održivog razvoja br. 3 i Komunikacije „Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom”
 23
 , Unija angažirano doprinosi poboljšanju zdravlja i dobrobiti svih, izgradnji jačeg partnerstva između naših dvaju kontinenata i podupiranju razvoja istraživačkih i inovacijskih kapaciteta u Africi. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi riješiti problem nedostatka odgovarajućih metoda dijagnostike i liječenja te cjepiva, među ostalim tzv. zdravstvenih tehnologija, za suzbijanje zaraznih bolesti kao što su HIV, malarija i tuberkuloza, ali i drugih zaraznih bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih zaraznih bolesti koje prevladavaju u Africi, posebno u supsaharskoj Africi. Pandemija bolesti COVID-19 pokazala je da se zbog veće povezanosti različitih regija u svijetu, putem svjetske trgovine i turizma, zarazne bolesti mogu brzo proširiti diljem svijeta. Razvoj zdravstvenih tehnologija stoga je ključan kako bi se ograničilo širenje zaraznih bolesti i kako bi ih se suzbilo nakon širenja te tako zaštitilo zdravlje građana u dotičnim zemljama i u Uniji. Kako bi se postiglo snažnije globalno vodstvo u području zdravlja od aktualne inicijative EDCTP2, opseg partnerstva trebao bi se proširiti na odgovor na nove zarazne bolesti koje prijete, sve veći problem antimikrobne otpornosti i komorbiditete nezaraznih bolesti.
 (62)Za suzbijanje zaraznih bolesti koje pogađaju supsaharsku Afriku primjenom modernih tehnoloških alata potrebni su uključivanje velikog broja dionika i preuzimanje dugoročnih obveza. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi posredovati u produktivnom i održivom umrežavanju i suradnji između sjevera i juga te juga i juga u okviru kojih bi se gradili odnosi s mnogim organizacijama privatnog i javnog sektora radi jačanja suradnje u projektima i institucijama. Program bi trebao pomoći i u uspostavi suradnje između sjevera i juga te juga i juga za provedbu studija u više zemalja i na više lokacija u supsaharskoj Africi. Osim toga, redovita međunarodna konferencija, forum EDCTP, trebala bi služiti kao platforma za znanstvenike i relevantne mreže iz Europe, Afrike i drugih regija na kojoj bi mogli razmjenjivati saznanja i ideje i uspostavljati suradnju.
 (63)Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo stečeno u programima EDCTP i EDCTP2, u kojima su se rezultati ostvarivali iskorištavanjem ulaganja Unije, država članica, pridruženih zemalja i afričkih zemalja, što ne bi mogle postići pojedinačne zemlje niti bi se moglo ostvariti samo okvirnim programom Unije za istraživanje. Udruženje EDCTP koje predstavlja države sudionice programa trebalo bi doprinijeti programu EDCTP3 i njegovoj provedbi financijski i dodatnim aktivnostima. Ono bi trebalo osigurati da supsaharske zemlje aktivno sudjeluju i budu uključene u proces donošenja odluka, što je ključno za suzbijanje bolesti u tim zemljama. Inicijativa bi trebala uključivati druge međunarodne ulagače u istraživanja, kao što su dobrotvorne udruge, farmaceutska industrija i ostale treće zemlje, koji bi doprinosili partnerstvu kao partneri koji daju doprinos na ad hoc osnovi. Osim toga, kako bi se povećao učinak programa, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi za posebne pozive moći utvrditi koji bi pravni subjekti mogli sudjelovati u neizravnim djelovanjima. Trebalo bi biti moguće u programu rada predvidjeti da takvi pravni subjekti nemaju pravo na financiranje iz Zajedničkog poduzeća.
 (64)Nužno je da su istraživačke aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ili koje su na neki drugi način obuhvaćene njegovim programom rada u potpunosti usklađene s Poveljom Europske unije o temeljnim pravima, Europskom konvencijom o ljudskim pravima i njezinim dopunskim protokolima, etičkim načelima ugrađenima u Helsinšku deklaraciju Svjetske liječničke udruge iz 2008., standardima dobre kliničke prakse donesenima na Međunarodnoj konferenciji o usklađivanju tehničkih zahtjeva za registraciju farmaceutskih proizvoda za ljudsku uporabu, relevantnim zakonodavstvom Unije i lokalnim etičkim zahtjevima zemalja u kojima se trebaju provesti te istraživačke aktivnosti. Osim toga, Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi zahtijevati da inovacije i intervencije razvijene na temelju rezultata neizravnih djelovanja koja se podupiru iz programa budu cjenovno pristupačne i dostupne ranjivom stanovništvu.
 (65)Kako bi Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 uspjelo i potaknulo sudjelovanje u partnerstvu, financiranje iz zajedničkog poduzeća trebalo bi biti ograničeno na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP (Partnerstvo europskih zemalja i zemalja u razvoju u području kliničkih studija). Subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama članicama Unije, pridruženim zemljama i zemljama supsaharske Afrike trebali bi moći sudjelovati u pozivima bez primanja financijskih sredstava. Usto bi trebalo biti moguće da subjekti s poslovnim nastanom u zemljama koje nisu članice Udruženja EDCTP3 imaju pravo na financiranje za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja ako je to predviđeno u programu rada. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 trebalo bi poduzeti sve odgovarajuće mjere, uključujući ugovorne, za zaštitu financijskih interesa Unije. Trebalo bi težiti sklapanju sporazuma o znanosti i tehnologiji s trećim zemljama. Prije njihova sklapanja, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, Zajedničko poduzeće EDCTP3 trebalo bi primjenjivati alternativne mjere za zaštitu interesa Unije: financijski koordinator djelovanja trebao bi imati poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, a iznos pretfinanciranja i odredbe o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava trebalo bi prilagoditi kako bi se na odgovarajući način uzeli u obzir financijski rizici.
 (66)U kontekstu prioriteta Europske komisije „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba” europska industrija, uključujući MSP-ove, trebala bi postati zelenija, kružnija i digitalnija te istodobno ostati konkurentna na globalnoj razini. Komisija je naglasila ulogu medicinskih proizvoda i digitalnih tehnologija u rješavanju novih problema te primjenu usluga e-zdravstva za pružanje visokokvalitetne zdravstvene skrbi te pozvala na opskrbu cjenovno pristupačnim lijekovima kako bi se ispunile potrebe Unije i poduprla inovativna europska farmaceutska industrija koja je vodeća u svijetu. Cilj je Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje pridonijeti jačanju konkurentnosti zdravstvene industrije Unije, temelja gospodarstva Unije utemeljenog na znanju, i povećanju gospodarske aktivnosti u razvoju zdravstvenih tehnologija, posebice integriranih zdravstvenih rješenja, te tako poslužiti kao sredstvo za povećanje tehnološke suverenosti i poticanje digitalne transformacije naših društava. Takvi politički prioriteti mogu se postići okupljanjem ključnih aktera: akademske zajednice, poduzeća različitih veličina i krajnjih korisnika zdravstvenih inovacija, u javno-privatno partnerstvo u području zdravstvenog istraživanja i inovacija. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi pomoći u ostvarenju ciljeva europskog plana za borbu protiv raka
 24
 i europskog akcijskog plana „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti
 25
 . Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje trebalo bi se uskladiti s novom industrijskom strategijom za Europu
 26
 , farmaceutskom strategijom za Europu
 27
 i strategijom za MSP-ove i održivu i digitalnu Europu
 28
 .
 (67)Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje oslanja se na iskustvo Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (Zajedničko poduzeće IMI 2), uključujući rad ostvaren u okviru te inicijative na suzbijanju pandemije bolesti COVID-19. U skladu s preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI 2
 29
 inicijativa sljednik treba „omogućiti aktivnu suradnju drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području. Inicijativa bi trebala obuhvaćati prevenciju, dijagnostiku, liječenje i upravljanje bolestima, a opseg se mora utvrditi uzimajući u obzir veliko opterećenje za pacijente i/ili društvo zbog ozbiljnosti bolesti i/ili broja oboljelih, te velik gospodarski učinak bolesti na pacijente i zdravstvene sustave. Financirane aktivnosti moraju odgovoriti na potrebe javnog zdravstva Unije i poduprijeti razvoj budućih zdravstvenih inovacija koje su sigurne, usmjerene na ljude, djelotvorne, troškovno učinkovite i cjenovno pristupačne za pacijente i zdravstvene sustave.
 (68)Kako bi se stvorila najbolja prilika za osmišljavanje novih znanstvenih ideja i uspješnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, ključni akteri u Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje trebali bi biti istraživači iz raznih subjekata, javnih i privatnih. Istodobno bi krajnji korisnici, kao što su građani Unije, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene skrbi, trebali bi dati svoj doprinos strateškom oblikovanju i aktivnostima inicijative te tako osigurati da ona ispunjava njihove potrebe. Regulatorna tijela na razini Unije i nacionalna regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i nositelji troškova zdravstvene skrbi trebali bi isto tako u ranoj fazi dati doprinos aktivnostima partnerstva, uz izbjegavanje sukoba interesa, kako bi se povećala vjerojatnost da rezultati financiranih djelovanja ispune zahtjeve potrebne za prihvaćanje i ostvarenje očekivanih učinaka. Taj cjelokupni doprinos trebao bi pomoći u boljem usmjeravanju istraživačkih aktivnosti prema područjima u kojima postoje neispunjene potrebe.
 (69)Trenutačni zdravstveni izazovi i prijetnje zdravlju prisutni su na svjetskoj razini. Stoga bi inicijativa trebala biti otvorena za sudjelovanje međunarodnih akademskih, industrijskih i regulatornih dionika kako bi imali koristi od šireg pristupa podacima i stručnom znanju pri odgovoru na nove zdravstvene prijetnje i ostvarili potreban društveni učinak, ponajprije u obliku boljih zdravstvenih ishoda za građane Unije. Pritom bi se većina aktivnosti partnerstva trebala provoditi u državama članicama Unije i zemljama pridruženima programu Obzor Europa.
 (70)Ciljevi partnerstva trebali bi biti usmjereni na pretkonkurentsko područje i tako stvoriti siguran prostor za učinkovitu suradnju među poduzećima aktivnima u različitim područjima zdravstvenih tehnologija. Kako bi se odrazila integrativna priroda inicijative, pomoglo u povezivanju sektora zdravstvene industrije i ojačala suradnja između industrije i akademske zajednice, većina projekata koji se financiraju inicijativom trebala bi biti međusektorska.
 (71)Pojam ključne digitalne tehnologije odnosi se na elektroničke komponente i sustave na kojima se temelje svi važni gospodarski sektori. Komisija je istaknula potrebu za ovladavanjem tim tehnologijama u Europi, posebice u kontekstu ostvarenja europskih ciljeva politike kao što je autonomija digitalne tehnologije
 30
 . Zbog važnosti područja i izazova s kojima se dionici u Uniji suočavaju potrebno je hitno djelovanje kako bi se izbjegle slabe karike u lancu inovacija i vrijednosti Europe. Stoga bi trebalo uspostaviti mehanizam na razini Unije kako bi se povezalo i usmjerilo pružanje potpora država članica, Unije i privatnog sektora istraživanju i inovacijama u području elektroničkih komponenti i sustava.
 (72)Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi se baviti jasno utvrđenim temama koje bi omogućile europskim poduzećima u širem smislu da osmišljavaju, proizvode i upotrebljavaju najinovativnije tehnologije za elektroničke komponente i sustave. Strukturirana i koordinirana financijska potpora na europskoj razini nužna je kako bi se pomoglo istraživačkim timovima i europskim industrijama da zadrže svoje trenutačne prednosti kao predvodnici u iznimno konkurentnom međunarodnom kontekstu i uklone nedostatke u tehnologijama ključnima za digitalnu transformaciju u Europi koja odražava temeljne vrijednosti Unije, uključujući privatnost i povjerenje, sigurnost i zaštitu. Suradnja među dionicima ekosustava koji predstavljaju sve segmente lanaca vrijednosti ključna je za razvoj novih tehnologija i brzo uvođenje inovacija na tržište. Ujedno je vrlo bitna i otvorenost i fleksibilnost za integraciju relevantnih dionika, uključujući ponajprije MSP-ove, u nova i/ili blisko povezana tehnološka područja.
 (73)Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi kombinirati financijska i tehnička sredstva koja su ključna za ovladavanje sve većim tempom inovacija u tom području, širenje znanja na društvo i dijeljenje rizika usklađivanjem strategija i ulaganja sa zajedničkim europskim interesom. Stoga bi članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije trebali biti Unija, države članice i zemlje pridružene programu Obzor Europa na dobrovoljnoj osnovi i udruženja kao privatni članovi koji predstavljaju poduzeća koja su njihovi članovi [i druge pravne subjekte aktivne u području elektroničkih komponenti i sustava u Europi]. Sudjelovanje država članica usto će olakšati dosljedno usklađivanje s nacionalnim programima i strategijama i tako smanjiti preklapanja i rascjepkanost napora uz osiguravanje sinergija među dionicima i aktivnostima.
 (74)U skladu s [člankom 8. stavkom 1. točkom (c)] Uredbe o Obzoru Europa države sudionice trebale bi Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeriti provedbu svojih doprinosa svojim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima. Korisnici bi trebali potpisati jedinstveni sporazum o bespovratnim sredstvima sa zajedničkim poduzećem u skladu s pravilima programa Obzor Europa, uključujući odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva, ovisno o programu Unije kojim se podupire odgovarajuća aktivnost financirana bespovratnim sredstvima. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi obrađivati zahtjeve za povrat troškova i izvršavati plaćanja korisnicima.
 (75)Pri provedbi doprinosa država sudionica njihovim nacionalnim sudionicima u neizravnim djelovanjima Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije trebalo bi uzeti u obzir da se države sudionice moraju pridržavati strogih nacionalnih proračunskih pravila. U tom smislu države sudionice i Zajedničko poduzeće trebali bi sklopiti pravno obvezujuće sporazume kojima se države sudionice obvezuju na plaćanje punog iznosa njihova doprinosa neizravnim djelovanjima tijekom trajanja inicijative. Takvi bi se sporazumi trebali sklapati u kontekstu godišnjeg proračunskog postupka i programskog planiranja Zajedničkog poduzeća. Upravni odbor trebao bi donijeti godišnji program rada u kojem se ti sporazumi propisno uzimaju u obzir. Tek nakon toga i u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća dužnosnik za ovjeravanje trebao bi preuzeti proračunske i pravne obveze za ta neizravna djelovanja.
 (76)Kao nastavak prakse uspostavljene u okviru Zajedničkog poduzeća ECSEL, potrebno je odstupanje od [članka 30.] Uredbe o Obzoru Europa kako bi se omogućilo da se različite stope nadoknade ovisno o vrsti sudionika, odnosno o tome je li riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, te vrsti djelovanja, primjenjuju bez iznimke na korisnike iz svih država sudionica. Time bi se trebala osigurati ravnoteža sudjelovanja dionika u djelovanjima koje financira Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije i potaknuti veće sudjelovanje MSP-ova kako je preporučeno u međuevaluaciji Zajedničkog poduzeća ECSEL.
 (77)Pravnim okvirom Unije za jedinstveno europsko nebo
 31
 nastoji se reformirati sustav upravljanja europskim zračnim prometom (ATM) i to putem institucionalnih, operativnih, tehnoloških i regulatornih mjera s ciljem poboljšanja njegove učinkovitosti u smislu kapaciteta, sigurnosti, učinkovitosti i utjecaja na okoliš.
 (78)Projektom istraživanja i razvoja u području upravljanja zračnim prometom (ATM) jedinstvenog europskog neba („projekt SESAR”)
 32
 nastoji se modernizirati upravljanje zračnim prometom i objediniti tehnološke i operativne inovacije za potporu jedinstvenom europskom nebu. Cilj mu je pružiti tehnološka rješenja za vrlo učinkovito upravljanje zračnim prometom do 2035. kako bi se omogućilo nezagušeno, sigurnije i ekološki prihvatljivije funkcioniranje sektora zračnog prometa. Projekt SESAR obuhvaća tri međusobno povezana i trajna suradnička procesa koji se neprekidno razvijaju i u kojima se definiraju, oblikuju i uvode inovativni tehnološki sustavi i operativni postupci na kojima se temelji digitalno europsko nebo definirano u europskom glavnom planu ATM-a
 33
 .
 (79)Europski glavni plan ATM-a alat je za planiranje modernizacije ATM-a diljem Europe koji povezuje istraživačke i inovacijske aktivnosti u području ATM-a s aktivnostima uvođenja kako bi se postigli ciljevi performansi jedinstvenog europskog neba.
 (80)Zajedničko poduzeće SESAR osnovano je 2007.
 34
 s ciljem upravljanja fazama definiranja i razvoja projekta SESAR kombiniranjem financiranja iz javnog i privatnog sektora koje osiguravaju njegovi članovi te korištenjem unutarnjih i vanjskih tehničkih resursa te radi izvršavanja i ažuriranja, prema potrebi, europskog glavnog plana ATM-a. Zajedničko poduzeće je uspostavilo nov i učinkovit oblik suradnje među dionicima u sektoru u kojem je napredak moguć samo kad svi dionici usklađeno uvedu nova rješenja. S obzirom na to da je SESAR u međuvremenu postao prepoznatljiv pojam, Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 bi ga trebalo i dalje upotrebljavati.
 (81)Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi se oslanjati na iskustvo Zajedničkog poduzeća SESAR i nastaviti svoju koordinacijsku ulogu u istraživanju o ATM-u u Uniji. Glavni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebali bi biti jačanje i daljnja integracija kapaciteta za istraživanje i inovacije u Europi, što bi pomoglo ubrzavanju digitalizacije sektora i njegovoj većoj otpornosti i prilagodljivosti fluktuacijama u prometu. Zajedničko poduzeće bi trebalo ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza s posadom i bez posade i usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski oporavak i rast. Trebalo bi razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.
 (82)Novo Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi moći razviti i potvrditi tehnički doprinos pomaganjem Komisiji u regulatornim aktivnostima u ATM-u, npr. pripremom sve tehničke dokumentacije za zajedničke projekte uspostavljene u skladu s Uredbom o jedinstvenom europskom nebu
 35
 , provedbom tehničkih studija ili potporom aktivnostima normizacije. Trebalo bi osigurati i upravljanje europskim glavnim planom ATM-a koji je odobren Odlukom Vijeća 2009/320/EZ, uključujući njegovo praćenje, izvješćivanje i ažuriranje. Osim toga, Komisija bi trebala imati broj glasova proporcionalan doprinosu Unije proračunu, i to najmanje 25 % glasova. Taj aranžman Komisiji omogućuje upravljanje, iz perspektive politike, radom Zajedničkog poduzeća na izvršenju tih zadaća putem ojačanih nadzornih mehanizama uspostavljenih za takva tijela.
 (83)Sudjelovanje u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi u raznim oblicima biti otvoreno najširem mogućem rasponu i zastupljenosti dionika iz svih država članica i zemalja pridruženih programu Obzor Europa, uključujući MSP-ove. Sudjelovanje bi posebno trebalo zajamčiti ravnotežu između proizvođača opreme za zrakoplovstvo s posadom ili bez posade, korisnika zračnog prostora, pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, zračnih luka, vojske i stručnog osoblja te pružati mogućnosti MSP-ovima, akademskoj zajednici i istraživačkim organizacijama. Kako bi se utvrdili najperspektivniji pristupi i subjekti koji ih mogu primjenjivati, Komisija je objavila poziv na iskaz interesa potencijalnih članova. Upravnom odboru trebalo bi omogućiti da odabere pridružene članove na temelju rezultata tog poziva kako bi se skupina članova mogla brzo proširiti.
 (84)Rutne naknade u cijelosti snose korisnici zračnog prostora, koji neizravno doprinose aktivnostima istraživanja i razvoja koje financiraju glavni dionici ATM-a kao što su pružatelji usluga u zračnoj plovidbi ili proizvodna industrija koja gradi i oprema zrakoplove kojima se služe korisnici zračnog prostora. Stoga bi korisnici zračnog prostora trebali biti odgovarajuće zastupljeni u Upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3.
 (85)Kako bi se osiguralo da se rezultati izviđajnog istraživanja o ATM-u (niske razine tehnološke spremnosti) djelotvorno koriste na višim razinama tehnološke spremnosti, a posebno u Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3, programski ured Zajedničkog poduzeća trebao bi upravljati takvim aktivnostima.
 (86)Agencija EUROCONTROL ima odgovarajuću infrastrukturu i potrebne administrativne, IT, komunikacijske i logističke pomoćne usluge. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi imati koristi od takve infrastrukture i usluga EUROCONTROL-a. U tom kontekstu postoji malo potencijalnih sinergija koje bi se mogle ostvariti udruživanjem administrativnih resursa s drugim zajedničkim poduzećima putem zajedničkog pozadinskog ureda. Iz tog razloga Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 trebalo bi izuzeti iz funkcija zajedničkog pozadinskog ureda utvrđenih ovom Uredbom.
 (87)Za potrebe stvaranja široke baze dionika kako bi se osiguralo ostvarenje ciljeva partnerstva za pametne mreže i usluge, osnovano je Udruženje za 5G infrastrukturu
 36
 na temelju Udruženja za 5G infrastrukturu. Očekuje se da će novo industrijsko udruženje u prvim godinama nakon osnivanja imati ograničen broj sastavnih i povezanih subjekata, ali mu je cilj uključiti nove članove iz skupina dionika aktivnih u lancu vrijednosti pametnih mreža i usluga. S obzirom na njegovu očekivanu skromnu veličinu i učinak na sastavne subjekte koji su mala i srednja poduzeća, nije održivo da udruženje doprinosi 50 % administrativnih troškova Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge tijekom svojeg životnog vijeka, posebno u prvim godinama nakon njegova osnivanja. Osim toga, kriza uzrokovana pandemijom bolesti COVID-19 i njezine posljedice na gospodarstvo predstavljaju izazove za europske gospodarske subjekte, među ostalim u području IKT-a. Stoga bi trebalo osigurati da privatni partneri Zajedničkog poduzeća mogu ispuniti svoje obveze, a da uvjeti ostanu privlačni i potiču nove partnere da se pridruže udruženju. Minimalni postotak godišnjeg financijskog doprinosa administrativnim troškovima od članova koji nisu Unija pritom bi trebao biti 20 % ukupnih godišnjih administrativnih troškova. Posebno bi trebalo biti moguće da sastavni subjekti koji su mala i srednja poduzeća doprinose manje od većih poduzeća. Članovi Zajedničkog poduzeća koji nisu Unija trebali bi nastojati povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi se doprinos povećao na 50 % administrativnih troškova Zajedničkog poduzeća tijekom njegova životnog vijeka.
 (88)U kontekstu prioriteta Europske komisije za razdoblje 2019.–2024. „Europa spremna za digitalno doba” i „gospodarstvo u interesu građana” te ciljeva politike utvrđenih u Komunikaciji „Izgradnja digitalne budućnosti Europe” Europa treba razviti ključnu digitalnu infrastrukturu koja se temelji na 5G mrežama i izgraditi tehnološke kapacitete za 6G do 2030. U tom je kontekstu Komisija naglasila stratešku važnost europskog partnerstva za pametne mreže i usluge u pružanju sigurnih usluga koje se temelje na povezivosti potrošačima i poduzećima. Ti prioriteti mogu se ostvariti okupljanjem ključnih aktera, tj. industrije, akademske zajednice i javnih tijela, u europsko partnerstvo koje se temelji na postignućima inicijative javno-privatnog partnerstva za 5G infrastrukturu, u okviru koje su uspješno razvijene tehnologije i standardi za 5G.
 (89)Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osmišljeno je za rješavanje pitanja politike u području digitalne infrastrukture i proširenje tehnološkog opsega istraživanja i inovacija za 6G mreže. Ono bi uz blisku suradnju s državama članicama trebalo ojačati odgovor na politike i socijalne potrebe Unije u pogledu mrežne energetske učinkovitosti, kibersigurnosti, tehnološke suverenosti, privatnosti i etike te proširiti opseg istraživanja i inovacija s mreža na pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje za pružanje usluga građanima i širok raspon gospodarskih sektora kao što su zdravstvena skrb, promet, proizvodnja i mediji.
 (90)Ciljeve javne politike povezane s pametnim mrežama i uslugama ne mogu rješavati isključivo industrija i Komisija. Za njihovo rješavanje na cjelovit i koordiniran način ponajprije je potrebno strateško sudjelovanje država članica u upravljačkoj strukturi. Stoga bi upravni odbor trebao u najvećoj mogućoj mjeri uzeti u obzir mišljenja skupine predstavnika država, posebno kad je riječ o strateškim smjernicama u vezi s programima rada i odlukama o financiranju.
 (91)Napredne 5G infrastrukture bit će temelj za razvoj ekosustava za digitalnu i zelenu tranziciju te u sljedećem koraku za spremnost Europe da počne primjenjivati 6G tehnologiju. Instrument za povezivanje Europe (CEF) 2 za digitalni sektor te program Digitalna Europa i InvestEU nude mogućnosti za razvoj digitalnih ekosustava temeljenih na 5G tehnologiji, a kasnije i na 6G. Uzimajući u obzir širok raspon javnih i privatnih dionika uključenih u takve projekte uvođenja, ključno je koordinirati uspostavu strateške agende, doprinos programiranju te informacije i angažman dionika u vezi s takvim programima. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge trebalo bi kao stratešku osnovu za te zadaće koordinirati razvoj strateških agendi uvođenja za relevantna područja uvođenja, kao što su 5G sustavi duž cesta i željeznica. U tim bi se agendama među ostalim trebali utvrditi planovi uvođenja, glavne opcije za modele suradnje i druga strateška pitanja.
 (92)[Člankom 16. stavkom 3.] Uredbe o Obzoru Europa predviđeno je da, prema potrebi, Komisija ili tijelo za financiranje mora provesti sigurnosnu provjeru za prijedloge koji se odnose na sigurnosna pitanja.
 (93)U skladu sa Zaključcima Vijeća od 3. prosinca 2019. i Preporukom od 26. ožujka 2019. o kibersigurnosti 5G mreža za koordinirano djelovanje na razini Unije, skupina država članica za suradnju u području mrežne i informacijske sigurnosti objavila je u siječnju 2020. paket instrumenata EU-a za ublažavanje rizika u pogledu kibersigurnosti 5G mreža (paket instrumenata). Taj paket instrumenata uključuje niz strateških i tehničkih mjera te mjera potpore kojima se mogu smanjiti glavni kibersigurnosni rizici 5G mreža, kako su utvrđeni u Izvješću o usklađenoj procjeni rizika na razini EU-a, te dati smjernice za odabir mjera kojima bi trebalo dati prednost u planovima za smanjenje rizika na nacionalnoj razini i razini Unije. Komunikacijom Komisije od 29. siječnja 2020. o provedbi paketa instrumenata EU-a
 37
 potvrđuju se sve mjere i smjernice utvrđene u paketu i naglašava se potreba za ograničenjima, uključujući nužna isključenja, u vezi s dobavljačima koji se smatraju visokorizičnima na temelju čimbenika utvrđenih u usklađenoj procjeni rizika na razini EU-a te mjere za izbjegavanje ovisnosti o tim dobavljačima. U njoj se utvrđuje i niz posebnih mjera za Komisiju, posebno kako bi se osiguralo da sudjelovanje u programima financiranja sredstvima EU-a u relevantnim tehnološkim područjima bude uvjetovano poštovanjem sigurnosnih zahtjeva uz potpuno iskorištavanje i dodatnu provedbu sigurnosnih uvjeta. Stoga bi se provedbom ove Uredbe trebale uvesti odgovarajuće odredbe kako bi odražavale sigurnosne mjere u djelovanjima koja financira Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge i, na temelju njegovih preporuka, druga tijela za financiranje koja provode druge programe Unije u području pametnih mreža i usluga.
 (94)Zajednička poduzeća u okviru programa Obzor 2020. osnovana su za razdoblje do 31. prosinca 2024. Zajednička poduzeća bi trebala pružati trajnu potporu odgovarajućim istraživačkim programima provedbom preostalih djelovanja koja su započeta ili nastavljena na temelju uredaba (EU) br. 560/2014, (EU) br. 558/2014, (EU) br. 559/2014, (EU) br. 557/2014, (EU) br. 561/2014, (EU) br. 642/2014 i Uredbe (EZ) br. 219/2007 u skladu s tim uredbama do njihova prestanka. U interesu pravne sigurnosti i jasnoće te bi uredbe stoga trebalo staviti izvan snage.
 (95)Unija bi trebala djelovati samo ako se može dokazati da je djelovanje na razini Unije učinkovitije od djelovanja na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Inicijative su usmjerene na područja u kojima postoji dokaziva dodana vrijednost djelovanja na razini EU-a zbog razmjera, brzine i opsega napora koje EU mora uložiti kako bi postigao svoje dugoročne ciljeve iz Ugovora, ostvario svoje strateške političke prioritete i ispunio obveze. Predloženim inicijativama trebale bi se također dopuniti i ojačati nacionalne i podnacionalne aktivnosti u istom području.
 (96)S obzirom na to da ciljeve ove Uredbe ne mogu dostatno ostvariti države članice, nego se zbog izbjegavanja nepotrebnog udvostručavanja, održavanja kritične mase i osiguravanja da se javno financiranje koristi na optimalan način oni na bolji način mogu ostvariti na razini Unije, Unija može donijeti mjere u skladu s načelom supsidijarnosti utvrđenim u članku 5. Ugovora o Europskoj uniji (UEU). U skladu s načelom proporcionalnosti utvrđenim u tom članku, ova Uredba ne prelazi ono što je potrebno za ostvarivanje tih ciljeva,
 DONIJELO JE OVU UREDBU:
 DIO PRVI
 ZAJEDNIČKE ODREDBE
 GLAVA I.
 Opće odredbe
 Članak 1.
 Predmet
 Ovom se Uredbom osniva devet zajedničkih poduzeća u smislu članka 187. Ugovora o funkcioniranju Europske unije za provedbu institucionaliziranih europskih partnerstava koja su definirana u [članku 2. stavku 3.] i na koja se upućuje u [članku 8. stavku 1.] točki (c) Uredbe o Obzoru Europa. Utvrđuju se njihovi ciljevi i zadaće, članstvo, ustroj i druga operativna pravila.
 Članak 2.
 Definicije
 Za potrebe ove Uredbe primjenjuju se sljedeće definicije:
 1.„član koji nije Unija” znači svaka država sudionica, privatni član ili međunarodna organizacija koji su članovi zajedničkog poduzeća;
 2.„član osnivač” znači svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili zemlji pridruženoj programu Obzor Europa, ili međunarodna organizacija koja je identificirana kao član zajedničkog poduzeća u ovoj Uredbi ili jednom od njezinih priloga;
 3.„pridruženi član” znači svaki pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili zemlji pridruženoj programu Obzor Europa, ili međunarodna organizacija koja pristupi zajedničkom poduzeću potpisivanjem izjave o preuzimanju obveze u skladu s člankom 7. stavkom 4. i podložno odobrenju u skladu s tim člankom;
 4.„država sudionica” znači svaka država članica ili zemlja pridružena programu Obzor Europa nakon obavješćivanja o sudjelovanju u aktivnostima Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije putem izjave o preuzimanju obveze;
 5.„privatni član” znači svaki član zajedničkog poduzeća koji nije Unija, država sudionica ili međunarodna organizacija;
 6.„sastavni subjekti” znači subjekti od kojih je sastavljen privatni član zajedničkog poduzeća, u skladu sa statutom tog člana;
 7.„partner koji daje doprinos” znači svaka zemlja, međunarodna organizacija ili pravni subjekt koji nije član, sastavni subjekt člana ili povezani subjekt bilo kojeg od njih, a koji podupire ciljeve zajedničkog poduzeća u njegovu specifičnom području istraživanja i čiji je zahtjev odobren u skladu s člankom 9. stavkom 3.;
 8.„doprinosi u naravi za operativne aktivnosti” znači doprinosi privatnih članova, njihovih sastavnih subjekata, povezanih subjekata bilo kojeg od njih, međunarodnih organizacija i partnera koji daju doprinos, a koji se sastoje od prihvatljivih troškova koji su nastali provedbom neizravnih djelovanja umanjenih za doprinos tog zajedničkog poduzeća i država sudionica tog zajedničkog poduzeća i svaki drugi doprinos Unije tim troškovima;
 9.„dodatna aktivnost” znači aktivnost izvan glavnog dijela programa rada koja ne prima financijsku potporu zajedničkog poduzeća, ali doprinosi njegovim ciljevima i izravno je povezana s prihvaćanjem rezultata projekata u okviru tog zajedničkog poduzeća ili prethodnih inicijativa ili predstavlja znatnu dodanu vrijednost Unije;
 10.„doprinosi u naravi za dodatne aktivnosti” znači doprinosi privatnih članova, njihovih sastavnih subjekata ili povezanih subjekata bilo kojeg od njih, a koji se sastoje od troškova nastalih provedbom dodatnih aktivnosti umanjenih za doprinose tim troškovima koje su dali Unija i države sudionice tog zajedničkog poduzeća;
 11.„prethodna inicijativa” znači svako partnerstvo u jednom od područja obuhvaćenih zajedničkim poduzećem koje je primilo financijsku potporu iz jednog od prethodnih okvirnih programa za istraživanje;
 12.„strateška agenda za istraživanja i inovacije” znači dokument koji obuhvaća razdoblje trajanje Obzora Europa i u kojem se utvrđuju ključni prioriteti, tehnologije i inovacije potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća;
 13.„program rada” znači dokument iz [članka 2.] [točke 20.] Uredbe o Obzoru Europa;
 14.„sukob interesa” znači situacija iz članka 61. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 u koju je uključen financijski izvršitelj ili druga osoba.
 Članak 3.
 Osnivanje
 1.Sljedeća zajednička poduzeća osnivaju se kao tijela Unije za razdoblje koje završava 31. prosinca 2031.:
 (a)Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo;
 (b)Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo;
 (c)Zajedničko poduzeće za čisti vodik;
 (d)Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu;
 (e)Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3;
 (f)Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje;
 (g)Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije;
 (h)Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3;
 (i)Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge.
 2.Tijela Unije iz stavka 1. zajednički se nazivaju „zajednička poduzeća”.
 3.Kako bi se u obzir uzelo trajanje Obzora Europa, pozivi na podnošenje prijedloga u okviru zajedničkih poduzeća objavljuju se najkasnije do 31. prosinca 2027. U propisno opravdanim slučajevima pozivi na podnošenje prijedloga mogu se objaviti najkasnije do 31. prosinca 2028.
 4.Zajednička poduzeća imaju pravnu osobnost. U svakoj državi članici imaju najširu pravnu sposobnost koja se priznaje pravnim osobama u skladu s pravom tih država članica. Mogu stjecati pokretnine i nekretnine i njima raspolagati te biti stranka u sudskom postupku.
 5.Sjedište zajedničkih poduzeća je u Bruxellesu, u Belgiji.
 6.Osim ako se utvrdi drukčije, odredbe iz dijela prvog i dijela trećeg primjenjuju se na sva zajednička poduzeća. Odredbe iz dijela drugog primjenjuju se na pojedinačna zajednička poduzeća, ovisno o slučaju.
 7.Za potrebe dijela prvog i dijela trećeg ove Uredbe i ako nije navedeno drukčije, upućivanje na pojedinačno zajedničko poduzeće ili tijelo znači upućivanje na svako zajedničko poduzeće ili svako istovjetno tijelo pojedinačnih zajedničkih poduzeća i na njihove nadležnosti u odnosu na druga tijela istog zajedničkog poduzeća.
 GLAVA II.
 FUNKCIONIRANJE ZAJEDNIČKIH PODUZEĆA
 POGLAVLJE 1.
 Ciljevi i zadaće
 Članak 4.
 Ciljevi i načela
 1.Zajednička poduzeća iz članka 3. doprinose općim ciljevima Uredbe o Obzoru Europa kako je utvrđeno u njezinu [članku 3].
 2.Zajednička poduzeća, putem angažmana i obveze partnera u pogledu oblikovanja i provedbe programa istraživačkih i inovacijskih aktivnosti, moraju ispuniti sljedeće opće ciljeve:
 (a)jačanje i integracija Unijinih znanstvenih i tehnoloških kapaciteta za potporu stvaranju i širenju visokokvalitetnih novih znanja, osobito u cilju svladavanja globalnih izazova, uz osiguravanje konkurentnosti Unije i održivosti i uz doprinos snažnijem europskom istraživačkom prostoru;
 (b)uspostava vodećeg i na održivosti utemeljenog položaja Unijinih vrijednosnih lanaca i otvorene strateške autonomije Unije u ključnim tehnologijama i industrijama u skladu s industrijskom strategijom za Europu;
 (c)razvoj i ubrzano prihvaćanje inovativnih rješenja u cijeloj Uniji kojima se odgovara na klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove i doprinosi strateškim prioritetima Unije, osobito kako bi se ostvarili UN-ovi ciljevi održivog razvoja i postigla klimatska neutralnost u Uniji do 2050.
 3.Zajednička poduzeća moraju ispuniti sljedeće posebne ciljeve:
 (a)povećanje kritične mase i znanstvenih kapaciteta u međusektorskom i interdisciplinarnom istraživanju i inovacijama u cijeloj Uniji;
 (b)ubrzavanje društvene, ekološke i gospodarske tranzicije u područjima i sektorima od strateške važnosti za prioritete Unije, osobito radi smanjenja emisija stakleničkih plinova do 2030. u skladu s ciljevima utvrđenima na temelju europskog zelenog plana;
 (c)povećanje inovacijskih mogućnosti i učinkovitosti postojećih i novih europskih istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca, uključujući u malim i srednjim poduzećima (MSP);
 (d)ubrzavanje uvođenja, prihvaćanja i širenja inovativnih rješenja u snažnijem europskom istraživačkom i inovacijskom ekosustavu, među ostalim uz široku i ranu suradnju te uz zajedničko stvaranje s krajnjim korisnicima, građanima te regulatornim i normizacijskim tijelima;
 (e)uvođenje okolišnih i proizvodnih poboljšanja u nove proizvode i usluge zahvaljujući iskorištavanju mogućnosti i resursa Unije.
 4.Zajednička poduzeća usto imaju dodatne ciljeve utvrđene u dijelu drugom.
 5.U provedbi Uredbe o Obzoru Europa zajednička poduzeća poštuju načela utvrđena u [članku 6.a] te uredbe.
 6.Zajednička poduzeća ispunjavaju uvjete i kriterije za europska partnerstva utvrđene u [članku 8.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinu [Prilogu III.].
 Članak 5.
 Operativni ciljevi i zadaće
 1.Zajednička poduzeća imaju sljedeće operativne ciljeve u skladu s kriterijima utvrđenima u [Prilogu III.] Uredbi o Obzoru Europa te doprinose operativnim ciljevima Obzora Europa utvrđenima u posebnom programu za provedbu Obzora Europa, uspostavljenom Odlukom Vijeća XXX/XXXX/EU
 38
 :
 (a)jačanje i širenje izvrsnosti, uključujući poticanjem šireg sudjelovanja u cijeloj Uniji;
 (b)stimuliranje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u MSP-ovima i doprinos osnivanju i rastu inovativnih poduzeća, osobito novoosnovanih poduzeća, MSP-ova i, u iznimnim slučajevima, malih poduzeća srednje tržišne kapitalizacije;
 (c)jačanje spone između politike istraživanja i inovacija i, prema potrebi, politike obrazovanja i drugih politika, uključujući komplementarnost s nacionalnim, regionalnim i Unijinim istraživačkim i inovacijskim politikama i aktivnostima;
 (d)jačanje suradničkih veza u europskom istraživanju i inovacijama te među sektorima i disciplinama, uključujući društvene i humanističke znanosti;
 (e)jačanje međunarodne suradnje;
 (f)povećanje javnog prihvaćanja i uvođenja novih rješenja i informiranosti o njima te povezane potražnje uključivanjem građana i krajnjih korisnika u postupke zajedničkog stvaranja i zajedničkog osmišljavanja;
 (g)poticanje iskorištavanja rezultata istraživanja i inovacija te aktivno širenje i iskorištavanje rezultata, osobito u cilju poticanja privatnih ulaganja i razvoja politika;
 (h)ubrzavanje industrijske preobrazbe, među ostalim s pomoću poboljšanih vještina za inovacije;
 (i)podupiranje provedbe povezanih politika Unije koja je utemeljena na dokazima, kao i regulatornih i normizacijskih aktivnosti i aktivnosti održivih ulaganja na europskoj i globalnoj razini.
 2.Donošenjem sustavnog pristupa za postizanje ciljeva zajednička poduzeća obavljaju sljedeće zadaće:
 (a)pružaju financijsku potporu, prvenstveno u obliku bespovratnih sredstava, za neizravna djelovanja u području istraživanja i inovacija, koja su odabrana na temelju otvorenih i konkurentnih poziva, osim ako je drukčije utvrđeno u njihovim programima rada;
 (b)razvijaju blisku suradnju i uspostavljaju koordinaciju s drugim europskim partnerstvima, među ostalim izdvajajući prema potrebi dio proračunskih sredstava zajedničkog poduzeća za zajedničke pozive;
 (c)istražuju sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije i na nacionalnoj i regionalnoj razini te prema potrebi mogućnosti za daljnje financiranje iz tih aktivnosti i programa, osobito sinergije kojima se potiču uvođenje inovativnih rješenja, obrazovanje i regionalni razvoj, kao što su fondovi kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije;
 (d)osiguravaju da njihov rad doprinosi zahtjevima za strateško višegodišnje planiranje, izvješćivanje, praćenje i evaluaciju i drugim zahtjevima iz Obzora Europa utvrđenima u [člancima 45. i 47.] Uredbe o Obzoru Europa, kao što je provedba zajedničkog okvira za povratne informacije o politikama;
 (e)promiču sudjelovanje MSP-ova u svojim aktivnostima i poduzimaju mjere za informiranje MSP-ova, u skladu s ciljevima Obzora Europa;
 (f)mobiliziraju resurse javnog i privatnog sektora potrebne za ostvarivanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi;
 (g)prate napredak u postizanju ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi, kao i onih utvrđenih u [članku 45.] Uredbe o Obzoru Europa i njezinu [Prilogu V.];
 (h)donose i provode svoje programe rada;
 (i)povezuju se sa širokim rasponom dionika, koji obuhvaćaju ali nisu ograničeni na decentralizirane agencije, istraživačke organizacije i sveučilišta, krajnje korisnike i javna tijela, osobito radi definiranja prioriteta i aktivnosti svake inicijative kao i osiguravanja uključivosti;
 (j)poduzimaju aktivnosti informiranja, komuniciranja, objavljivanja, širenja i iskorištavanja rezultata primjenjujući mutatis mutandis [članak 46.] Uredbe o Obzoru Europa, što uključuje stavljanje na raspolaganje detaljnih informacija o rezultatima istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u elektroničkoj bazi podataka o Obzoru Europa i davanje pristupa tim informacijama;
 (k)daju Komisiji potrebnu tehničku, znanstvenu i administrativnu potporu za obavljanje njezinih zadaća u svrhu osiguravanja pravilnog funkcioniranja i razvoja konkretnih područja u Uniji kojima se bavi zajedničko poduzeće;
 (l)doprinose djelotvornijoj povezanosti znanosti i politike, poticanju otvorene znanosti uz bolje iskorištavanje rezultata, ispunjavanju političkih potreba, kao i promicanju bržeg širenja i prihvaćanja rezultata;
 (m)utvrđuju relevantna znanja stečena upravljanjem istraživačkim i inovacijskim projektima i njihovim rezultatima te ih prenose Komisiji – u skladu sa zajedničkim okvirom za povratne informacije o politikama te sa strategijama i mjerama za potporu ciljevima europskog zelenog plana – kako bi služila kao temelj za praćenje, evaluaciju i (ako je potrebno) ispravljanje postojećih mjera politike ili za oblikovanje novih političkih inicijativa i odluka;
 (n)podupiru Komisiju u razvoju i provedbi čvrstih i znanstveno utemeljenih kriterija tehničke provjere u skladu s člankom 3. Uredbe (EU) 2020/852 o održivim ulaganjima tako što prate i ocjenjuju njihovu primjenu u gospodarskom sektoru u kojem sama djeluju kako bi prema potrebi pružila ad hoc povratne informacije u svrhu oblikovanja politika;
 (o)razmatraju načelo „ne nanosi bitnu štetu” u skladu s člankom 17. Uredbe (EU) 2020/852 i uzimaju u obzir odredbe te uredbe kako bi prema potrebi poboljšala pristup održivom financiranju;
 (p)obavljaju sve ostale zadaće potrebne za postizanje ciljeva utvrđenih u ovoj Uredbi.
 3.Osim zadaća utvrđenih u ovom članku i dijelu drugom zajedničkim poduzećima može se povjeriti provedba dodatnih zadaća za koje je potrebno kumulativno, komplementarno ili kombinirano financiranje iz programa Unije.
 POGLAVLJE 2.
 Članovi, partneri koji daju doprinos i doprinosi
 Članak 6.
 Članovi
 1.Članovi zajedničkih poduzeća iz članka 3. su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)države sudionice;
 (c)članovi osnivači;
 (d)pridruženi članovi.
 2.Članstvo u zajedničkom poduzeću ne može se prenijeti na treću stranu bez prethodne suglasnosti upravnog odbora iz odjeljka 1. poglavlja 3. ove glave.
 Članak 7.
 Odabir pridruženih članova
 1.Zajednička poduzeća mogu objaviti otvoreni poziv na iskaz interesa s ciljem odabira pridruženih članova. U pozivu na iskaz interesa definiraju se ključni kapaciteti koji su potrebni za postizanje ciljeva zajedničkog poduzeća. Svi pozivi objavljuju se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se o njima obavješćuje svim odgovarajućim kanalima, uključujući, ako je primjenjivo, i preko skupine predstavnika država, kako bi se osiguralo najšire moguće sudjelovanje u interesu ostvarivanja ciljeva zajedničkog poduzeća.
 2.Izvršni direktor ocjenjuje zahtjeve za članstvo uz pomoć neovisnih stručnjaka i, ako je primjenjivo, relevantnih tijela zajedničkog poduzeća, na temelju dokumentiranog znanja, iskustva i potencijalne dodane vrijednosti podnositelja zahtjeva u postizanju ciljeva zajedničkog poduzeća, financijske stabilnosti podnositelja zahtjeva i dugoročne obveze za financijske doprinose i doprinose u naravi zajedničkom poduzeću, te uzimajući u obzir potencijalne sukobe interesa.
 3.Upravni odbor ocjenjuje i, ovisno o slučaju, odobrava zahtjeve za članstvo.
 4.Izjavu o preuzimanju obveze potpisuju odabrani pridruženi članovi i izvršni direktor, koji djeluje kao predstavnik zajedničkog poduzeća, a u njoj se definiraju pojedinosti o članstvu u smislu sadržaja, aktivnosti i trajanja, doprinos pridruženih članova zajedničkom poduzeću, što uključuje navođenje predviđenih dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), kao i odredbe koje se odnose na predstavnike pridruženih članova i glasačka prava unutar upravnog odbora.
 Članak 8.
 Promjene i raskid članstva
 1.Svaki član zajedničkog poduzeća može raskinuti svoje članstvo u tom zajedničkom poduzeću. Raskid proizvodi učinke i postaje neopoziv šest mjeseci nakon obavješćivanja izvršnog direktora zajedničkog poduzeća, koji o tom obavješćuje druge članove. Od dana raskida član se oslobađa svih obveza osim onih koje je zajedničko poduzeće odobrilo ili imalo prije raskida članstva, ako zajednički nije dogovoreno drukčije.
 2.Svaki član obavješćuje zajedničko poduzeće o svakom spajanju ili stjecanju među članovima koji mogu utjecati na zajedničko poduzeće ili o svakom preuzimanju člana od strane subjekta koji nije član zajedničkog poduzeća.
 3.Upravni odbor odlučuje hoće li raskinuti članstvo člana iz stavka 2. s ciljem osiguravanja kontinuiteta poslovanja i zaštite interesa Unije ili zajedničkog poduzeća. Raskid proizvodi učinke i postaje neopoziv najkasnije šest mjeseci od odluke upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tom što nastupi ranije. Predmetni član ili članovi ne sudjeluju u glasovanju upravnog odbora.
 4.Svaki privatni član obavješćuje zajedničko poduzeće o svim bitnim promjenama u svojem vlasništvu, kontroli ili sastavu. Ako Komisija smatra da bi ta promjena mogla utjecati na interese Unije ili zajedničkog poduzeća iz razloga sigurnosti ili javnog poretka, ona može upravnom odboru predložiti da raskine članstvo predmetnog privatnog člana. Upravni odbor odlučuje o raskidu članstva predmetnog člana. Predmetni privatni član ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora.
 5.Raskid članstva proizvodi učinke i postaje neopoziv najkasnije šest mjeseci od odluke upravnog odbora ili na datum naveden u toj odluci, ovisno o tom što nastupi ranije.
 6.Upravni odbor može raskinuti članstvo bilo kojeg člana koji ne ispunjava svoje obveze u skladu s ovom Uredbom. Postupak utvrđen u članku 26. stavku 6. primjenjuje se mutatis mutandis.
 7.Ako dođe do promjene u članstvu ili raskida, zajedničko poduzeće odmah na svojim stranicama objavljuje ažurirani popis svojih članova zajedno s datumom od kojeg takva promjena proizvodi učinke.
 8.Prema potrebi i podložno članku 15. stavku 2. upravni odbor odlučuje o preraspodjeli glasačkih prava u upravnom odboru.
 Članak 9.
 Partneri koji daju doprinos
 1.Svaki kandidat za partnera koji daje doprinos kako je definiran u članku 2. stavku 7. upravnom odboru dostavlja izjavu o suglasnosti. U izjavi o suglasnosti definira se opseg partnerstva u smislu teme, aktivnosti i trajanja te se utvrđuje doprinos podnositelja zahtjeva zajedničkom poduzeću.
 2.Upravni odbor ocjenjuje izjavu o suglasnosti te odobrava ili odbija zahtjev.
 3.Ako se zahtjev odobri, Unija može odgovoriti na doprinos partnera koji daje doprinos zajedničkom poduzeću davanjem dodatnih financijskih doprinosa do maksimalnih iznosa utvrđenih u članku 100. točki (b) i članku 116. točki (b).
 4.Partneri koji daju doprinos nemaju glasačka prava u upravnom odboru zajedničkog poduzeća.
 Članak 10.
 Financijski doprinos Unije
 1.Financijski doprinos Unije zajedničkim poduzećima, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, pokriva administrativne i operativne troškove do maksimalnih iznosa utvrđenih u dijelu drugom. Doprinos Unije utvrđen u dijelu drugom može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su oni dostupni.
 2.Doprinos Unije plaća se iz odobrenih sredstava u općem proračunu Unije koja su dodijeljena posebnom programu za provedbu Obzora Europa, uspostavljenom Odlukom Vijeća XXX/XXXX/EU, u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. i člankom 154. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 kad su u pitanju tijela iz članka 71. te uredbe.
 3.Zajedničkim poduzećima mogu se povjeriti dodatna sredstva Unije kojima se dopunjuje doprinos iz stavka 2. u skladu s člankom 62. stavkom 1. točkom (c) podtočkom iv. i člankom 154. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.
 4.Na doprinose koji se odnose na dodatne zadaće povjerene zajedničkom poduzeću u skladu s člankom 5. stavkom 3. ili stavkom 3. ovog članka primjenjuju se zahtjevi iz članka 155. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.
 5.Dodatni doprinosi iz programa Unije koji se odnose na dodatne zadaće povjerene zajedničkom poduzeću u skladu sa stavkom 3. ovog članka ili člankom 5. stavkom 3. ne ulaze u izračun maksimalnog financijskog doprinosa Unije utvrđenog u dijelu drugom.
 Članak 11.
 Doprinosi članova koji nisu Unija i partnera koji daju doprinos
 1.Doprinose privatnih članova čine:
 (a)doprinosi u naravi za operativne aktivnosti;
 (b)doprinosi u naravi za dodatne aktivnosti, koje je odobrio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l);
 (c)financijski doprinosi.
 2.Osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom, privatni članovi svake godine do 31. ožujka izvješćuju svoj upravni odbor o vrijednosti doprinosa iz stavka 1. točke (b) koji su dani u svakoj od prethodnih financijskih godina. Za potrebe vrednovanja tih doprinosa, troškovi se utvrđuju u skladu s uobičajenim praksama troškovnog računovodstva predmetnih subjekata, primjenjivim računovodstvenim standardima zemlje u kojoj subjekt ima poslovni nastan i primjenjivim međunarodnim računovodstvenim standardima i međunarodnim standardima financijskog izvješćivanja. Troškove potvrđuje neovisni vanjski revizor kojeg imenuje predmetni subjekt. U slučaju bilo kakve nejasnoće u pogledu potvrđivanja, predmetno zajedničko poduzeće može provjeriti metodu vrednovanja. U konkretnim slučajevima upravni odbor može odobriti upotrebu jednokratnih iznosa ili jediničnih troškova radi vrednovanja doprinosa.
 3.Za potrebe ove Uredbe reviziju troškova nastalih uslijed dodatnih aktivnosti ne provodi predmetno zajedničko poduzeće niti bilo koje tijelo Unije.
 4.Doprinosi država sudionica sastoje se od financijskih doprinosa.
 5.Doprinosi međunarodnih organizacija sastoje se od financijskih doprinosa i doprinosa u naravi za operativne aktivnosti.
 6.Doprinosi partnera koji daju doprinos odgovaraju iznosima na koje su se obvezali u izjavi o suglasnosti kad su postali partneri koji daju doprinos, a sastoje se od:
 (a)financijskih doprinosa;
 (b)doprinosa u naravi za operativne aktivnosti.
 7.Komisija može ukinuti, razmjerno smanjiti ili suspendirati financijski doprinos Unije zajedničkom poduzeću ili pokrenuti postupak likvidacije iz članka 43. Statuta u bilo kojem od sljedećih slučajeva:
 (a)ako predmetno zajedničko poduzeće ne ispunjava uvjete da mu se povjeri doprinos Unije; ili
 (b)ako članovi koji nisu Unija ili njihovi sastavni ili povezani subjekti ne daju doprinose, daju samo djelomične doprinose, ne poštuju rokove iz stavka 2. u pogledu doprinosa iz stavaka 1., 4. i 5. ovog članka; ili
 (c)zbog rezultata evaluacija iz članka 171. stavka 2.
 8.Odlukom Komisije o ukidanju, razmjernom smanjenju ili suspendiranju financijskog doprinosa Unije ne sprečava se povrat prihvatljivih troškova koje su članovi koji nisu Unija imali prije priopćenja te odluke zajedničkom poduzeću.
 9.U skladu s postupkom iz članka 26. stavka 6. svaki član zajedničkog poduzeća koji nije Unija, a koji ne ispuni svoje obveze u pogledu doprinosa iz ove Uredbe, uskraćuje mu se pravo glasa u upravnom odboru do ispunjenja obveza. Ako takav član ne ispuni svoje obveze po isteku razdoblja od dodatnih šest mjeseci, njegovo se članstvo opoziva, osim ako u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor odluči drukčije. Predmetni subjekt ne sudjeluje u glasovanju upravnog odbora.
 POGLAVLJE 3.
 Ustroj zajedničkih poduzeća
 Članak 12.
 Sinergije i učinkovitost funkcija zajedničkog pozadinskog ureda
 1.Zajednička poduzeća, u roku od godine dana od donošenja ove Uredbe, sklapaju sporazume o razini usluga u pogledu funkcija zajedničkog pozadinskog ureda, osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom i uz uvjet da se zajamči istovjetna razina zaštite financijskih interesa Unije ako se zadaće izvršenja proračuna povjere zajedničkim poduzećima. Pod uvjetom da se potvrdi održivost i nakon provjere resursa takve funkcije uključuju sljedeća područja:
 (a)potporu ljudskim resursima;
 (b)pravnu pomoć;
 (c)informacijske i komunikacijske tehnologije;
 (d)računovodstvo (uključujući riznicu);
 (e)komunikaciju;
 (f)logistiku, događanja i upravljanje prostorijama za sastanke;
 (g)potporu za strategiju revizije i strategiju za borbu protiv prijevara svakog zajedničkog poduzeća.
 2.Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda iz stavka 1. obavlja jedno ili više odabranih zajedničkih poduzeća za sva druga. Povezane funkcije zadržavaju se u istom zajedničkom poduzeću radi osiguravanja koherentnog ustroja.
 3.Sporazumi o razini usluga iz stavka 1. omogućuju prijenos odobrenih sredstava ili povrat troškova za pružanje zajedničkih usluga među zajedničkim poduzećima.
 4.Ne dovodeći u pitanje preraspodjelu na druge zadaće unutar zajedničkog poduzeća ni druge administrativne aranžmane koji ne utječu na ugovore o radu, osoblje kojem su povjerene funkcije prenesene na zajednički pozadinski ured čiji je domaćin drugo zajedničko poduzeće može biti premješteno u to zajedničko poduzeće. Ako predmetni član osoblja pisanim putem izrazi svoje odbijanje, zajedničko poduzeće može raskinuti njegov ugovor u skladu s uvjetima iz članka 47. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
 5.Osoblje iz stavka 4., koje je premješteno u zajedničko poduzeće koje je domaćin zajedničkog pozadinskog ureda, zadržava istu vrstu ugovora, funkcijsku skupinu i razred te se smatra da je cijeli radni staž odradilo u tom zajedničkom poduzeću.
 Članak 13.
 Tijela zajedničkih poduzeća
 1.Svako zajedničko poduzeće ima upravni odbor i izvršnog direktora.
 2.Zajedničko poduzeće usto može imati znanstveno savjetodavno tijelo, skupinu predstavnika država i skupinu dionika te neko drugo tijelo u skladu s odredbama iz dijela drugog.
 3.Pri obavljanju svojih zadaća svako tijelo zajedničkog poduzeća ostvaruje samo one ciljeve koji su utvrđeni u ovoj Uredbi i djeluje samo u okviru aktivnosti zajedničkog poduzeća u čiju je svrhu osnovano.
 4.Ne dovodeći u pitanje stavak 3., tijela dvaju ili više zajedničkih poduzeća mogu odlučiti uspostaviti strukturiranu suradnju, među ostalim putem redovitih sastanaka ili zajedničkih odbora.
 ODJELJAK 1.
 Upravni odbor
 Članak 14.
 Sastav upravnog odbora
 1.Upravni odbor sastoji se od najmanje dvaju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju i broja predstavnika iz svakog od članova zajedničkog poduzeća koji nisu Unija koji je utvrđen u dijelu drugom za svako zajedničko poduzeće.
 2.Ako u skladu s člankom 6. stavkom 1. točkom (b) članovi zajedničkog poduzeća uključuju države sudionice, u upravni odbor imenuje se po jedan predstavnik iz svake države sudionice.
 Članak 15.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Predstavnici članova u upravnom odboru odluke nastoje donositi konsenzusom. U nedostatku konsenzusa provodi se glasovanje. Odluka se donosi većinom od najmanje 75 % glasova, uključujući glasove odsutnih predstavnika.
 Donošenje odluka u upravnom odboru može ovisiti i o bilo kojem od relevantnih posebnih pravila utvrđenih u dijelu drugom.
 2.Unija ima 50 % glasačkih prava, osim ako je drukčije utvrđeno u dijelu drugom. Glasačka prava Unije nedjeljiva su.
 Glasačka prava članova koji nisu Unija podliježu posebnim pravilima utvrđenima u dijelu drugom.
 3.Unija i drugi predstavnici naizmjenično imenuju predsjednika upravnog odbora na godinu dana, osim ako je drukčije propisano u dijelu drugom.
 4.Upravni odbor održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Izvanredni sastanci mogu se sazvati na zahtjev predsjednika, izvršnog direktora, Komisije ili većine predstavnika članova koji nisu Unija ili država sudionica. Sastanke upravnog odbora saziva predsjednik, a održavaju se u sjedištu predmetnog zajedničkog poduzeća, osim ako je u propisno opravdanim slučajevima upravni odbor iznimno odlučio drukčije.
 5.Izvršni direktor prisustvuje sastancima i ima pravo sudjelovati u raspravama, ali nema pravo glasa.
 6.Predsjednici drugih tijela predmetnog zajedničkog poduzeća imaju pravo prisustvovati sastancima upravnog odbora kao promatrači ako pitanja o kojima se raspravlja ulaze u opseg njihovih zadaća. Mogu sudjelovati u raspravama, ali nemaju pravo glasa.
 7.Predsjednik može na pojedinačnoj osnovi pozvati i druge osobe da prisustvuju kao promatrači, ponajprije predstavnike drugih europskih partnerstava, izvršnih ili regulatornih agencija, regionalnih tijela unutar Unije i europskih tehnoloških platformi, podložno pravilima o povjerljivosti i sukobu interesa.
 8.Kvorum upravnog odbora postignut je ako su prisutni Komisija, privatni članovi i, ako je primjenjivo, najmanje tri glavna delegata država sudionica.
 9.Predstavnici članova nisu osobno odgovorni za radnje koje poduzimaju u ulozi predstavnika u upravnom odboru.
 10.Upravni odbor donosi vlastiti poslovnik.
 11.Na predstavnike članova primjenjuju se odredbe kodeksa ponašanja. Kodeksom ponašanja utvrđuju se obveze takvih članova radi zaštite integriteta i ugleda predmetnog zajedničkog poduzeća i Unije.
 Članak 16.
 Zadaće upravnog odbora
 1.Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća u cijelosti je odgovoran za strateške smjernice i rad tog zajedničkog poduzeća te nadzire provedbu njegovih aktivnosti.
 Komisija, u okviru svoje uloge u upravnom odboru, nastoji osigurati koordinaciju aktivnosti zajedničkih poduzeća i relevantnih aktivnosti Unijinih programa financiranja s ciljem promicanja sinergija i komplementarnosti pri utvrđivanju prioriteta obuhvaćenih suradnjom u području istraživanja.
 2.Upravni odbor obavlja sljedeće zadaće:
 (a)osigurava pomno i pravovremeno praćenje napretka istraživačkog i inovacijskog programa zajedničkog poduzeća i pojedinačnih djelovanja u odnosu na prioritete Komisije i na stratešku agendu za istraživanja i inovacije te prema potrebi poduzima korektivne mjere kako bi osigurao da zajedničko poduzeće ispunjava svoje ciljeve;
 (b)ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve za članstvo u skladu s člankom 7.;
 (c)ocjenjuje, prihvaća ili odbija zahtjeve potencijalnih partnera koji daju doprinos u skladu s člankom 9.;
 (d)odlučuje o raskidu članstva u zajedničkom poduzeću u odnosu na svakog člana koji ne ispunjava svoje obveze u skladu s ovom Uredbom ili u skladu s člankom 8. stavcima 2. i 3.;
 (e)donosi financijska pravila zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 25.;
 (f)donosi godišnji proračun i plan radnih mjesta za osoblje u kojem se među ostalim navodi broj privremenih i stalnih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu i broj članova ugovornog osoblja i upućenih nacionalnih stručnjaka iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena;
 (g)odlučuje o raspodjeli administrativnih troškova među članovima koji nisu Unija, ako ti članovi ne postignu dogovor u skladu s člankom 26. stavkom 2.;
 (h)u skladu sa stavkom 4. i u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, izvršava ovlasti koje su Pravilnikom o osoblju za dužnosnike Europske unije („Pravilnik o osoblju”) dodijeljene tijelu nadležnom za imenovanja i ovlasti koje su Uvjetima zaposlenja ostalih službenika Europske unije („Uvjeti zaposlenja ostalih službenika”) dodijeljene tijelu ovlaštenom za sklapanje ugovora o radu („ovlasti tijela nadležnog za imenovanja”);
 (i)imenuje i razrješuje izvršnog direktora, produljuje mu mandat, daje mu smjernice i prati njegov rad;
 (j)donosi stratešku agendu za istraživanja i inovacije na početku inicijative te je prema potrebi izmjenjuje za trajanja Obzora Europa. U strateškoj agendi za istraživanja i inovacije utvrđuju se ciljani učinak partnerstva, predviđeni portfelj aktivnosti, mjerljivi očekivani ishodi, resursi, rezultati i ključne etape u definiranom vremenskom okviru. Identificirat će se i druga europska partnerstva s kojima zajedničko poduzeće uspostavlja formalnu i redovitu suradnju te mogućnosti za sinergije između djelovanja zajedničkog poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika na temelju informacija primljenih od država sudionica ili skupine predstavnika država kao i za sinergije s drugim programima Unije;
 (k)donosi program rada i odgovarajuću procjenu rashoda kako predloži izvršni direktor radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije, uključujući administrativne aktivnosti, sadržaj poziva na podnošenje prijedloga, područja istraživanja koja će biti predmet zajedničkih poziva i suradnje s drugim partnerstvima, primjenjivu stopu financiranja po temi poziva, kao i povezana pravila o postupcima podnošenja, evaluacije, odabira, dodjele i preispitivanja, s posebnim naglaskom na povratnim informacijama povezanima sa zahtjevima politike;
 (l)odobrava godišnji plan dodatnih aktivnosti, utvrđen u prilogu glavnom dijelu programa rada, na temelju prijedloga članova koji nisu Unija i nakon savjetovanja sa znanstvenim savjetodavnim tijelom ili nekim drugim tijelom kako je utvrđeno u dijelu drugom;
 (m)pruža strateške smjernice za suradnju s drugim europskim partnerstvima u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije;
 (n)ocjenjuje konsolidirano godišnje izvješće o radu, uključujući odgovarajuće rashode i proračun namijenjen za zajedničke pozive s drugim europskim partnerstvima;
 (o)daje mišljenje o završnoj računovodstvenoj dokumentaciji zajedničkog poduzeća;
 (p)prema potrebi osigurava uspostavu službe za unutarnju reviziju zajedničkog poduzeća;
 (q)odobrava ustroj programskog ureda na temelju preporuke izvršnog direktora;
 (r)odobrava komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća na temelju preporuke izvršnog direktora;
 (s)odobrava popis djelovanja odabranih za financiranje;
 (t)donosi provedbena pravila za primjenu Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika u skladu s člankom 110. stavkom 2. Pravilnika o osoblju;
 (u)donosi pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u zajednička poduzeća i o angažiranju pripravnika;
 (v)prema potrebi i povrh tijela zajedničkog poduzeća iz članka 13. osniva savjetodavne ili radne skupine, među ostalim u suradnji s drugim zajedničkim poduzećima, na određeno razdoblje i radi ispunjavanja određene svrhe;
 (w)prema potrebi Komisiji predaje svaki zahtjev za izmjenu ove Uredbe koji predloži član zajedničkog poduzeća;
 (x)od znanstvenog savjetodavnog tijela ili njegovih članova traži znanstveni savjet ili analizu u odnosu na konkretna pitanja, među ostalim u vezi s razvojem u srodnim sektorima;
 (y)do kraja 2022. donosi plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa na temelju preporuke izvršnog direktora;
 (z)osigurava izvršavanje svih zadaća koje nisu dodijeljene nekom konkretnom tijelu zajedničkog poduzeća, uz mogućnost da upravni odbor takvu zadaću dodijeli drugom tijelu predmetnog zajedničkog poduzeća.
 3.Na upravni odbor zajedničkog poduzeća mogu se primjenjivati i posebna pravila utvrđena u dijelu drugom.
 4.Upravni odbor u skladu s člankom 110. stavkom 2. Pravilnika o osoblju donosi odluku na temelju članka 2. stavka 1. Pravilnika o osoblju i članka 6. Uvjeta zaposlenja ostalih službenika kojom se relevantne ovlasti tijela za imenovanje delegiraju izvršnom direktoru i kojom se utvrđuju uvjeti u skladu s kojima se ta delegacija ovlasti može suspendirati. Izvršni direktor ovlašten je dalje delegirati te ovlasti.
 ODJELJAK 2.
 Izvršni direktor
 Članak 17.
 Imenovanje, razrješenje i produljenje mandata izvršnog direktora
 1.Izvršnog direktora imenuje upravni odbor s obzirom na postignuća i vještine, s popisa kandidata koje predloži Komisija, na temelju otvorenog i transparentnog postupka odabira kojim se poštuje načelo rodne ravnoteže.
 2.Komisija predlaže popis kandidata za izvršnog direktora nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija. Za potrebe takvog savjetovanja članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija sporazumno imenuju svoje predstavnike kao i promatrača u ime upravnog odbora.
 3.Izvršni direktor član je osoblja i zapošljava se kao privremeno osoblje zajedničkog poduzeća u skladu s člankom 2. točkom (a) Uvjeta zaposlenja ostalih službenika.
 Za potrebe sklapanja ugovora s izvršnim direktorom zajedničko poduzeće predstavlja predsjednik upravnog odbora.
 4.Mandat izvršnog direktora traje četiri godine. Na kraju tog razdoblja Komisija nakon savjetovanja s članovima koji nisu Unija ocjenjuje rad izvršnog direktora te buduće zadaće i izazove za zajedničko poduzeće.
 5.Upravni odbor zajedničkog poduzeća može, postupajući na temelju prijedloga Komisije koja uzima u obzir ocjenu iz stavka 4., jedanput produljiti mandat izvršnog direktora za razdoblje od najviše tri godine.
 6.Izvršni direktor čiji je mandat produljen ne može sudjelovati u još jednom postupku odabira za isto radno mjesto.
 7.Izvršnog direktora može se razriješiti dužnosti isključivo odlukom upravnog odbora na temelju prijedloga Komisije i, prema potrebi, nakon savjetovanja s članovima zajedničkog poduzeća koji nisu Unija.
 Članak 18.
 Zadaće izvršnog direktora
 1.Izvršni direktor glavni je izvršitelj odgovoran za svakodnevno upravljanje zajedničkim poduzećem u skladu s odlukama upravnog odbora. On upravnom odboru daje sve informacije potrebne za obavljanje njegovih funkcija. Ne dovodeći u pitanje nadležnosti institucija Unije i upravnog odbora, izvršni direktor ne traži niti prima upute ni od jedne vlade ni bilo kojeg drugog tijela.
 2.Izvršni direktor pravni je zastupnik zajedničkog poduzeća. Odgovara upravnom odboru zajedničkog poduzeća.
 3.Izvršni direktor izvršava proračun zajedničkog poduzeća.
 4.Izvršni direktor izvršava sljedeće zadaće zajedničkog poduzeća:
 (a)osigurava održivo i učinkovito upravljanje zajedničkim poduzećem;
 (b)izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje nacrt godišnjeg proračuna i plan radnih mjesta za osoblje;
 (c)izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje program rada i odgovarajuću procjenu rashoda za zajedničko poduzeće radi provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije;
 (d)upravnom odboru podnosi na mišljenje godišnju računovodstvenu dokumentaciju za zajedničko poduzeće;
 (e)izrađuje i upravnom odboru podnosi na ocjenu i odobrenje konsolidirano godišnje izvješće o radu;
 (f)prati doprinose iz članka 11. stavka 1. točke (a), redovito izvješćuje upravni odbor o napretku u postizanju ciljeva i prema potrebi predlaže korektivne mjere;
 (g)uspostavlja formalnu i redovitu suradnju s europskim partnerstvima kako je utvrđeno u strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i u skladu sa strateškim smjernicama upravnog odbora;
 (h)predstavlja zajedničko poduzeće na sastancima u okviru upravljanja Obzorom Europa;
 (i)upravnom odboru podnosi na odobrenje popis djelovanja koje zajedničko poduzeće treba odabrati za financiranje;
 (j)ocjenjuje zahtjeve za pridružene članove zajedničkog poduzeća na temelju otvorenog poziva na iskaz interesa te upravnom odboru dostavlja prijedloge za pridružene članove;
 (k)redovito obavješćuje druga tijela zajedničkog poduzeća o svim pitanjima relevantnima za njihovu ulogu;
 (l)u ime zajedničkog poduzeća potpisuje pojedinačne sporazume o dodjeli bespovratnih sredstava i odluke u njegovoj nadležnosti;
 (m)potpisuje ugovore o javnoj nabavi u ime zajedničkog poduzeća;
 (n)provodi komunikacijsku politiku zajedničkog poduzeća;
 (o)organizira, usmjerava i nadzire rad zajedničkog poduzeća i njegova osoblja u granicama delegiranih ovlasti koje mu je dao upravni odbor;
 (p)uspostavlja i osigurava rad djelotvornog i učinkovitog sustava unutarnje kontrole i izvješćuje upravni odbor o svakoj bitnoj promjeni u njemu;
 (q)štiti financijske interese Unije primjenom preventivnih mjera za sprečavanje prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti na temelju učinkovitih provjera i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno isplaćenih iznosa te, prema potrebi, izricanjem djelotvornih, proporcionalnih i odvraćajućih administrativnih i financijskih sankcija;
 (r)osigurava provedbu procjena rizika i upravljanje rizikom za zajedničko poduzeće;
 (s)poduzima druge potrebne mjere za ocjenu napretka zajedničkog poduzeća u postizanju njegovih ciljeva;
 (t)izrađuje i upravnom odboru podnosi na donošenje plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa;
 (u)obavlja sve druge zadaće koje mu je povjerio ili delegirao upravni odbor ili koje su propisane ovom Uredbom;
 (v)ima ovlast za delegiranje svojih ovlasti drugim članovima osoblja podložno pravilima koja treba donijeti u skladu s člankom 16. stavkom 4.
 5.Na izvršnog direktora mogu se primjenjivati posebna pravila utvrđena u dijelu drugom.
 6.Izvršni direktor uspostavlja programski ured, koji će pod njegovom odgovornošću obavljati sve potporne zadaće zajedničkog poduzeća koje proizlaze iz ove Uredbe. Programski ured čini osoblje zajedničkog poduzeća te on obavlja prvenstveno sljedeće zadaće:
 (a)pruža potporu pri uspostavi odgovarajućeg računovodstvenog sustava i upravljanju tim sustavom u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća;
 (b)upravlja provedbom programa rada zajedničkog poduzeća tijekom cijelog ciklusa provedbe;
 (c)članovima i tijelima zajedničkog poduzeća pruža sve relevantne informacije i potporu koji su im potrebni za obavljanje njihovih dužnosti;
 (d)djeluje kao tajništvo tijelâ zajedničkog poduzeća i pruža potporu savjetodavnim skupinama koje osnuje upravni odbor.
 ODJELJAK 3.
 Savjetodavna tijela
 Članak 19.
 Znanstveni savjeti
 1.Zajednička poduzeća traže neovisne znanstvene savjete:
 (a)od znanstvenog savjetodavnog tijela, ili njegovih članova, koje će osnovati zajedničko poduzeće u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog te podložno odredbama ovog članka; i/ili
 (b)na temelju ad hoc zahtjevâ upravnog odbora zajedničkog poduzeća za vanjsko stručno mišljenje o konkretnim pitanjima.
 U iznimnim i opravdanim slučajevima funkciju znanstvenog savjetovanja dijelom mogu obnašati i članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija, uz uvjet da ne postoji sukob interesa.
 2.Stručnjaci su uravnoteženo zastupljeni među članovima znanstvenog savjetodavnog tijela, unutar područja djelovanja zajedničkog poduzeća, uključujući u pogledu rodne ravnoteže. Članovi znanstvenog savjetodavnog tijela zajedno imaju potrebne kompetencije i stručno znanje u tehničkom području kako bi mogli davati znanstveno utemeljene preporuke zajedničkom poduzeću, uzimajući u obzir socioekonomski učinak takvih preporuka i ciljeve zajedničkog poduzeća.
 3.Na članove znanstvenog savjetodavnog tijela i pozvane promatrače primjenjuje se obveza čuvanja poslovne tajne, koja se na temelju Ugovorâ i pravila o njihovoj provedbi odnosi na sve članove institucija i njihovo osoblje, ali i pravila Komisije o sigurnosti u pogledu zaštite osjetljivih neklasificiranih podataka i klasificiranih podataka Unije utvrđena u odlukama Komisije (EU, Euratom) 2015/443
 39
 i 2015/444
 40
 .
 4.Upravni odbor utvrđuje posebne kriterije i postupak odabira za sastav znanstvenog savjetodavnog tijela zajedničkog poduzeća i imenuje njegove članove. Ako je relevantno, upravni odbor razmatra potencijalne kandidate koje predlaže skupina predstavnika država.
 5.Znanstveno savjetodavno tijelo bira predsjednika iz redova svojih članova.
 6.Znanstveno savjetodavno tijelo sastaje se najmanje dvaput godišnje, a sastanke saziva predsjednik. Predsjednik može na sastanke pozvati druge osobe kao promatrače. Znanstveno savjetodavno tijelo donosi svoj poslovnik.
 7.Znanstveno savjetodavno tijelo obavlja sljedeće zadaće:
 (a)savjetuje o znanstvenim prioritetima koje treba uključiti u programe rada, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije i strateškim planiranjem Obzora Europa;
 (b)savjetuje o znanstvenim postignućima koja treba opisati u godišnjem izvješću o radu;
 (c)prema potrebi upravnom odboru predlaže korektivne mjere ili preusmjeravanje, s obzirom na napredak u pogledu strateške agende za istraživanja i inovacije i pojedinačnih djelovanja;
 (d)pruža neovisne savjete i znanstvenu analizu u odnosu na konkretna pitanja i na zahtjev upravnog odbora, posebno u vezi s razvojem u srodnim sektorima.
 (e)ako je tako utvrđeno u dijelu drugom, evaluira rezultate tehnoloških i inovacijskih djelovanja koja financira zajedničko poduzeće te o tome izvješćuje upravni odbor;
 (f)ako je tako utvrđeno u dijelu drugom, sudjeluje u posebnim odborima za sektorsku integraciju koje su osnovala europska partnerstva u okviru Obzora Europa kako bi se omogućile sinergije;
 (g)obavlja sve druge zadaće, kako je utvrđeno u dijelu drugom.
 8.Nakon svakog sastanka znanstvenog savjetodavnog tijela njegov predsjednik upravnom odboru podnosi izvješće u kojem se navode mišljenja tijela i njegovih članova o pitanjima o kojima se raspravljalo na tom sastanku.
 9.Znanstveno savjetodavno tijelo može na vlastitu inicijativu savjetovati upravni odbor o određenim pitanjima koja nisu obuhvaćena zadaćama iz stavka 7.
 Članak 20.
 Skupina predstavnika država
 1.Osim u slučajevima kad države članice i pridružene zemlje sudjeluju u zajedničkom poduzeću kao članovi ili sastavni subjekti članova, zajednička poduzeća osnivaju skupinu predstavnika država kako je utvrđeno u dijelu drugom podložno odredbama ovog članka.
 2.Skupinu predstavnika država čini po jedan predstavnik i jedan zamjenik iz svake države članice i svake pridružene zemlje. Skupina predstavnika država bira predsjednika među svojim članovima.
 3.Skupina predstavnika država sastaje se najmanje dvaput godišnje. Sastanke saziva njezin predsjednik. Predsjednik upravnog odbora i izvršni direktor ili njihovi predstavnici prisustvuju sastancima kao promatrači.
 4.Na sastanke skupine predstavnika država mogu se primjenjivati relevantne posebne odredbe iz dijela drugog.
 5.Predsjednik skupine predstavnika država može pozvati druge osobe da prisustvuju njezinim sastancima kao promatrači, osobito predstavnike relevantnih saveznih ili regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova i predstavnike drugih tijela zajedničkog poduzeća.
 6.Dnevni red sastanaka skupine predstavnika država dostavlja se dovoljno rano kako bi se osigurala odgovarajuća zastupljenost svake države članice i pridružene zemlje. Dnevni red u informativne se svrhe dostavlja i upravnom odboru.
 7.Skupina predstavnika država daje savjete te posebice preispituje informacije i daje mišljenje o sljedećem:
 (a)napretku programa zajedničkog poduzeća i postizanju njegovih ciljeva u okviru Obzora Europa, uključujući informacije o pozivima na podnošenje prijedloga i postupku evaluacije prijedloga;
 (b)ažuriranju strateškog smjernica u skladu sa strateškim planiranjem Obzora Europa i s drugim financijskim instrumentima Unije i država članica;
 (c)poveznicama s Obzorom Europa i drugim Unijinim, nacionalnim i, prema potrebi, regionalnim inicijativama, uključujući fondove kohezijske politike u skladu sa strategijama pametne specijalizacije;
 (d)programima rada;
 (e)sudjelovanju MSP-ova.
 8.Ako je potrebno, skupina predstavnika država redovito izvješćuje upravni odbor i djeluje kao poveznica sa zajedničkim poduzećem u vezi sa sljedećim pitanjima:
 (a)statusom relevantnih nacionalnih ili regionalnih istraživačkih i inovacijskih programa i određivanjem potencijalnih područja suradnje, uključujući konkretne mjere koje se poduzimaju ili su predviđene radi uvođenja relevantnih tehnologija i inovativnih rješenja;
 (b)posebnim mjerama koje se poduzimaju na nacionalnoj ili regionalnoj razini u vezi s događanjima za širenje informacija, specijaliziranim tehničkim radionicama i komunikacijskim aktivnostima;
 (c)posebnim mjerama na nacionalnoj ili regionalnoj razini u vezi s aktivnostima uvođenja povezanima sa svakom od inicijativa;
 (d)nacionalnim ili regionalnim politikama i inicijativama s ciljem osiguravanja komplementarnosti u odnosu na stratešku agendu za istraživanja i inovacije i programe rada zajedničkog poduzeća.
 9.Na kraju svake kalendarske godine skupina predstavnika država podnosi izvješće u kojem se opisuju nacionalne ili regionalne politike iz područja djelovanja zajedničkog poduzeća te utvrđuju posebni načini suradnje s djelovanjima koje financira zajedničko poduzeće.
 10.Skupina predstavnika država može na vlastitu inicijativu upravnom odboru dati preporuke ili prijedloge o tehničkim, upravljačkim i financijskim pitanjima, kao i o programima rada i drugim dokumentima, posebno ako ta pitanja utječu na nacionalne ili regionalne interese.
 Upravni odbor bez odgode obavješćuje skupinu predstavnika država o daljnjim postupcima u vezi s takvim preporukama ili prijedlozima, ili daje obrazloženje ako daljnjih postupaka nema.
 11.Skupina predstavnika država redovito prima informacije, među ostalim, o sudjelovanju u neizravnim djelovanjima koja financira zajedničko poduzeće, o ishodu svakog poziva na podnošenje prijedloga i provedbi projekta, o sinergijama s drugim relevantnim programima Unije i o izvršenju proračuna zajedničkog poduzeća.
 12.Skupina predstavnika država donosi svoj poslovnik.
 13.Jedno ili više zajedničkih poduzeća mogu osnovati skupinu predstavnika država u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog.
 Članak 21.
 Skupina dionika
 1.Zajednička poduzeća mogu osnovati skupinu dionika u skladu s relevantnim odredbama iz dijela drugog i podložno odredbama ovog članka.
 2.Skupina dionika otvorena je za javne i privatne dionike, uključujući organizirane skupine aktivne u području djelovanja zajedničkog poduzeća i međunarodne interesne skupine iz država članica, pridruženih zemalja kao i iz drugih zemalja.
 3.Skupina dionika redovito se obavješćuje o aktivnostima zajedničkog poduzeća te se poziva na očitovanje o planiranim inicijativama zajedničkog poduzeća.
 4.Sastanke skupine dionika saziva izvršni direktor.
 5.Izvršni direktor može savjetovati upravnom odboru da se o konkretnim pitanjima savjetuje sa skupinom dionika. Ako se takvo savjetovanje provede, upravnom odboru dostavlja se izvješće nakon odgovarajuće rasprave u skupini dionika.
 POGLAVLJE 4.
 Financijske i operativne odredbe
 ODJELJAK 1.
 Opće odredbe
 Članak 22.
 Pravila koja se primjenjuju na aktivnosti koje financiraju zajednička poduzeća
 1.Uredba o Obzoru Europa primjenjuje se na djelovanja koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa. U skladu s tom uredbom svako zajedničko poduzeće smatra se tijelom za financiranje te pruža financijsku potporu neizravnim djelovanjima kako je određeno u [članku 5.] te uredbe.
 2.Na djelovanja koja financiraju zajednička poduzeća u okviru Obzora Europa mogu se primjenjivati i posebne odredbe utvrđene u dijelu drugom.
 3.Odstupajući od [članka 36. stavka 4. točke (a)] Uredbe o Obzoru Europa, pravo na prigovor primjenjuje se i na sudionike koji ostvaruju rezultate, a koji još nisu primili financijska sredstva zajedničkog poduzeća.
 Članak 23.
 Operativno i financijsko planiranje
 1.Izvršni direktor podnosi upravnom odboru na donošenje nacrt programa rada.
 2.Program rada donosi se do kraja godine koja prethodi njegovoj provedbi. Program rada objavljuje se na internetskim stranicama zajedničkog poduzeća te se, radi potpore koordinaciji s općom strategijom Obzora Europa, dostavlja programskom odboru za relevantne klastere u svrhu informiranja.
 3.Izvršni direktor izrađuje nacrt godišnjeg proračuna za sljedeću godinu te ga podnosi upravnom odboru na donošenje.
 4.Upravni odbor donosi godišnji proračun za određenu godinu do isteka godine koja prethodi njegovu izvršenju.
 5.Godišnji proračun prilagođava se kako bi se u obzir uzeo iznos financijskog doprinosa Unije koji je utvrđen u proračunu Unije.
 Članak 24.
 Operativno i financijsko izvješćivanje
 1.Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja konsolidirano godišnje izvješće o radu koje se odnosi na izvršavanje njegovih dužnosti u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
 2.Konsolidirano godišnje izvješće o radu, među ostalim, obuhvaća informacije o sljedećim pitanjima:
 (a)istraživanjima, inovacijama i drugim provedenim djelovanjima te odgovarajućim rashodima;
 (b)podnesenim prijedlozima, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama;
 (c)neizravnim djelovanjima odabranima za financiranje, uz raščlambu prema vrsti sudionika, uključujući MSP-ove, i prema zemljama, te uz navođenje doprinosa relevantnog zajedničkog poduzeća pojedinačnim sudionicima i djelovanjima;
 (d)dodatnim aktivnostima koje provode članovi koji nisu Unija;
 (e)suradnji s drugim europskim partnerstvima, uključujući zajedničke pozive, i sinergijama između djelovanja zajedničkih poduzeća i nacionalnih ili regionalnih inicijativa i politika.
 3.Računovodstveni službenik zajedničkog poduzeća šalje privremenu računovodstvenu dokumentaciju računovodstvenom službeniku Komisije i Revizorskom sudu u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
 4.Izvršni direktor šalje izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
 5.Postupak davanja razrješnice provodi se u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
 ODJELJAK 2.
 Financijske odredbe
 Članak 25.
 Financijska pravila
 1.Zajednička poduzeća donose svoja financijska pravila u skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046.
 2.Financijska pravila objavljuju se na internetskim stranicama relevantnog zajedničkog poduzeća.
 Članak 26.
 Izvori financiranja
 1.Svako zajedničko poduzeće zajednički financiraju Unija, članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos putem financijskih doprinosa i doprinosa u naravi za operativne aktivnosti.
 2.Članovi koji nisu Unija dogovaraju se o tome kako međusobno podijeliti svoj zajednički doprinos u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća.
 3.Operativni troškovi zajedničkog poduzeća financiraju se putem:
 (a)financijskog doprinosa Unije;
 (b)financijskih doprinosa privatnih članova, njihovih sastavnih ili povezanih subjekata, partnera koji daju doprinos ili međunarodne organizacije koja je član zajedničkog poduzeća;
 (c)financijskih doprinosa država sudionica;
 (d)doprinosa u naravi definiranih u članku 2. stavku 8.
 4.Sredstva zajedničkog poduzeća koja su uvrštena u njegov proračun sastoje se od sljedećih doprinosa:
 (a)financijskih doprinosa članova zajedničkom poduzeću za administrativne troškove, koji su na godišnjoj osnovi ravnomjerno raspodijeljeni između Unije i članova koji nisu Unija, osim ako je drukčije određeno zbog posebne prirode članstva zajedničkog poduzeća;
 (b)financijskih doprinosa članova ili partnera koji daju doprinos zajedničkom poduzeću za operativne troškove;
 (c)svih prihoda koje ostvaruje zajedničko poduzeće;
 (d)svih drugih financijskih doprinosa, sredstava i prihoda.
 Sve kamate od doprinosa iz stavka 4. smatraju se prihodom tog poduzeća.
 5.Svi neiskorišteni dijelovi doprinosa za administrativne troškove mogu se staviti na raspolaganje za pokrivanje operativnih troškova predmetnog zajedničkog poduzeća.
 6.Ako članovi zajedničkog poduzeća koji nisu Unija ne ispune svoju obvezu u pogledu vlastitog doprinosa, izvršni direktor o tome ih obavješćuje pisanim putem i određuje razuman rok za ispravljanje takvog propusta. Ako po isteku tog roka predmetni član koji nije Unija još uvijek nije ispunio svoje obveze, izvršni direktor obavješćuje Komisiju u vezi s potencijalnim mjerama i predmetnog člana da mu je uskraćeno pravo glasa u upravnom odboru u skladu s člankom 11. stavkom 9.
 7.Sredstva zajedničkog poduzeća i njegove aktivnosti upotrebljavaju se za ispunjavanje njegovih ciljeva i zadaća utvrđenih u člancima 4., 5., 44., 45., 55., 56., 71., 72., 83., 84., 97., 98., 113., 114., 124., 125., 142., 143., 159. i 160.
 8.Zajedničko poduzeće vlasnik je sve imovine koju je samo stvorilo ili koja mu je prenesena radi ispunjavanja njegovih ciljeva i zadaća utvrđenih u člancima 4., 5., 44., 45., 55., 56., 71., 72., 83., 84., 97., 98., 113., 114., 124., 125., 142., 143., 159. i 160.
 9.Osim u slučaju likvidacije zajedničkog poduzeća, višak prihoda u odnosu na rashode ne isplaćuje se članovima tog zajedničkog poduzeća, osim ako upravni odbor odluči drukčije.
 Članak 27.
 Financijske obveze
 1.Financijske obveze zajedničkog poduzeća ne prelaze iznos raspoloživih financijskih sredstava ili financijskih sredstava koje njegovi članovi i partneri koji daju doprinos uplaćuju u njegov proračun.
 2.Proračunske obveze zajedničkih poduzeća iz članka 3. stavka 1. točaka (b), (d) i (h) mogu se podijeliti na godišnje obroke. Do 31. prosinca 2024. kumulativni iznos tih proračunskih obveza u obrocima ne smije prelaziti 50 % maksimalnog doprinosa Unije utvrđenog u članku 10. Od siječnja 2025. najmanje 20 % kumulativnog proračuna preostalih godina ne smije biti pokriveno godišnjim obrocima.
 Članak 28.
 Zaštita financijskih interesa članova
 1.Zajedničko poduzeće omogućava osoblju Komisije i drugim osobama koje ovlasti relevantno zajedničko poduzeće ili Komisija te Revizorskom sudu pristup svojim lokacijama i prostorijama te svim informacijama, uključujući one u elektroničkom obliku, koje su im potrebne za obavljanje revizija.
 2.Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može provoditi istrage, uključujući provjere i inspekcije na terenu, u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima Uredbom Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96
 41
 i Uredbom (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća
 42
 kako bi utvrdio je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge protuzakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi sa sporazumom, odlukom ili ugovorom financiranima u okviru ove Uredbe.
 3.Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/1939
 43
 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije, kako je utvrđeno u članku 4. te uredbe.
 4.Neovisno o stavcima od 1. do 3., sporazumi, odluke i ugovori koji su rezultat provedbe ove Uredbe sadržavaju odredbe kojima se Komisija, predmetno zajedničko poduzeće, Revizorski sud, EPPO i OLAF izričito ovlašćuju za provedbu takvih revizija, inspekcija na terenu i istraga u skladu s njihovim nadležnostima.
 5.Svako zajedničko poduzeće osigurava odgovarajuću zaštitu financijskih interesa svojih članova provedbom ili naručivanjem provedbe odgovarajućih unutarnjih i vanjskih kontrola.
 6.Svako zajedničko poduzeće pristupa Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o unutarnjim istragama koje provodi OLAF
 44
 . Svako zajedničko poduzeće donosi mjere potrebne za lakšu provedbu unutarnjih istraga koje provodi OLAF.
 Članak 29.
 Ex post revizije
 Revizije rashoda za neizravna djelovanja provode se u skladu s [člankom 48.] Uredbe o Obzoru Europa kao dio neizravnih djelovanja programa Obzor Europa, posebno u skladu sa strategijom revizije iz [članka 48. stavka 2.] te uredbe.
 Članak 30.
 Unutarnja revizija
 1.Unutarnji revizor Komisije u pogledu zajedničkih poduzeća ima jednake ovlasti kakve ima u pogledu Komisije.
 2.Upravni odbor može uspostaviti službu za unutarnju reviziju u skladu s financijskim pravilima predmetnog zajedničkog poduzeća.
 ODJELJAK 3.
 Operativne odredbe
 Članak 31.
 Povjerljivost
 Ne dovodeći u pitanje članke 32. i 34., svako zajedničko poduzeće osigurava zaštitu povjerljivih informacija čije bi otkrivanje izvan institucija Unije i drugih tijela, ureda ili agencija Unije moglo naštetiti interesima njegovih članova ili sudionika u aktivnostima predmetnog zajedničkog poduzeća. Takve povjerljive informacije uključuju, ali nisu ograničene na osobne, komercijalne, osjetljive neklasificirane i klasificirane podatke.
 Članak 32.
 Transparentnost
 Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća
 45
 primjenjuje se na dokumente u posjedu zajedničkog poduzeća.
 Članak 33.
 Obrada osobnih podataka
 Ako je za provedbu ove Uredbe potrebna obrada osobnih podataka, ti se osobni podaci obrađuju u skladu s Uredbom (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća
 46
 .
 Članak 34.
 Pristup rezultatima i informacijama o prijedlozima
 1.Zajedničko poduzeće omogućuje institucijama Unije i tijelima, uredima ili agencijama Unije pristup svim informacijama o neizravnim djelovanjima koje financira. Takve informacije obuhvaćaju rezultate korisnika koji sudjeluju u neizravnim djelovanjima zajedničkog poduzeća i sve druge informacije koje se smatraju potrebnima za razvoj, provedbu, praćenje i evaluaciju politika ili programa Unije. Takva prava pristupa ograničena su na nekomercijalnu i nekonkurentnu upotrebu i moraju biti u skladu s primjenjivim pravilima o povjerljivosti.
 2.Zajedničko poduzeće dostavlja Komisiji informacije iz podnesenih prijedloga u svrhu razvoja, provedbe, praćenja i evaluacije politika ili programa Unije.
 POGLAVLJE 5.
 Osoblje i odgovornost
 ODJELJAK 1.
 Osoblje, povlastice i imuniteti
 Članak 35.
 Osoblje
 1.Pravilnik o osoblju i Uvjeti zaposlenja ostalih službenika kako su utvrđeni Uredbom Vijeća (EEZ, Euratom, EZUČ) br. 259/68 kao i propisi koje su zajednički donijele institucije Unije u svrhu primjene Pravilnika o osoblju i Uvjeta zaposlenja ostalih službenika primjenjuju se na osoblje zajedničkih poduzeća.
 2.Broj zaposlenika utvrđuje se u planu radnih mjesta za osoblje svakog zajedničkog poduzeća, u kojem se navodi broj privremenih radnih mjesta prema funkcijskoj skupini i razredu te broj članova ugovornog osoblja iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena, u skladu s njegovim godišnjim proračunom.
 3.Osoblje zajedničkog poduzeća sastoji se od privremenog osoblja i ugovornog osoblja.
 4.Sve troškove povezane s osobljem snosi zajedničko poduzeće.
 Članak 36.
 Upućeni nacionalni stručnjaci i pripravnici
 1.Zajedničko poduzeće može angažirati upućene nacionalne stručnjake i pripravnike koje ne zapošljava izravno. Broj upućenih nacionalnih stručnjaka iskazan u ekvivalentima punog radnog vremena dodaje se podacima o broju članova osoblja iz članka 35. stavka 2. u skladu s godišnjim proračunom predmetnog zajedničkog poduzeća.
 2.Upravni odbor predmetnog zajedničkog poduzeća donosi odluku kojom se utvrđuju pravila o upućivanju nacionalnih stručnjaka u to zajedničko poduzeće i o zapošljavanju pripravnika.
 Članak 37.
 Povlastice i imuniteti
 Na zajednička poduzeća i njihovo osoblje primjenjuje se Protokol br. 7 o povlasticama i imunitetima Europske unije, priložen Ugovoru o Europskoj uniji i Ugovoru o funkcioniranju Europske unije.
 ODJELJAK 2.
 Odgovornost
 Članak 38.
 Odgovornost zajedničkih poduzeća
 1.Ugovorna odgovornost zajedničkih poduzeća uređuje se relevantnim ugovornim odredbama i pravom koje se primjenjuje na predmetni sporazum, odluku ili ugovor.
 2.Ako je u pitanju izvanugovorna odgovornost, zajedničko poduzeće, u skladu s općim načelima koja su zajednička zakonodavstvima država članica, nadoknađuje svu štetu koju je prouzročilo njegovo osoblje pri obavljanju svojih dužnosti.
 3.Sva plaćanja zajedničkog poduzeća u vezi s odgovornosti iz stavaka 1. i 2. te troškovi i izdaci nastali s tim u vezi smatraju se rashodima zajedničkog poduzeća i pokrivaju se iz njegovih sredstava.
 4.Zajednička poduzeća isključivo su odgovorna za ispunjavanje svojih obveza.
 Članak 39.
 Odgovornost članova i osiguranje
 1.Financijska odgovornost članova zajedničkog poduzeća za njegove dugove ograničena je na njihove financijske doprinose zajedničkom poduzeću.
 2.Zajednička poduzeća ugovaraju i održavaju odgovarajuće osiguranje.
 Članak 40.
 Sukob interesa
 1.Zajedničko poduzeće, njegova tijela i osoblje izbjegavaju svaki sukob interesa pri provođenju svojih aktivnosti.
 2.Upravni odbor donosi pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa i upravljanje njima u odnosu na osoblje zajedničkog poduzeća, članove i druge osobe koje su u upravnom odboru i u drugim tijelima ili skupinama zajedničkog poduzeća, u skladu s financijskim pravilima zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju.
 POGLAVLJE 6.
 Rješavanje sporova
 Članak 41.
 Nadležnost Suda i mjerodavno pravo
 1.Sud Europske unije nadležan je:
 (a)na temelju arbitražnih klauzula u sporazumima ili ugovorima koje sklopi zajedničko poduzeće ili u njegovim odlukama;
 (b)za sporove povezane s nadoknadama za štete koje je osoblje zajedničkog poduzeća uzrokovalo pri obavljanju svojih dužnosti;
 (c)za sve sporove između zajedničkog poduzeća i njegova osoblja u okvirima i pod uvjetima utvrđenima u Pravilniku o osoblju i Uvjetima zaposlenja ostalih službenika.
 2.Na sva pitanja koja nisu obuhvaćena ovom Uredbom ili drugim pravnim aktima Unije primjenjuje se pravo države u kojoj se nalazi sjedište zajedničkog poduzeća.
 Članak 42.
 Pritužbe Europskom ombudsmanu
 Odluke koje zajedničko poduzeće donese pri provedbi ove Uredbe mogu biti predmetom pritužbe Europskom ombudsmanu u skladu s člankom 238. UFEU-a.
 POGLAVLJE 7.
 Likvidacija
 Članak 43.
 Likvidacija
 1.Zajednička poduzeća likvidiraju se na kraju razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Povrh stavka 1. postupak likvidacije zajedničkog poduzeća pokreće se automatski ako se Unija ili svi članovi koji nisu Unija povuku iz zajedničkog poduzeća.
 3.Za potrebe provedbe postupka likvidacije zajedničkog poduzeća upravni odbor imenuje jednog ili više likvidatora koji postupaju u skladu s odlukama upravnog odbora.
 4.Tijekom postupka likvidacije imovina zajedničkog poduzeća koristi se za podmirivanje njegovih obveza i rashoda povezanih s likvidacijom. Svaki se višak raspodjeljuje među postojećim članovima zajedničkog poduzeća u trenutku likvidacije i to razmjerno njihovu financijskom doprinosu zajedničkom poduzeću. Svaki višak koji se dodijeli Uniji vraća se u opći proračun Unije.
 5.Uspostavlja se ad hoc postupak radi osiguravanja odgovarajućeg upravljanja svim sporazumima koje je sklopilo ili odlukama koje je donijelo zajedničko poduzeće koje se likvidira kao i svim ugovorima o javnoj nabavi čije trajanje nadilazi trajanje zajedničkog poduzeća.
 DIO DRUGI
 POSEBNE ODREDBE ZA POJEDINAČNA ZAJEDNIČKA PODUZEĆA
 GLAVA I.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA EUROPU KAO KRUŽNO BIOGOSPODARSTVO
 Članak 44.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)ubrzati inovacijski proces i razvoj biotehnoloških inovativnih rješenja;
 (b)ubrzati uvođenje postojećih zrelih i inovativnih biotehnoloških rješenja na tržište;
 (c)osigurati visoku razinu okolišne učinkovitosti bioindustrijskih sustava.
 2.Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)povećati intenzitet interdisciplinarnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti kako bi se prednosti napretka u biološkim znanostima i drugim znanstvenim disciplinama iskoristile za razvoj i demonstraciju održivih biotehnoloških rješenja;
 (b)povećati i povezati istraživački i inovacijski kapacitet dionika u cijeloj Uniji radi iskorištavanja potencijala lokalnog biogospodarstva;
 (c)povećati istraživački i inovacijski kapacitet za rješavanje ekoloških problema i razvoj održivijih biotehnoloških inovacija;
 (d)jačati integraciju biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih procesa u industrijske vrijednosne lance Unije;
 (e)smanjiti rizik za ulaganja u biotehnološka poduzeća i projekte povezana s istraživanjem i inovacijama;
 (f)osigurati da se pitanja okoliša uzimaju u obzir pri razvoju i provedbi biotehnoloških istraživačkih i inovacijskih projekata.
 Članak 45.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)osigurava postizanje ciljeva Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo planiranjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti javnih i privatnih partnera;
 (b)mobilizira javna i privatna sredstva za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo;
 (c)podupire multidisciplinarne istraživačke i inovacijske projekte visokog učinka kojima se jačaju industrijske inovacije u bioindustriji kako bi se ispunili ciljevi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo;
 (d)intenzivira istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo duž cijelog inovacijskog lanca od niskih do visokih razina tehnološke spremnosti;
 (e)mobilizira i povezuje aktere u području istraživanja i inovacija iz ruralnih, obalnih i urbanih područja i regija s neiskorištenim potencijalom za razvoj bioindustrije kako bi surađivali u projektnim aktivnostima;
 (f)osigurava da je naglasak istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo na pitanjima od javnog interesa, posebno na okolišnoj i klimatskoj učinkovitosti bioindustrije, kako u pogledu razumijevanja relevantnih problema tako i u pogledu razvoja povezanih rješenja;
 (g)promiče komunikaciju i suradnju između aktera u području istraživanja i inovacija i industrijskih dionika u okviru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se podigla razina informiranosti o brzom razvoju znanja i tehnologije te olakšali međusektorska suradnja i prihvaćanje inovativnih biotehnoloških rješenja na tržištu;
 (h)mobilizira nacionalna i regionalna tijela koja mogu stvoriti povoljnije uvjete za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu;
 (i)utvrđuje znanstveno utemeljene kriterije održivosti i referentne vrijednosti za učinkovitost, primjenjuje ih i prati u svim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo te promiče njihovo širenje izvan okvira inicijative na bioindustriju;
 (j)informira oblikovatelje politika, industriju, nevladine organizacije i potrošače općenito o inovativnim biotehnološkim rješenjima te ih promiče među njima.
 Članak 46.
 Članovi
 Članovi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)Konzorcij za bioindustriju, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom, sa stalnim uredom u Bruxellesu, u Belgiji, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo putem izjave o preuzimanju obveze;
 (c)pridruženi članovi odabrani u skladu s člankom 7., podložno odluci upravnog odbora.
 Članak 47.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne troškove i troškove poslovanja iznosi do 1 000 000 000 EUR, uključujući do 23 500 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 48.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 1 000 000 000 EUR, uključujući do 23 500 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Doprinos iz stavka 1. sastoji se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 Članak 49.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Neovisno o ovlasti upravnog odbora da odlučuje o planu dodatnih aktivnosti u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (l) i u okviru područja primjene članka 2. stavaka 9. i 10., Konzorcij za bioindustriju ili njegovi sastavni ili povezani subjekti svake godine podnose prijedlog za dodatne aktivnosti. Dodatne aktivnosti izravno su povezane s projektima i aktivnostima Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, uključujući posebno:
 (a)ulaganja u nove objekte koji predstavljaju novi vrijednosni lanac, uključujući ulaganja u trajnu opremu, alate i prateću infrastrukturu, posebno u vezi s regionalnim uvođenjem i provjerom održivosti;
 (b)ulaganja u novo inovativno i održivo proizvodno postrojenje ili glavni pogon;
 (c)ulaganja u nova istraživanja i inovacije te povezanu infrastrukturu, uključujući objekte, alate, trajnu opremu ili pilot-postrojenja (istraživački centri);
 (d)normizacijske aktivnosti;
 (e)aktivnosti komunikacije, širenja rezultata i informiranja.
 2.Ulaganja izravno povezana s projektima ponajprije su:
 (a)neprihvatljiva ulaganja potrebna za provedbu projekta Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo tijekom trajanja tog projekta;
 (b)ulaganja ostvarena usporedno s projektom Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo koja nadopunjuju rezultate projekta i dovode ga na višu razinu tehnološke spremnosti;
 (c)ulaganja potrebna za primjenu rezultata projekta Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo nakon zaključenja projekta do likvidacije Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno gospodarstvo. U opravdanim slučajevima mogu se uzeti u obzir ulaganja povezana s primjenom rezultata projekata iz prethodnog partnerstva (Zajedničko poduzeće za bioindustriju).
 Članak 50.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo
 Tijela Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)znanstveni odbor;
 (d)skupina predstavnika država;
 (e)skupine za uvođenje.
 Članak 51.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)pet predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju; i
 (b)pet predstavnika članova koji nisu Unija, od kojih bi najmanje jedan trebao predstavljati MSP-ove.
 Članak 52.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Članovi koji nisu Unija zajedno imaju 50 % glasačkih prava.
 2.Upravni odbor bira svojeg predsjednika na razdoblje od dvije godine.
 3.Upravni odbor redovite sastanke održava četiri puta godišnje.
 4.Uz sastanke iz stavka 2. upravni odbor najmanje jednom godišnje održava strateški sastanak čiji je glavni cilj utvrditi izazove i mogućnosti za održivu bioindustriju te pruža dodatne strateške smjernice za Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo.
 5.Na strateški sastanak pozivaju se dodatni glavni izvršni direktori ili direktori s ovlastima za donošenje odluka iz vodećih europskih biotehnoloških poduzeća i Komisije. Predsjednici skupine predstavnika država, znanstvenog odbora i skupina za uvođenje mogu biti pozvani kao promatrači.
 Članak 53.
 Znanstveni odbor
 1.Znanstveni odbor je znanstveno savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo iz članka 19. stavka 1.
 2.Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova.
 3.Predsjednik znanstvenog odbora bira se na razdoblje od dvije godine.
 4.Znanstveni odbor osniva radnu skupinu sastavljenu od članova s odgovarajućim profilima kako bi se doprinijelo dostatnoj usmjerenosti na sve aspekte programa rada koji se odnose na održivost. Kad god je to moguće, savjeti znanstvenog odbora o programu rada uključuju aspekte povezane s kružnosti, okolišnom održivosti, očuvanjem i poboljšanjem bioraznolikosti, kao i šire aspekte održivosti biosustava i povezanih vrijednosnih lanaca.
 5.Znanstveni odbor može davati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo ili na vlastitu inicijativu.
 Članak 54.
 Skupine za uvođenje
 1.Jedna ili više skupina za uvođenje osnivaju se u skladu s člankom 21. Uloga je skupina za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o pitanjima koja su ključna za prihvaćanje biotehnoloških inovacija na tržištu te promicanje uvođenja održivih biotehnoloških rješenja.
 2.Sastavom skupina za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost dionika u području biotehnoloških inovacija. Svi dionici koji nisu članovi Konzorcija za bioindustriju ni njihovi sastavni ili povezani subjekti mogu izraziti interes da postanu članovi skupine za uvođenje. Upravni odbor utvrđuje predviđenu veličinu i sastav skupina za uvođenje, trajanje mandata i mogućnost produljenja mandata njihovih članova te odabire njihove članove. Popis članova javno je dostupan.
 3.Skupine za uvođenje sastaju se najmanje jednom godišnje na fizičkom ili virtualnom sastanku. Na prvom sastanku skupine za uvođenje donose svoj poslovnik. Taj poslovnik odobrava upravni odbor. Izvanredni sastanci skupina za uvođenje sazivaju se na zahtjev upravnog odbora. Upravni odbor može zatražiti da na izvanrednim sastancima sudjeluju dodatne osobe. Popis sudionika tih izvanrednih sastanaka javno je dostupan.
 4.Skupine za uvođenje biraju predsjednika, i potpredsjednika za određene teme, na razdoblje od dvije godine. Predsjednik koordinira aktivnosti i predstavlja skupinu za uvođenje. Predsjednik može biti pozvan na sastanke upravnog odbora kao promatrač bez prava glasa te na sastanke znanstvenog odbora i skupine predstavnika država.
 5.Skupine za uvođenje na zahtjev upravnog odbora daju preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem biotehnoloških inovacija. Skupine za uvođenje također mogu bilo kada i na vlastitu inicijativu davati preporuke upravnom odboru.
 GLAVA II.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA ČISTO ZRAKOPLOVSTVO
 Članak 55.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)doprinositi smanjenju ekološkog otiska zračnog prometa ubrzavanjem razvoja klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija radi što ranijeg uvođenja, čime bi se znatno doprinijelo postizanju općih ciljeva europskog zelenog plana
 47
 , posebno u odnosu na cilj smanjenja neto emisija stakleničkih plinova na razini Unije od najmanje 55 % do 2030. u usporedbi s razinama iz 1990. i put prema postizanju klimatske neutralnosti do 2050.;
 (b)osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinose globalnoj i održivoj konkurentnosti zrakoplovne industrije Unije i osigurati da klimatski neutralne zrakoplovne tehnologije ispunjavaju relevantne zahtjeve u pogledu sigurnosti zračnog prometa
 48
 te da i dalje budu siguran, pouzdan, isplativ i učinkovit način prijevoza putnika i tereta;
 (c)unaprijediti europski kapacitet za istraživanja i inovacije u području zrakoplovstva.
 2.Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)integrirati disruptivne tehnološke inovacije u zrakoplovima i dokazati da se njima, u usporedbi s vrhunskom tehnologijom iz 2020., neto emisije stakleničkih plinova do 2030. mogu smanjiti za najmanje 30 % i istodobno stvarati temelje za klimatski neutralan zračni promet do 2050.;
 (b)osigurati da se tehnološkom i potencijalnom industrijskom spremnošću inovacija može poduprijeti pokretanje disruptivnih novih proizvoda i usluga do 2035. u cilju zamjene 75 % operativne flote do 2050. i razvoja inovativnog, pouzdanog, sigurnog i troškovno učinkovitog europskog zrakoplovnog sustava koji može ispuniti cilj klimatske neutralnosti do 2050.;
 (c)proširiti i poticati integraciju istraživačkih i inovacijskih vrijednosnih lanaca u području klimatski neutralnog zračnog prometa, uključujući akademsku zajednicu, istraživačke organizacije, industriju i MSP-ove, među ostalim iskorištavanjem sinergija s drugim povezanim nacionalnim i europskim programima.
 Članak 56.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)na relevantnim internetskim stranicama objavljuje sve informacije potrebne za pripremu i dostavu prijedloga za Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo;
 (b)prati i ocjenjuje tehnološki napredak prema postizanju općih i posebnih ciljeva utvrđenih u članku 55. i olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zračnog prometa provedenih pod izravnim nadzorom Komisije;
 (c)na njezin zahtjev pomaže Komisiji u utvrđivanju i koordinaciji razvoja propisa i normi koji pogoduju prihvaćanju rješenja u području čistog zrakoplovstva na tržištu, osobito provođenjem studija, simulacija i pružanjem tehničkih savjeta, uzimajući pritom u obzir potrebu za uklanjanjem prepreka ulasku na tržište.
 Članak 57.
 Članovi
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)članovi osnivači navedeni u Prilogu I., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo putem izjave o preuzimanju obveze;
 (c)pridruženi članovi koje treba odabrati u skladu s člankom 7., podložno odluci upravnog odbora.
 2.Odstupajući od odredaba članka 7. stavaka 1. i 2., upravni odbor može tijekom prvih šest mjeseci nakon osnivanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo odabrati pridružene članove s popisa sastavljenog nakon otvorenog poziva na iskaz interesa koji je Komisija objavila prije osnivanja
 49
 .
 Članak 58.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne troškove i troškove poslovanja iznosi do 1 700 000 000 EUR, uključujući do 39 223 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 59.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 3 039 223 000 EUR, uključujući do 39 223 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Doprinos iz stavka 1. ovog članka sastoji se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 Članak 60.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)aktivnosti koje su obuhvaćene neizravnim djelovanjima Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, ali koje se ne financiraju u okviru takvih neizravnih djelovanja;
 (b)aktivnosti izravno povezane s programom rada Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo;
 (c)istraživačke i inovacijske aktivnosti u okviru projekata koje su jasno povezane sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije te se financiraju u okviru nacionalnih ili regionalnih programa u Uniji;
 (d)privatne istraživačke i inovacijske projekte koji nadopunjuju projekte u okviru strateške agende za istraživanja i inovacije;
 (e)aktivnosti koje vode do uvođenja ili prihvaćanja rezultata projekata iz prethodnih inicijativa, Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo ili i jednih i drugih, a koje nisu financirane sredstvima Unije;
 (f)europske aktivnosti normizacije i certifikacije povezane s rješenjima u području čistog zrakoplovstva iz projekata Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo ili inicijativa koje su mu prethodile.
 2.Dodatne aktivnosti imaju jasno definirane rezultate.
 Članak 61.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 Tijela Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)tehnički odbor;
 (d)europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo;
 (e)skupina predstavnika država.
 Članak 62.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)dvaju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)devet predstavnika članova koji nisu Unija, a koje su članovi osnivači i pridruženi članovi izabrali među sobom, čime se osigurava uravnotežena zastupljenost aeronautičkog vrijednosnog lanca, koji među ostalim čine integratori zrakoplova, proizvođači motora i proizvođači opreme. Upravni odbor u svojem poslovniku utvrđuje mehanizam rotacije za dodjelu mjesta članovima koji nisu Unija. Odabrani predstavnici uključuju najmanje jednog predstavnika europskih MSP-ova, jednog predstavnika istraživačkih organizacija i jednog predstavnika akademskih ustanova.
 Članak 63.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Svaki od predstavnika članova koji nisu Unija ima jednak broj glasova.
 2.Upravnim odborom predsjeda Komisija u ime Unije, a supredsjeda predstavnik članova koji nisu Unija.
 3.Predsjednici europskog savjetodavnog tijela za zračni promet, tehničkog odbora i skupine predstavnika država te jedan predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) prisustvuju sastancima upravnog odbora kao stalni promatrači. Imaju pravo sudjelovati u raspravama, ali nemaju glasačka prava.
 4.Upravni odbor osigurava izravnu vezu i koordinaciju između aktivnosti skupine predstavnika država ili drugih savjetodavnih tijela. U tu svrhu upravni odbor može delegirati i člana za praćenje aktivnosti tih tijela.
 Članak 64.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 1.Osim zadaća popisanih u članku 16. upravni odbor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)nadgleda jesu li strategije za dodatne aktivnosti članova koji nisu Unija relevantne za čisto zrakoplovstvo;
 (b)promiče prihvaćanje na tržištu tehnologija i rješenja za doprinos postizanju ciljeva zelenog plana te osigurava postizanje posebnih ciljeva Zajedničkog poduzeća iz članka 55.;
 (c)ostvaruje sinergije između istraživačkih i demonstracijskih aktivnosti, na nacionalnoj razini ili na razini Unije ili na obje, koje su povezane sa strateškom agendom Unije za istraživanja i inovacije i s programom rada Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo;
 (d)nadzire praćenje i procjenu napretka programa u odnosu na pokazatelje učinka i posebne ciljeve Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo utvrđene u članku 55. stavku 2.;
 (e)osigurava kontinuirano usmjeravanje i upravljanje tranzicijom tehničkih prioriteta te istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru programa „Clean Sky 2” do njihova završetka, u skladu s ciljevima Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo te prema potrebi osigurava prijenos rezultata u program za čisto zrakoplovstvo.
 2.Upravni odbor odlučuje o provedbi programa i ostvarivanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, uključujući o:
 (a)strateškoj agendi za istraživanja i inovacije i njezinim mogućim izmjenama te programu rada, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga;
 (b)strateškom višegodišnjem planiranju poziva na podnošenje prijedloga za čisto zrakoplovstvo i njihovu usklađivanju s ciljevima Obzora Europa i povezanim programima rada te tehničkim prioritetima i istraživačkim djelovanjima, uključujući otvorene pozive na podnošenje prijedloga;
 (c)revizijama ili optimizaciji tehničkog područja primjene programa kako bi se plan rada i ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo uskladili s cjelokupnim programom rada Obzora Europa i povezanim programima rada drugih europskih partnerstava;
 (d)preporukama savjetodavnih tijela i posebnim djelovanjima iz članka 56. za povećanje prodora na tržište i učinka rješenja u području čistog zrakoplovstva u skladu s europskim zelenim planom i povezanim mjerama politike za njegovo poboljšanje.
 Članak 65.
 Tehnički odbor
 1.Tehnički odbor sastoji se od:
 (a)odgovarajućeg broja predstavnika Komisije i tijela Unije, kako odluče predstavnici Unije u upravnom odboru;
 (b)odgovarajućeg broja predstavnika članova koji nisu Unija, o kojem odluči upravni odbor i koji se smatra potrebnim da vjerno odražava tehničko područje primjene programa i njime obuhvaćenih ključnih tehnologija, uključujući osiguravanje nastavka i tranzicije programa „Clean Sky 2” do njegova završetka;
 (c)dvaju viših predstavnika Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo koje delegira izvršni direktor;
 (d)jednog predstavnika Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA).
 2.Tehničkim odborom supredsjedaju predstavnik članova osnivača, koji se mijenja svake dvije godine, i Komisija. On izvješće podnosi upravnom odboru, a njegovo tajništvo osigurava programski ured Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo.
 3.Izvršni direktor stalni je promatrač u tehničkom odboru. Predstavnici skupine predstavnika država i europskog savjetodavnog tijela za zračni promet mogu prisustvovati kao promatrači na poziv predsjednika ili na vlastiti zahtjev, u kojem slučaju njihovo sudjelovanje ovisi o suglasnosti predsjednika i predstavnika Zajedničkog poduzeća.
 4.Tehnički odbor predlaže svoj poslovnik i podnosi ga upravnom odboru na donošenje.
 5.Tehnički odbor razvija i održava tehnološki plan i strategiju programa. Prema potrebi, upravnom odboru predlaže i priprema za donošenje opseg i program istraživačkih djelovanja, tehničku strategiju i cjelokupni plan istraživanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Za praćenje njegovih aktivnosti može biti delegiran član upravnog odbora.
 6.Tehnički odbor obavlja sljedeće zadaće:
 (a)prema potrebi priprema prijedloge za izmjenu strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi ih razmotrio upravni odbor i donio konačnu odluku;
 (b)priprema prijedloge za tehničke prioritete i istraživačka djelovanja koja treba uključiti u program rada, uključujući teme istraživanja za otvorene pozive na podnošenje prijedloga;
 (c)pruža informacije o planiranim ili tekućim istraživačkim djelovanjima na nacionalnoj, regionalnoj ili drugim razinama koje nisu razina Unije i daje preporuke o mjerama potrebnima za maksimalno povećanje mogućih sinergija programa Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo;
 (d)upravnom odboru predlaže revizije ili optimizaciju tehničkog područja primjene programa kako bi se program rada i ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo uskladili s cjelokupnim programom rada Obzora Europa i drugim povezanim programima rada europskih partnerstava, kako bi ih on razmotrio i donio konačnu odluku o njima;
 (e)daje preporuke o maksimalnom povećanju učinka u skladu s ciljevima europskog zelenog plana i potencijalnim prihvaćanjem rezultata programa na tržištu.
 Članak 66.
 Dodatne zadaće izvršnog direktora
 Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)osigurava učinkovitu provedbu programa rada;
 (b)poduzima odgovarajuće mjere za upravljanje interakcijama među projektima koje podupire Zajedničko poduzeće, uz izbjegavanje nepotrebnih preklapanja među njima i poticanje sinergija u cijelom programu;
 (c)osigurava poštovanje rokova za prijenos potrebnih informacija različitim tijelima Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo;
 (d)Komisiji olakšava koordinaciju aktivnosti Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo i relevantnih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti u okviru Obzora Europa u skladu sa savjetima tehničkog odbora kako bi se izbjegla preklapanja i promicale sinergije;
 (e)olakšava blisku suradnju i osigurava koordinaciju s drugim europskim partnerstvima;
 (f)osigurava praćenje i procjenu napretka programa u odnosu na pokazatelje učinka i posebne ciljeve Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo iz članka 55.;
 (g)osigurava da Zajedničko poduzeće olakšava puni pristup podacima i informacijama za neovisno praćenje učinka istraživanja i inovacija u području zrakoplovstva koji se provode pod izravnim nadzorom Komisije te poduzima sve odgovarajuće mjere potrebne za osiguravanje neovisnosti tog procesa od samog Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, primjerice putem javne nabave, neovisnih evaluacija, revizija ili ad hoc analiza. Izvješće o praćenju i ocjeni programa podnosi se upravnom odboru jednom godišnje;
 (h)pomaže upravnom odboru pri prilagodbi tehničkog sadržaja i dodjeli proračunskih sredstava iz programa rada tijekom provedbe strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi se maksimalno povećala postignuća Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo.
 Članak 67.
 Skupina predstavnika država
 1.Prije glasovanja u upravnom odboru predstavnici Komisije uzimaju u obzir mišljenje skupine predstavnika država, ako ono postoji.
 2.Skupina predstavnika država najmanje dvaput godišnje održava koordinacijske sastanke sa skupinom predstavnika država drugih relevantnih zajedničkih poduzeća, kao što je Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3, s ciljem stvaranja veze između nacionalnih i regionalnih tijela i Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo te davanja savjeta Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo na toj osnovi.
 3.Osim zadaća iz članka 20. stavaka 7. i 8. skupina predstavnika država obavlja i sljedeće dodatne zadaće:
 (a)predlaže mjere za povećanje komplementarnosti između istraživačkih i inovacijskih djelovanja u području čistog zrakoplovstva i nacionalnih istraživačkih programa koji doprinose ciljevima strateške agende za istraživanja i inovacije, kao i s međunarodnim i drugim nacionalnim inicijativama i projektima;
 (b)promiče posebne mjere na nacionalnoj ili regionalnoj razini kojima se nastoji povećati uključenost MSP-ova u istraživanja i inovacije u području čistog zrakoplovstva, uključujući putem događanja za širenje rezultata, posebnih tehničkih radionica i komunikacijskih aktivnosti te svih drugih mjera za promicanje suradnje i uvođenja aeronautičkih tehnologija;
 (c)promiče ulaganja u istraživanja i inovacije iz fondova kohezijske politike kao što su Europski fond za regionalni razvoj, Europski socijalni fond, Fond za pravednu tranziciju i Next Generation EU u kontekstu Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo.
 Članak 68.
 Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo
 1.Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo znanstveno je savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo osnovano u skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a).
 2.Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo ima najviše 15 stalnih članova.
 3.Predsjednik europskog savjetodavnog tijela za zračni promet bira se na razdoblje od dvije godine.
 4.Predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) stalni je član europskog savjetodavnog tijela za zračni promet.
 5.U obavljanju svojih zadaća europsko savjetodavno tijelo za zračni promet surađuje s relevantnim europskim forumima dionika u području zračnog prometa, kao što je Savjetodavno vijeće za istraživanje aeronautike u Europi (ACARE).
 6.Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo, u skladu s člankom 19. stavkom 7. točkom (f), održava koordinacijske sastanke sa savjetodavnim tijelima drugih relevantnih zajedničkih poduzeća kao što je Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 s ciljem promicanja sinergija i suradnje među relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama Unije u području zrakoplovstva i pružanja savjeta u tu svrhu i na toj osnovi Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo.
 7.Europsko savjetodavno tijelo za čisto zrakoplovstvo usto savjetuje i podupire Komisiju i Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo u vezi s inicijativama kojima se promiču istraživanja u području zrakoplovstva u okviru europskih obrazovnih sustava te daje preporuke o razvoju aeronautičkih vještina i kompetencija i ažuriranim kurikulumovima aeronautičkog inženjerstva.
 Članak 69.
 Certificiranje novih tehnologija
 1.Podnositelji zahtjeva, korisnici ili izvršni direktor mogu pozvati Agenciju Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) da pruži savjet o pojedinačnim projektima i demonstracijskim aktivnostima u pogledu usklađenosti sa standardima sigurnosti, interoperabilnosti i zaštite okoliša u zračnom prometu kako bi se osiguralo da oni vode do pravodobnog razvoja relevantnih normi, kapaciteta za ispitivanje i regulatornih zahtjeva za razvoj proizvoda i uvođenja novih tehnologija.
 2.Aktivnosti certificiranja i pružene usluge podliježu odredbama o naknadama i pristojbama utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća
 50
 .
 Članak 70.
 Odstupanje od pravila za sudjelovanje
 Ako djelovanja financira Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo i ako je to propisno opravdano u opisu relevantnih tema u programu rada, jedinstveni pravni subjekt s poslovnim nastanom u državi članici ili pridruženoj zemlji ili konzorciji koji ne ispunjavaju uvjet iz [članka 19. stavka 2.] Uredbe [Obzor Europa] mogu sudjelovati u neizravnim djelovanjima koje financira Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo.
 GLAVA III.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA ČISTI VODIK
 Članak 71.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za čisti vodik
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za čisti vodik ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)doprinositi ciljevima utvrđenima u Planu za postizanje klimatskog cilja do 2030.
 51
 i europskom zelenom planu
 52
 povećanjem ambicija EU-a kako bi se do 2030. emisije stakleničkih plinova smanjile za barem 55 % u odnosu na razine iz 1990. i postigla klimatska neutralnost do 2050.;
 (b)doprinositi provedbi Strategije za vodik za klimatski neutralnu Europu Europske komisije iz 2020.
 53
 ;
 (c)ojačati konkurentnost Unijina vrijednosnog lanca čistog vodika s ciljem pružanja potpore posebno uključenim MSP-ovima i ubrzavanja ulaska inovativnih konkurentnih čistih rješenja na tržište;
 (d)poticati proizvodnju, distribuciju i skladištenje čistog vodika te njegovu potrošnju za krajnje namjene.
 2.Zajedničko poduzeće za čisti vodik ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)putem istraživanja i inovacija poboljšati troškovnu učinkovitost, pouzdanost, količinu i kvalitetu rješenja koja uključuju čisti vodik, uključujući njegovu proizvodnju, distribuciju, skladištenje i krajnje namjene razvijene u Uniji, primjerice učinkovitije i jeftinije elektrolizatore za proizvodnju vodika i jeftiniji transport te industrijske primjene;
 (b)povećati znanje i kapacitete aktera u znanosti i industriji povezanih s lancem vrijednosti vodika u Uniji;
 (c)demonstrirati rješenja koja uključuju čisti vodik kako bi se on koristio na lokalnoj i regionalnoj razini te na razini Unije, a obuhvaćaju proizvodnju iz obnovljivih izvora, distribuciju, skladištenje i korištenje za prijevoz i energetski intenzivne industrije te druge primjene;
 (d)pobliže upoznati građane i javnost s rješenjima koja uključuju čisti vodik te povećati njihovo prihvaćanje i primjenu za privatne i javne svrhe, posebice putem suradnje s drugim europskim partnerstvima u okviru programa Obzor Europa.
 Članak 72.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za čisti vodik
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za čisti vodik obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)ocjenjuje i prati tehnološki napredak te tehnološke, gospodarske i društvene prepreke ulasku na tržište;
 (b)doprinosi razvoju propisa i normi s ciljem uklanjanja prepreka ulasku na tržište i podupiranja zamjenjivosti, interoperabilnosti i trgovine na cijelom unutarnjem i globalnom tržištu, bez obzira na ovlasti Komisije u pogledu politika te u skladu s političkim smjernicama i pod nadzorom Komisije;
 (c)podržava Komisiju u njezinim međunarodnim inicijativama povezanima sa strategijom za vodik, kao što su Međunarodno partnerstvo za gospodarstvo koje se temelji na vodiku (IPHE), Misija za inovacije i Inicijativa za vodik u okviru ministarskih sastanaka za čistu energiju.
 Članak 73.
 Članovi
 Članovi Zajedničkog poduzeća za čisti vodik su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)Hydrogen Europe AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 890 025 478) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („industrijska grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze;
 (c)Hydrogen Europe Research AISBL, neprofitna organizacija osnovana u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: 0897 679 372) sa stalnim sjedištem u Bruxellesu, Belgija („istraživačka grupacija”), nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za čisti vodik putem izjave o preuzimanju obveze.
 Članak 74.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za čisti vodik iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 1 000 000 000 EUR, uključujući do 30 193 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 75.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za čisti vodik koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 1 000 000 000 EUR, uključujući do 30 193 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Doprinos iz stavka 1. ovog članka sastoji se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za čisti vodik u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 Članak 76.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati aktivnosti koje su izravno povezane s aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i doprinose njegovim ciljevima, uključujući:
 (a)ispitivanja prije komercijalne uporabe i terenska ispitivanja;
 (b)provjeru koncepta;
 (c)poboljšanje postojećih proizvodnih linija radi povećanja kapaciteta;
 (d)opsežne studije slučaja;
 (e)aktivnosti informiranja o tehnologijama vodika i sigurnosnim mjerama;
 (f)prihvaćanje rezultata projekata i njihovo korištenje za proizvode, daljnje iskorištavanje i aktivnosti u okviru lanca istraživanja na višoj razini tehnološke spremnosti ili u paralelnim aktivnostima.
 2.Dodatnim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik nastoje se osigurati sinergije s europskim savezom za čisti vodik
 54
 , izazovom Misije za inovacije „Čisti vodik proizveden iz obnovljivih izvora”
 55
 , inovacijskim fondom Europske unije
 56
 i platformom S3 za vodik u okviru regija
 57
 .
 Članak 77.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za čisti vodik
 Tijela Zajedničkog poduzeća za čisti vodik sljedeća su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)skupina predstavnika država; i
 (d)skupina dionika.
 Članak 78.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)šest predstavnika organizacije Hydrogen Europe, koji predstavljaju različite geografske regije, rodove i sektore;
 (c)jednog predstavnika organizacije Hydrogen Europe Research.
 Članak 79.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Uz pravila o glasovanju iz članka 15. stavka 2., industrijska grupacija ima 43 % glasačkih prava, a istraživačka grupacija 7 % glasačkih prava u upravnom odboru.
 2.Predsjednik upravnog odbora predstavnik je privatnih članova i imenuje ga upravni odbor.
 Članak 80.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 Osim zadaća utvrđenih u članku 16. upravni odbor Zajedničkog poduzeća za čisti vodik obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)potiče sinergije s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te nacionalnoj i regionalnoj razini, posebice ako se njima podržava uvođenje rješenja u području istraživanja i inovacija, infrastrukture, obrazovanja i regionalnog razvoja povezanih s korištenjem čistog vodika;
 (b)u skladu s člankom 5. stavkom 2. točkom (b) i člankom 16. točkom (l), pruža strateške smjernice u pogledu suradnje s drugim europskim partnerstvima, uključujući partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, europske željeznice, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik, u skladu s njihovim strateškim agendama za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentima;
 (c)potiče tržišnu prihvaćenost tehnologija i rješenja za postizanje ciljeva europskog zelenog plana.
 Članak 81.
 Dodatne zadaće izvršnog direktora
 Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisti vodik obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)predlaže aktivnosti kojima se potiče sinergija s relevantnim aktivnostima i programima na razini Unije te na nacionalnoj i regionalnoj razini;
 (b)podržava druge inicijative Unije povezane s vodikom i doprinosi im, ako to odobri upravni odbor;
 (c)saziva godišnji forum Europskog partnerstva za čisti vodik koji se, ako je moguće, održava zajedno i usporedno s Europskim forumom za vodik europskog saveza za čisti vodik.
 Članak 82.
 Skupina dionika
 1.Odredbe članka 21. primjenjuju se mutatis mutandis na skupinu dionika Zajedničkog poduzeća za čisti vodik.
 2.Skupina dionika sastoji se od predstavnika sektora koji proizvode, distribuiraju, skladište, trebaju ili koriste čisti vodik u cijeloj Uniji, uključujući predstavnike drugih relevantnih europskih partnerstava te predstavnike međuregionalnog partnerstva europskih dolina vodika.
 3.Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika ima i sljedeće zadaće:
 (a)pruža informacije o strateškim i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, u skladu s agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom i povezanim detaljnim tehnološkim planovima, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u srodnim sektorima;
 (b)predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za čisti vodik i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost;
 (c)doprinosi godišnjem Europskom forumu za vodik europskog saveza za čisti vodik.
 GLAVA IV.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA EUROPSKU ŽELJEZNICU
 Članak 83.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)doprinositi uspostavi jedinstvenog europskog željezničkog prostora;
 (b)osigurati brz prijelaz na privlačniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji i održiviji europski željeznički sustav koji je prilagođeniji korisnicima i integriran u širi sustav mobilnosti;
 (c)podržavati razvoj snažnije i globalno konkurentnije europske željezničke industrije.
 2.Osim ciljeva utvrđenih u stavku 1. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)ukloniti prepreke interoperabilnosti i osigurati rješenja za punu integraciju, uključujući upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge, kako bi se uspostavila integrirana europska željeznička mreža, na najbolji način odgovoriti na potrebe putnika i poduzeća te ubrzati uvođenje inovativnih rješenja za potporu jedinstvenom europskom željezničkom prostoru, a istodobno povećati kapacitet i pouzdanost željezničkog prijevoza te smanjiti troškove;
 (b)osigurati održiv i otporan željeznički sustav tako da se razvije tihi željeznički sustav s nultom stopom emisija i infrastrukturom otpornom na klimatske promjene, primjenjujući načela kružnoga gospodarstva na željeznički sektor, uvođenjem inovativnih procesa, tehnologija, projekata i materijala u cijeli životni ciklus željezničkih sustava putem pilot-projekata i razvijanjem drugih inovativnih rješenja za vođeni zemaljski prijevoz;
 (c)u okviru svojeg sistemskog stupa razviti jedinstveni operativni koncept i funkcionalnu arhitekturu sustava za integrirane sustave za upravljanje prometom te upravljanje, nadzor i signalizaciju u europskoj željeznici, uključujući automatizirano upravljanje vlakovima, kako bi istraživanja i inovacije bili usmjereni na dogovorene i zajedničke zahtjeve korisnika, a operativne potrebe mogle napredovati;
 (d)provoditi istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane sa željezničkim prijevozom robe i intermodalnim uslugama prijevoza kako bi se omogućila potpuna integracija konkurentnog zelenog željezničkog prijevoza robe u logistički lanac vrijednosti, pri čemu treba staviti naglasak na automatizaciju i digitalizaciju željezničkog prijevoza robe;
 (e)razvijati demonstracijske projekte u zainteresiranim državama članicama, uključujući one koje trenutačno nemaju uspostavljen željeznički sustav na svojem državnom području;
 (f)doprinijeti razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije.
 3.U svojim aktivnostima Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu nastoji postići geografski uravnoteženu zastupljenost članova i partnera. Uspostavlja i potrebne međunarodne veze u području istraživanja i inovacija u željezničkom sektoru, u skladu s prioritetima Komisije.
 Članak 84.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu
 1.Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu i Komisija pripremaju i podnose upravnom odboru na donošenje glavni plan razvijen uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima u željezničkom sektoru i industriji opskrbe željeznica.
 2.Komisija može početi s izradom glavnog plana prije osnivanja Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu, uz savjetovanje sa svim relevantnim dionicima.
 3.Glavni plan predstavlja zajednički plan usmjeren na budućnost i utemeljen na sistemskom gledištu. Njime se identificiraju područja djelovanja u okviru Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu. Ciljevi utvrđeni u glavnom planu temelje se na uspješnosti i ciljevima utvrđenima u članku 83.
 4.Glavni plan donosi upravni odbor, a potvrđuje Komisija u skladu s člankom 15., osim dijela glavnoga plana koji se odnosi na sistemski stup, koji se donosi u skladu s člankom 91. stavkom 3. Prije nego što potvrdi glavni plan, Komisija ga predstavlja Vijeću i Europskom parlamentu. O eventualnim izmjenama obavještavaju se Vijeće i Europski parlament.
 5.Glavni plan je strateška agenda za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu u smislu članka 2. stavka 12. U njemu su iznesene smjernice za konkretnije zadaće Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu:
 (a)razvijanje sistemskog gledišta, u okviru sistemskog stupa, koje obuhvaća željezničku proizvodnu industriju, zajednicu željezničkih prijevoznika i druge privatne i javne dionike u željezničkom prometu, uključujući tijela koja predstavljaju korisnike (putnike, robu i osoblje) te relevantne aktere izvan tradicionalnog željezničkog sektora. Sistemsko gledište obuhvaća:
 i. razvoj operativnog koncepta i arhitekture sustava, uključujući definiranje usluga, funkcijskih blokova i sučelja na kojima se temelji rad željezničkog sustava;
 58
 ii. razvoj povezanih specifikacija, uključujući sučelja, specifikacije funkcionalnih zahtjeva i specifikacije sistemskih zahtjeva, koje će biti uključene u tehničke specifikacije za interoperabilnost (TSI) uspostavljene u skladu s Direktivom (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća ili postupke normizacije radi veće digitalizacije i automatizacije;
 iii. održavanje sustava, ispravljanje pogrešaka u njemu i omogućivanje njegova prilagođavanja s vremenom te omogućivanje migracije s postojeće arhitekture;
 iv. ocjenjivanje i vrednovanje potrebnih sučelja s drugim načinima prijevoza, posebno za protok tereta i putnika;
 (b)provođenje istraživačkih i inovacijskih aktivnosti potrebnih za postizanje ciljeva Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu, uključujući istraživačke i inovacijske aktivnosti usmjerene na željeznicu na niskoj razini tehnološke spremnosti (TRL). Stoga Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu:
 i. definira i organizira aktivnosti u području istraživanja, inovacija, demonstracije, vrednovanja i proučavanja koje se provode pod njegovim vodstvom, i pritom izbjegava fragmentaciju takvih aktivnosti;
 ii. iskorištava prilike za normizaciju i modularnost te olakšava izgradnju sučelja s drugim načinima prijevoza i sustavima;
 iii. razvija demonstracijske projekte;
 iv. razvija blisku suradnju te osigurava koordinaciju s povezanim europskim, nacionalnim i međunarodnim istraživačkim i inovacijskim aktivnostima u željezničkom sektoru, a po potrebi i izvan njega, osobito u okviru Obzora Europa, čime se Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu daje važna uloga u istraživanjima i inovacijama u području željeznica, a istodobno se doprinosi znanstvenom i tehnološkom napretku u drugim sektorima;
 v. putem suradnje iz točke iv. osigurava da se kroz demonstraciju i primjenu rezultati istraživanja pretvore u djelotvorno nastojanje da se razviju originalne inovacije, a s vremenom i inovacije usmjerene na tržište;
 (c)obavljanje svih ostalih zadaća potrebnih za postizanje ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 84.
 Članak 85.
 Članovi
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)članovi osnivači navedeni u Prilogu II., nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću putem izjave o preuzimanju obveze;
 (c)pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7. Popis pridruženih članova potvrđuje Komisija.
 2.Odstupajući od odredaba članka 7. stavaka 1. i 2., upravni odbor tijekom prvih šest mjeseci nakon osnivanja Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu može odabrati pridružene članove s popisa sastavljenog nakon otvorenog poziva na iskaz interesa koji je Komisija objavila prije osnivanja.
 Članak 86.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 600 000 000 EUR, uključujući najmanje 50 000 000 EUR za sistemski stup i do 24 000 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 87.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 Članovi Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 600 000 000 EUR, uključujući do 24 000 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 Članak 88.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)istraživačke i inovacijske aktivnosti koje se temelje na aktivnostima koje financiraju Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu ili Zajedničko poduzeće Shift2Rail;
 (b)usporedne i komplementarne istraživačke i inovacijske aktivnosti koje financiraju članovi koji nisu Unija, koje imaju jasnu dodanu vrijednost Unije i doprinose postizanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu;
 (c)aktivnosti koje financiraju članovi koji nisu Unija u projektima koji se financiraju iz nacionalnih ili regionalnih programa koji nadopunjuju aktivnosti koje financira Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu;
 (d)prihvaćanje rezultata aktivnosti financiranih u okviru Zajedničkog poduzeća Shift2Rail, daljnje iskorištavanje, demonstracijske aktivnosti i normizaciju.
 2.Izvješćuje se o vrijednosti aktivnosti koje financiraju članovi koji nisu Unija u projektima koji se financiraju iz drugih europskih partnerstava ili iz drugih programa Unije, kao i drugih istraživanja i inovacija te ulaganja koji imaju znatnu dodanu vrijednost Unije i doprinose postizanju ciljeva Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i njegovih komplementarnih aktivnosti koje ono financira, pri čemu se navodi vrsta, razina i izvor financijskih sredstava Unije kako bi se izbjeglo dvostruko računanje.
 Članak 89.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu
 1.Tijela Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)upravljačka skupina sistemskog stupa;
 (d)skupina predstavnika država;
 (e)skupina za uvođenje.
 2.Osim toga, Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu može osnovati znanstvenu upravljačku skupinu ili zatražiti znanstveni savjet od neovisnih akademskih stručnjaka ili zajedničkih znanstvenih savjetodavnih tijela.
 Članak 90.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)dvaju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)jednog predstavnika svakog člana koji nije Unija.
 Članak 91.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Upravnim odborom predsjeda Komisija u ime Unije.
 2.Predsjednik ili potpredsjednik skupine predstavnika država pozvan je da prisustvuje svim sastancima upravnog odbora kao promatrač i sudjeluje u raspravama, ali nema pravo glasa. Predstavnici Agencije Europske unije za željeznice i Europskog savjetodavnog vijeća za istraživanja u području željeznica pozvani su da prisustvuju sastancima upravnog odbora kao promatrači te sudjeluju u raspravama, ali nemaju pravo glasa.
 3.Neovisno o odredbama članka 15. stavka 1., odluke o aktivnostima koje se provode u okviru sistemskog stupa donose se većinom od najmanje 55 % glasova, uključujući glasove odsutnih predstavnika.
 4. Neovisno o odredbama članka 15. stavka 4., upravni odbor sastaje se jednom godišnje na općoj skupštini, a svi sudionici u istraživačkim i inovacijskim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu pozivaju se na prisustvovanje. Skupština potiče promišljanje o općem smjeru aktivnosti Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu te otvoreno i transparentno raspravlja o napretku provedbe glavnog plana.
 Članak 92.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 Osim zadaća utvrđenih u članku 16. upravni odbor Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)donosi glavni plan i prijedloge njegovih izmjena;
 (b)donosi programe rada sistemskog stupa, uključujući proračun, i njihove izmjene na temelju preporuka upravljačke skupine sistemskog stupa i prijedloga izvršnog direktora.
 Članak 93.
 Upravljačka skupina sistemskog stupa
 1.Upravljačka skupina sistemskog stupa sastoji se od predstavnika Komisije, predstavnika željezničkog sektora i sektora mobilnosti te relevantnih organizacija, izvršnog direktora Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu i predstavnika Agencije Europske unije za željeznice. Komisija donosi konačnu odluku o sastavu skupine. U opravdanim slučajevima Komisija može pozvati dodatne relevantne stručnjake i dionike da prisustvuju sastancima upravljačke skupine sistemskog stupa kao promatrači.
 2.Upravljačkom skupinom sistemskog stupa predsjeda Komisija.
 3.Preporuke upravljačke skupine sistemskog stupa donose se konsenzusom. Ako se ne postigne konsenzus, izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu priprema izvješće za upravni odbor u kojem navodi ključne zajedničke točke i različita stajališta.
 4.Upravljačka skupina sistemskog stupa donosi svoj poslovnik.
 5.Upravljačka skupina sistemskog stupa savjetuje izvršnog direktora i upravni odbor o:
 (a)pristupu operativnom usklađivanju i razvoju arhitekture sustava, uključujući odgovarajući dio glavnog plana;
 (b)ostvarivanju posebnog cilja navedenog u članku 83. stavku 2. točki (c);
 (c)izvršavanju zadaće navedene u članku 84. stavku 5. točki (a);
 (d)uspostavi detaljnog godišnjeg plana provedbe za sistemski stup, u skladu s programima rada koje je donio upravni odbor u skladu s člankom 92. točkom (b).
 Članak 94.
 Skupina za uvođenje
 1.Skupina za uvođenje osniva se u skladu s člankom 21. Uloga je skupine za uvođenje savjetovanje upravnog odbora o prihvaćanju inovacija u području željeznica, koje je razvilo Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu, na tržištu i podupiranje uvođenja inovativnih rješenja.
 2.Skupina za uvođenje otvorena je svim dionicima, kao i upravljačka skupina sistemskog stupa. Upravni odbor odabire članove skupine za uvođenje i utvrđuje, konkretno, njezinu veličinu i sastav, trajanje mandata i uvjete produljenja mandata njezinih članova. Sastavom skupine za uvođenje osigurava se odgovarajuća tematska usmjerenost i reprezentativnost. Popis članova objavljuje se na internetskim stranicama Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu.
 3.Predstavnik skupine za uvođenje može biti pozvan na sastanke upravnog odbora kao promatrač bez prava glasa.
 4.Skupina za uvođenje na zahtjev upravnog odbora daje preporuke o pitanjima povezanima s uvođenjem inovativnih rješenja u području željeznica. Skupina za uvođenje može dati preporuke i na vlastitu inicijativu.
 Članak 95.
 Suradnja s Agencijom Europske unije za željeznice
 Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu osigurava blisku suradnju s Agencijom Europske unije za željeznice, posebno u pogledu provedbe glavnog plana. U skladu s člankom 40. Uredbe (EU) 2016/796 Europskog parlamenta i Vijeća
 59
 ta se suradnja sastoji od sljedećih savjetodavnih zadaća:
 (a)pružanja informacija o potrebama u području istraživanja radi realizacije jedinstvenog europskog željezničkog prostora kako bi ih Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu uzelo u obzir u glavnom planu i njegovim izmjenama te u programima rada;
 (b)pružanja povratnih informacija i savjeta o interoperabilnosti i sigurnosti koje treba uzeti u obzir u istraživačkim inovacijskim aktivnostima i, konkretnije, u kontekstu projektnih aktivnosti i rezultata za ciljeve utvrđene u članku 84. stavku 5. točki (a);
 (c)pružanja potpore Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu pri utvrđivanju potreba za dodatnim posebnim vrednovanjima ili studijama koje ono treba provesti, među ostalim uključivanjem nacionalnih tijela za sigurnost;
 (d)pružanja savjeta u pogledu sistemskog stupa;
 (e)osiguravanja da se pri razvoju specifikacija, uključujući sučelja, specifikacije funkcionalnih zahtjeva i specifikacije sistemskih zahtjeva, uzimaju u obzir iskustvo i povratne informacije o TSI-ju ili normama.
 Članak 96.
 Skupina predstavnika država
 1.Države članice osiguravaju da njihovi predstavnici zastupaju koordinirano stajalište koje odražava stajališta njihovih država članica izražena u:
 (a)Odboru za interoperabilnost i sigurnost željeznica, osnovanom člankom 51. Direktive (EU) 2016/798 Europskog parlamenta i Vijeća;
 (b)programskom odboru u okviru Obzora Europa – Strateški programski odbor, klaster 5;
 (c)Odboru za jedinstveni europski željeznički prostor, osnovanom člankom 62. Direktive 2012/34/EU Europskog parlamenta i Vijeća.
 2.Neovisno o odredbama članka 20., skupina predstavnika država daje mišljenje upravnom odboru o temama istraživanja za nisku razinu tehnološke spremnosti koje treba uključiti u program rada.
 GLAVA V.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA GLOBALNO ZDRAVLJE EDCTP3
 Članak 97.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)promicati razvoj i prihvaćanje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija kako bi se smanjio socioekonomski teret zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi;
 (b)povećati zdravstvenu sigurnost u supsaharskoj Africi i na globalnoj razini jačanjem kapaciteta za pripravnost i odgovor utemeljenih na istraživanju i inovacijama radi kontroliranja zaraznih bolesti.
 2.Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)podupirati provođenje kliničkih ispitivanja u supsaharskoj Africi i tako unaprijediti razvoj i korištenje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija za borbu protiv zaraznih bolesti;
 (b)jačati istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti;
 (c)olakšati usklađivanje država članica Unije, pridruženih zemalja i supsaharskih zemalja na temelju zajedničke strateške agende za istraživanja i inovacije u području globalnog zdravlja kako bi se povećala troškovna učinkovitost europskih javnih ulaganja;
 (d)jačati kapacitete supsaharske Afrike za pripravnost na epidemije tako da se osigura učinkovit i brz istraživački odgovor na potrebu za razvojem neophodne dijagnostike, cjepiva i terapeutika za rano otkrivanje i kontrolu novih bolesti koje mogu izazvati epidemiju;
 (e) promicati produktivno i održivo umrežavanje i partnerstva u području zdravstvenog istraživanja na globalnoj razini gradeći odnose na relacijama sjever-jug i jug-jug s više organizacija iz privatnog i javnog sektora.
 Članak 98.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)potiče produktivne odnose među europskim i afričkim pojedincima, skupinama i institucijama;
 (b)ističe zajedničke interese i ciljeve institucija i istraživačkih skupina kako bi se olakšala i ojačala suradnja na projektima i u institucijama;
 (c)doprinosi lakšem usklađivanju globalnih zdravstvenih strategija europskih i afričkih ulagača, institucija i tijela;
 (d)privlači dodatna ulaganja koja uključuju privatne, javne i dobrotvorne partnere.
 Članak 99.
 Članovi
 Članovi Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)Udruženje EDCTP, neprofitna organizacija osnovana u skladu s nizozemskim pravom, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 putem izjave o preuzimanju obveze.
 Članak 100.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 800 000 000 EUR, uključujući do 29 878 000 EUR za administrativne troškove, i sastoji se od:
 (a)do 400 000 000 EUR pod uvjetom da je doprinos članova koji nisu Unija ili sastavnih subjekata barem jednak tom iznosu;
 (b)do 400 000 000 EUR pod uvjetom da su doprinosi partnera koji daju doprinos ili sastavnih subjekata barem jednaki tom iznosu.
 Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 101.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 439 878 000 EUR, uključujući do 29 878 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Doprinosi iz stavka 1. ovog članka sastoje se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 Članak 102.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Udruženje EDCTP i njegovi sastavni subjekti usklađeno, integrirano i dosljedno razvijaju i provode dodatne aktivnosti Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 te djeluju u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3.
 2.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)aktivnosti sastavnih subjekata Udruženja EDCTP koje su usklađene sa sličnim aktivnostima drugih sastavnih subjekata Udruženja EDCTP i kojima se neovisno upravlja u skladu s nacionalnim pravilima financiranja;
 (b)aktivnosti koje provode vladine istraživačke organizacije supsaharske Afrike;
 (c)aktivnosti kojima se promiču umrežavanje i partnerstva za izgradnju odnosa s više organizacija iz privatnog i javnog sektora;
 (d)sve druge aktivnosti potrebne za postizanje ciljeva Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3.
 Članak 103.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3
 3.Tijela Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)znanstveni odbor;
 (d)skupina dionika.
 Članak 104.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)šest predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)šest predstavnika Udruženja EDCTP.
 Članak 105.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 Članovi Udruženja EDCTP zajedno imaju 50 % glasačkih prava.
 Članak 106.
 Znanstveni odbor
 1.U skladu s člankom 19. stavkom 1. točkom (a) znanstveni odbor je znanstveno savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3.
 2.Osim zadaća popisanih u članku 19. znanstveni odbor obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)pomaže u osmišljavanju strateškog i znanstvenog planiranja aktivnosti Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3;
 (b)savjetuje o strategijama za poticanje sinergija i partnerstava sa svim dionicima;
 (c)prema potrebi doprinosi pripremi strateških i znanstvenih dokumenata relevantnih za Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3;
 (d)pruža strateške i znanstvene savjete Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 i osigurava uspješan završetak tekućih projekata;
 (e)utvrđuje strateške potrebe i prioritete za ubrzavanje razvoja novih ili poboljšanih kliničkih intervencija, uključujući osposobljavanje, umrežavanje i izgradnju kapaciteta koje je potrebno poduzeti kako bi se postigli ti ciljevi;
 (f)preispituje stanje bolesti povezanih sa siromaštvom i zanemarenih bolesti kako bi se utvrdila uloga Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 u partnerstvu s drugim dionicima radi ubrzavanja razvoja ili poboljšanja intervencija protiv tih bolesti;
 (g)ocjenjuje stanje globalnih putova razvoja proizvoda i ključne mogućnosti za budući razvoj proizvoda;
 (h)daje savjete o preispitivanju poziva na podnošenje prijedloga i drugih programa;
 (i)pruža potporu i doprinosi okviru za praćenje i evaluaciju Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 te praćenju znanstvenih rezultata i strateških učinaka bespovratnih sredstava za koja ono osigurava sredstva;
 (j)sudjeluje u radnim skupinama Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3, sastancima dionika, Forumu EDCTP-a i drugim relevantnim događanjima, pomaže im te ih savjetuje.
 3.Predsjednik priprema godišnje izvješće o aktivnostima i postignućima znanstvenog odbora za prethodnu godinu te ga podnosi upravnom odboru na odobrenje.
 Članak 107.
 Skupina dionika
 Osim zadaća utvrđenih u članku 21. skupina dionika obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)pruža informacije o znanstvenim, strateškim i tehnološkim prioritetima Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3, u skladu sa strateškom agendom za istraživanja i inovacije ili drugim jednakovrijednim dokumentom, uzimajući pritom u obzir napredak i potrebe u području globalnog zdravlja i srodnim sektorima;
 (b)predlaže načine omogućivanja konkretnih sinergija između Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 i srodnih sektora ili bilo kojeg sektora ako bi sinergije s njim donijele dodanu vrijednost;
 (c)pruža informacije Forumu EDCTP-a.
 Članak 108.
 Pravo na financiranje
 1.U skladu s člankom 13. stavkom 1. i odstupajući od [članka 19. stavka 1.] Uredbe o Obzoru Europa, financiranje iz Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 ograničeno je na pravne subjekte koji imaju pravo na financiranje u okviru programa Obzor Europa i imaju poslovni nastan u državama članicama Udruženja EDCTP. Iznimno i ako je to predviđeno u programu rada, subjekti s poslovnim nastanom u drugim državama mogu imati pravo na financiranje iz Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 za posebne teme poziva ili u slučaju poziva koji se odnosi na izvanredno stanje u području javnog zdravlja.
 2.Unija nastoji sklopiti sporazume s trećim zemljama kojima se omogućuje zaštita financijskih interesa Unije. Prije njihova sklapanja i radi zaštite financijskih interesa Unije, ako subjekti s poslovnim nastanom u trećoj zemlji bez takvog sporazuma financiranjem sudjeluju u neizravnom djelovanju, financijski koordinator neizravnog djelovanja ima poslovni nastan u državi članici ili pridruženoj zemlji, iznos pretfinanciranja prilagođava se na odgovarajući način, a odredbama o odgovornosti iz sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava uzimaju se u obzir financijski rizici.
 Članak 109.
 Utvrđeni sudionici
 Jedan od kriterija prihvatljivosti u pozivu na podnošenje prijedloga može biti sudjelovanje subjekata koje je utvrdilo Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3. To mora biti propisno obrazloženo u programu rada, u kojem može biti predviđeno i da utvrđeni sudionici nemaju pravo na financiranje iz Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 u okviru odabranih neizravnih djelovanja.
 Članak 110.
 Etička načela
 Klinička ispitivanja i istraživanja u pogledu primjene u okviru Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 provode se u skladu s temeljnim etičkim načelima, priznatim međunarodnim regulatornim standardima i dobrom participativnom praksom.
 Članak 111.
 Suradnja s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti
 Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 osigurava blisku suradnju s Europskom agencijom za lijekove i Europskim centrom za sprečavanje i kontrolu bolesti.
 Članak 112.
 Cjenovna dostupnost
 Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tog neizravnog djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja.
 GLAVA VI.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA INICIJATIVU ZA INOVATIVNO ZDRAVLJE
 Članak 113.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje do 2030. mora ispuniti i sljedeće opće ciljeve:
 (a)doprinositi stvaranju ekosustava istraživanja i inovacija u području zdravstva na razini Unije kojim se olakšava prijenos znanstvenih spoznaja u inovacije, posebno pokretanjem najmanje 30 velikih, međusektorskih projekata koji se bave inovacijama u zdravstvu;
 (b)na najmanje pet primjera pokazati izvedivost integracije proizvoda ili usluga povezanih sa zdravstvenom zaštitom koji se dokazano mogu koristiti u sustavima zdravstvene zaštite i tako poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija usmjerenih na ljude koje odgovaraju strateškim neispunjenim javnozdravstvenim potrebama. Povezani projekti trebali bi se baviti prevencijom, dijagnosticiranjem, liječenjem bolesti i/ili upravljanjem bolestima koje pogađaju stanovništvo Unije i doprinijeti europskom planu za borbu protiv raka;
 (c)poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju i doprinositi postizanju ciljeva nove industrijske strategije za Europu i farmaceutske strategije za Europu.
 2.Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)doprinositi boljem razumijevanju odrednica zdravlja i prioritetnih područja bolesti;
 (b)integrirati fragmentirana istraživanja i inovacije u području zdravlja i tako povezati sektore zdravstvene industrije i druge dionike, s naglaskom na neispunjene javnozdravstvene potrebe, kako bi se omogućio razvoj alata, podataka, platformi, tehnologija i postupaka za bolje predviđanje, prevenciju, presretanje, dijagnosticiranje i liječenje bolesti te upravljanje njima, u skladu s potrebama krajnjih korisnika;
 (c)demonstrirati izvedivost integriranih rješenja zdravstvene zaštite usmjerenih na ljude;
 (d)iskoristiti puni potencijal digitalizacije i razmjene podataka u zdravstvenoj zaštiti;
 (e)omogućiti razvoj novih i poboljšanih metodologija i modela kako bi se donijela sveobuhvatna ocjena dodane vrijednosti inovativnih i integriranih rješenja u zdravstvenoj zaštiti.
 Članak 114.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)potiče blisku i dugoročnu suradnju Unije, drugih članova, partnera koji daju doprinos i drugih dionika uključenih u zdravstvenu skrb, kao što su drugi relevantni sektori, tijela zdravstvene zaštite (primjerice regulatorna tijela, tijela za procjenu zdravstvenih tehnologija i platitelji), organizacije pacijenata, zdravstveni djelatnici i pružatelji zdravstvene zaštite, kao i akademska zajednica;
 (b)učinkovito podupire pretkonkurentska istraživanja i inovacije u području zdravlja, posebno djelovanja kojima se povezuju subjekti iz više sektora zdravstvene zaštite kako bi surađivali na ispunjavanju neispunjenih javnozdravstvenih potreba;
 (c)svim dionicima omogućuje predlaganje područja na koja će se odnositi budući pozivi na podnošenje prijedloga;
 (d)redovito preispituje i po potrebi usklađuje stratešku agendu za istraživanja i inovacije u okviru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, uzimajući pritom u obzir nove znanstvene spoznaje do kojih dolazi tijekom njezine provedbe ili nove javnozdravstvene potrebe;
 (e)objavljuje informacije o projektima, među ostalim o subjektima koji sudjeluju i iznosu financijskog doprinosa Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje te ugovorenim doprinosima u naravi po sudioniku;
 (f)organizira redovitu komunikaciju, među ostalim najmanje jedan godišnji sastanak s interesnim skupinama i dionicima kako bi se osigurala otvorenost i transparentnost istraživačkih i inovacijskih aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje;
 (g)obavlja sve ostale zadaće potrebne za postizanje ciljeva navedenih u članku 113.
 Članak 115.
 Članovi
 Članovi Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)Europski koordinacijski odbor za radiološku, elektromedicinsku i zdravstvenu informacijsku industriju (COCIR), Europska federacija farmaceutske industrije i farmaceutskih udruženja, EuropaBio, MedTech Europe i VaccinesEurope, nakon obavijesti o njihovim odlukama o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje putem izjave o preuzimanju obveze;
 (c)pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7.
 Članak 116.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 1 200 000 000 EUR, uključujući do 30 212 000 EUR za administrativne troškove, i sastoji se od:
 (a)do 1 000 000 000 EUR pod uvjetom da je taj iznos jednak doprinosu članova koji nisu Unija ili njezinih sastavnih ili povezanih subjekata;
 (b)do 200 000 000 EUR pod uvjetom da je taj iznos jednak dodatnim doprinosima partnera koji daju doprinos ili njihovih sastavnih ili povezanih subjekata.
 Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 117.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 1 000 000 000 EUR, uključujući do 30 212 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 3.Doprinosi u naravi za dodatne aktivnosti ne mogu činiti više od 50 % doprinosa u naravi članova koji nisu Unija na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje.
 4.Troškovi povezani s doprinosima sudionika neizravnim djelovanjima koje financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje iznose najmanje 45 % prihvatljivih troškova neizravnog djelovanja i povezanih troškova dodatnih aktivnosti. U opravdanim slučajevima programom rada može se iznimno dopustiti manji udio doprinosa na razini pojedinačnog neizravnog djelovanja i povezanih dodatnih aktivnosti.
 5.Troškovi nastali neizravnim djelovanjima u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa moraju biti opravdani i relevantni za ciljeve iz članka 113. Ne smiju premašiti 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove koje pružaju članovi koji nisu Unija i partneri koji daju doprinos na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje. Troškovi koji premašuju 20 % doprinosa u naravi za operativne troškove na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje ne smatraju se doprinosima u naravi za operativne troškove.
 6.U programima rada Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje mogu se odrediti posebna ograničenja za doprinose u naravi za operativne troškove nastale u trećim zemljama koje nisu zemlje pridružene programu Obzor Europa na razini neizravnog djelovanja. Odlukama o takvim posebnim ograničenjima posebno se uzimaju u obzir ciljevi i učinak koji se želi postići predmetnim djelovanjima te one ne smiju dovesti do prekoračenja gornje granice utvrđene u stavku 5. na razini programa Inicijative za inovativno zdravlje.
 Članak 118.
 Uvjeti povezani s dodatnim aktivnostima
 1.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti provode se u Uniji ili zemljama pridruženima Obzoru Europa i mogu uključivati:
 (a)aktivnosti kojima se doprinosi ostvarenju ciljeva djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje;
 (b)aktivnosti kojima se doprinosi širenju, održivosti ili iskorištavanju rezultata djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje.
 2.Prema potrebi, prijedlozi projekata uključuju plan za dodatne aktivnosti povezane s njima. Troškovi povezani s takvim dodatnim aktivnostima specifičnima za neki projekt moraju nastati u razdoblju od datuma podnošenja prijedloga do najviše dvije godine nakon datuma završetka neizravnog djelovanja.
 3.Kako bi se troškovi obračunali kao doprinosi u naravi iz članka 11. stavka 1. točke (b), osnovne dodatne aktivnosti provode se u Europskoj uniji ili zemljama pridruženima Obzoru Europa.
 Članak 119.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje
 Tijela Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)povjerenstvo za inovacije;
 (d)skupina predstavnika država.
 Članak 120.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)pet predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)jednog predstavnika svakog člana koji nije Unija.
 Članak 121.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 Članovi koji nisu Unija zajedno imaju 50 % glasačkih prava.
 Članak 122.
 Povjerenstvo za inovacije
 1.Povjerenstvo za inovacije savjetuje upravni odbor o pitanjima relevantnima za istraživačke i inovacijske aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje u skladu s člankom 19.
 2.Povjerenstvo za inovacije sastoji se od sljedećih stalnih članova:
 (a)četiriju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)četiriju predstavnika članova koji nisu Unija;
 (c)dvaju predstavnika skupine predstavnika država;
 (d)dvaju predstavnika znanstvene zajednice koje imenuje upravni odbor nakon otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4.;
 (e)najviše šest stalnih članova povjerenstva koje imenuje upravni odbor na temelju otvorenog postupka odabira u skladu s člankom 19. stavkom 4., čime se posebno osigurava odgovarajuća zastupljenost dionika uključenih u zdravstvenu skrb, koji moraju predstavljati javni sektor, pacijente i krajnje korisnike općenito;
 (f)izvršnog direktora i jednog dodatnog predstavnika programskog ureda.
 3.Članovi povjerenstva koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje mogu prema potrebi imenovati ad hoc članove povjerenstva radi raspravljanja o određenim temama. Oni mogu zajednički imenovati najviše šest ad hoc članova povjerenstva za svaki sastanak.
 Ti ad hoc članovi povjerenstva imenuju se na temelju njihova znanstvenog ili tehničkog stručnog znanja o temama o kojima se treba raspravljati na određenim sastancima ili zbog potrebe za stvaranjem sinergija s drugim istraživačkim programima.
 Članovi povjerenstva koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje imenuju ad hoc članove povjerenstva na određeno razdoblje. Svoje odluke priopćavaju programskom uredu i drugim stalnim članovima povjerenstva.
 4.Neovisno o zadaćama skupine predstavnika država iz članka 20. stavka 7., povjerenstvo za inovacije savjetuje upravni odbor, na njegov zahtjev ili na vlastitu inicijativu, o znanstvenim i tehnološkim pitanjima povezanima s ciljevima Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, konkretno o:
 (a)znanstvenim prioritetima;
 (b)nacrtu programa rada, uključujući sadržaj poziva na podnošenje prijedloga;
 (c)planiranju dodatnih aktivnosti članova koji nisu Unija iz članka 118.;
 (d)osnivanju savjetodavnih skupina za posebne znanstvene prioritete;
 (e)stvaranju sinergija s drugim aktivnostima programa Obzor Europa, uključujući druga europska partnerstva, kao i drugim Unijinim programima financiranja i nacionalnim programima financiranja.
 5.Povjerenstvom za inovacije predsjeda izvršni direktor. U opravdanim slučajevima izvršni direktor može ovlastiti višeg člana osoblja programskog ureda Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje da predsjeda povjerenstvom za inovacije u njegovo ime.
 6.U okviru izvješća iz članka 19. stavka 8. članovi povjerenstva koji predstavljaju članove Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje konsenzusom donose prijedloge povezane s pitanjima iz stavka 4. nakon rasprave sa svim članovima povjerenstva prisutnima na sastanku. Ako se ne postigne konsenzus, predsjednik o tome izvješćuje upravni odbor. Svaki član povjerenstva u izvješću može izraziti izdvojeno mišljenje.
 7.Povjerenstvo za inovacije održava redovite sastanke najmanje dvaput godišnje. Može održavati izvanredne sastanke na zahtjev članova povjerenstva koji predstavljaju Komisiju ili većine članova povjerenstva koji predstavljaju članove koji nisu Unija.
 8.Članovi povjerenstva za inovacije prije sastanaka razmjenjuju relevantne informacije i raspravljaju o svojim idejama u bilo kojem odgovarajućem obliku. Prema potrebi koordiniraju svoje aktivnosti s aktivnostima bilo koje druge savjetodavne skupine.
 Članak 123.
 Uvjeti koji se primjenjuju na neizravna djelovanja
 1. Za potrebe ove Uredbe neispunjena javnozdravstvena potreba jest potreba koja se trenutačno ne rješava u sustavima zdravstvene zaštite zbog nedostupnosti ili neraspoloživosti određenih elemenata, na primjer ako ne postoji zadovoljavajuća dijagnostička metoda, metoda prevencije ili metoda liječenja za određeno zdravstveno stanje ili ako je pristup zdravstvenoj skrbi ograničen zbog troškova, udaljenosti od zdravstvenih ustanova ili vremena čekanja. Skrb usmjerena na ljude znači pristup skrbi koji se svjesno temelji na perspektivi pojedinaca, pružatelja zdravstvene skrbi, obitelji i zajednica te ih smatra sudionicima i korisnicima sustava zdravstvene zaštite i organizirana je u skladu s njihovim potrebama i preferencijama, a ne pojedinačnim bolestima.
 2.Neizravna djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje mogu uključivati kliničke studije u kojima ciljano područje ili predviđena uporaba predstavljaju neispunjenu javnozdravstvenu potrebu te znatno utječu na stanovništvo Unije ili ga ugrožavaju.
 3.Sudionici neizravnih djelovanja koja financira Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje moraju osigurati da proizvodi i usluge razvijeni u potpunosti ili djelomično na temelju rezultata tih neizravnih djelovanja budu dostupni i na raspolaganju javnosti pod poštenim i razumnim uvjetima. U tu se svrhu, prema potrebi, u programu rada navode dodatne obveze u pogledu iskorištavanja koje se primjenjuju na posebna neizravna djelovanja.
 4.Ako je to predviđeno u programu rada, od pravnih subjekata koje je utvrdilo Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje može se zahtijevati sudjelovanje u posebnim neizravnim djelovanjima. Ti subjekti nemaju pravo na financiranje iz Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje.
 5.Pravni subjekti koji sudjeluju u posebnim neizravnim djelovanjima s utvrđenim pravnim subjektima iz stavka 4. nemaju pravo na financiranje:
 (a)ako je riječ o pravnim osobama s ciljem ostvarivanja dobiti koje ostvaruju godišnji promet od 500 milijuna EUR ili više;
 (b)ako su pod izravnom ili neizravnom kontrolom pravnog subjekta opisanog u točki (a) ili pod istom izravnom ili neizravnom kontrolom kao pravni subjekt iz točke (a);
 (c)ako izravno ili neizravno kontroliraju pravni subjekt iz točke (a).
 GLAVA VII.
 Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije
 Članak 124.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)ojačati otvorenu tehnološku autonomiju Unije u području elektroničkih komponenti i sustava kako bi se poduprle buduće potrebe vertikalnih sektora i gospodarstva u cjelini. Opći je cilj doprinijeti udvostručavanju vrijednosti projektiranja i proizvodnje elektroničkih komponenti i sustava u Europi do 2030., u skladu sa značajem Unije u području proizvoda i usluga;
 (b)uspostaviti vodeću ulogu Unije u znanstvenoj izvrsnosti i inovacijama povezanima s novim tehnologijama u području komponenti i sustava uz aktivno sudjelovanje MSP-ova. MSP-ovi bi trebali predstavljati najmanje trećinu ukupnog broja sudionika u neizravnim djelovanjima te bi im trebalo dodijeliti najmanje 20 % javnih sredstava;
 (c)osigurati da se tehnologijama u području komponenti i sustava svladavaju društveni i ekološki izazovi u Europi. Cilj je uskladiti se s politikom Unije o energetskoj učinkovitosti i doprinijeti smanjenju potrošnje energije za 32,5 % u 2030.
 2.Osim ciljeva utvrđenih u stavku 1. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)uspostaviti kapacitete za projektiranje i proizvodnju u Europi u strateškim područjima primjene;
 (b)izgraditi uravnotežen portfelj velikih i malih projekata kojima se podupire brz prijenos tehnologija s istraživanja na industrijsko okruženje;
 (c)izgraditi dinamičan ekosustav u Uniji koji se temelji na digitalnim vrijednosnim lancima te omogućiti pojednostavljen pristup novim sudionicima;
 (d)poboljšati tehnologije za komponente koje jamče sigurnost, povjerenje i energetsku učinkovitost ključnih infrastruktura i sektora u Europi;
 (e)poticati mobilizaciju nacionalnih resursa i osigurati usklađivanje Unijinih i nacionalnih istraživačkih i inovacijskih programa u području elektroničkih komponenti i sustava;
 (f)uskladiti stratešku agendu inicijative za istraživanja i inovacije s politikama EU-a kako bi se osigurao učinkovit doprinos tehnologija u području elektroničkih komponenti i sustava.
 Članak 125.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije prati provedbu neizravnih djelovanja i upravlja sporazumima o dodjeli bespovratnih sredstava te odlukama upravnog odbora i odbora javnih tijela.
 Članak 126.
 Članovi
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije su:
 (a)javna tijela, koja uključuju:
 i. Uniju, koju predstavlja Komisija;
 ii. sljedeće države sudionice:
 – [...];
 – [...];
 (b)privatni članovi, koji se sastoje od sljedećih industrijskih udruženja i njihovih sastavnih subjekata: udruženja AENEAS, registriranog u skladu s francuskim pravom, sa sjedištem u Parizu, Francuska; industrijskog udruženja ARTEMIS (ARTEMISIA), registriranog u skladu s nizozemskim pravom, sa sjedištem u Eindhovenu, Nizozemska; udruženja EPoSS e.V., registriranog u skladu s njemačkim pravom, sa sjedištem u Berlinu, Njemačka.
 2.Svaka država sudionica imenuje svoje predstavnike u tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i određuje jedan ili više nacionalnih subjekata odgovornih za ispunjavanje obveza koje se odnose na aktivnosti Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 Članak 127.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 1 800 000 000 EUR, uključujući do 22 090 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 128.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3. države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ukupan doprinos koji je najmanje jednak iznosu doprinosa Unije za operativne troškove iz članka 127.
 2.Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju doprinose u iznosu od najmanje 2 511 164 000 EUR Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 3.U skladu s člankom 26. stavkom 4. privatni članovi daju ili osiguravaju da njihovi sastavni i povezani subjekti daju financijske doprinose u iznosu do 22 090 000 EUR za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 4.Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 4. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1., uključujući najmanje 2 489 074 000 EUR doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (a). Doprinosi iz stavka 3. sastoje se od doprinosa utvrđenih u članku 11. stavku 1. točki (c).
 Članak 129.
 Doprinosi država sudionica
 1.Svaka država sudionica povjerava Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije dodjeljivanje svojih doprinosa sudionicima u neizravnim djelovanjima pokrenutima u toj državi sudionici putem sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava koje sklapa Zajedničko poduzeće. Osim toga, Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije povjeravaju plaćanje svojih doprinosa sudionicima. Navode iznose namijenjene neizravnim djelovanjima.
 2.Korisnici neizravnih djelovanja Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije potpisuju jedinstveni sporazum o dodjeli bespovratnih sredstava sa Zajedničkim poduzećem za ključne digitalne tehnologije. Detaljna pravila sporazuma o dodjeli bespovratnih sredstava i odgovarajući okvir za prava intelektualnog vlasništva moraju biti u skladu s pravilima programa Obzor Europa.
 3.Države sudionice obvezuju se na plaćanje punog iznosa svojih doprinosa na temelju pravno obvezujućih sporazuma između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije. Takvi sporazumi sklapaju se prije donošenja programa rada.
 4.Upravni odbor pri donošenju procjena rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti uzima u obzir sporazume iz stavka 3. kako bi se osiguralo načelo uravnoteženosti proračuna Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 5.Izvršni direktor upravnom odboru dostavlja sporazume iz stavka 3. u kojima su navedene procjene rashoda povezanih istraživačkih i inovacijskih aktivnosti.
 6.Ostali dogovori o suradnji između država sudionica i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije te obvezama u pogledu doprinosa iz stavka 1. utvrđuju se sporazumima između subjekata koje je svaka od država sudionica imenovala u tu svrhu i Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 Članak 130.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 1.Upravni odbor Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije može, prema potrebi, odobriti plan dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b) na prijedlog odbora privatnih članova, uzimajući pritom u obzir mišljenje odbora javnih tijela.
 2.Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)privatna ulaganja kojima je cilj industrijalizirati rezultate projekata Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije i Zajedničkog poduzeća ECSEL;
 (b)pilot-projekte, demonstracijske projekte, primjene, uvođenje te industrijalizaciju, uključujući relevantne kapitalne izdatke;
 (c)povezane aktivnosti istraživanja i razvoja koje nisu financirane javnim sredstvima;
 (d)aktivnosti koje se financiraju zajmovima Europske investicijske banke, a ne financiraju se bespovratnim sredstvima Unije;
 (e)aktivnosti za razvoj ekosustava kojim se podupire suradnja korisnika i dobavljača tehnologije.
 Članak 131.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije
 Tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)odbor javnih tijela;
 (d)odbor privatnih članova.
 Članak 132.
 Sastav upravnog odbora
 Svaki član Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije imenuje svoje predstavnike i glavnog delegata koji ima glasačka prava člana upravnog odbora.
 Članak 133.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Glasačka prava u upravnom odboru raspodijeljena su kako slijedi:
 (a)trećinu glasova drži Komisija;
 (b)trećinu glasova drže privatni članovi zajedno; i
 (c)trećinu glasova drže države sudionice zajedno.
 2.Prve dvije financijske godine nakon osnivanja Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije glasačka prava država sudionica raspodjeljuju se na sljedeći način:
 (a)1 % za svaku državu sudionicu;
 (b)preostali postotak godišnje se raspodjeljuje među državama sudionicama razmjerno njihovim stvarnim financijskim doprinosima Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije i/ili njegovoj prethodnoj inicijativi tijekom protekle dvije godine.
 3.Za naredne financijske godine raspodjela glasačkih prava država sudionica utvrđuje se na godišnjoj razini i razmjerno financijskim sredstvima koja su one namijenile za neizravna djelovanja tijekom protekle dvije financijske godine.
 4.Glasačka prava privatnih članova raspodjeljuju se ravnomjerno među industrijskim udruženjima, osim ako odbor privatnih članova odluči drukčije.
 5.Glasačka prava za svakog novog člana Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije koji nije država članica ili pridružena zemlja određuje upravni odbor prije njegova učlanjenja u Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije.
 6.Kvorum upravnog odbora postignut je ako su prisutni Komisija, privatni članovi i najmanje tri glavna delegata država sudionica Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 Članak 134.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 1.Članak 16. stavak 2. točka (s) ne primjenjuje se na upravni odbor Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 2.Ako Komisija to zatraži, prihvatljivost za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ograničava se u skladu s odredbama sektorskog temeljnog akta koji se primjenjuje na predmetni doprinos Unije.
 Članak 135.
 Sastav odbora javnih tijela
 Odbor javnih tijela sastoji se od predstavnika javnih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 Svako javno tijelo imenuje svoje predstavnike i glavnog delegata koji ima glasačka prava u odboru javnih tijela.
 Članak 136.
 Funkcioniranje odbora javnih tijela
 1.Glasačka prava u odboru javnih tijela dodjeljuju se javnim tijelima svake godine razmjerno visini njihovih financijskih doprinosa za aktivnosti Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije za predmetnu godinu, u skladu s člankom 129., pri čemu ni jedan član ne može imati više od 50 % ukupnih glasačkih prava u odboru javnih tijela.
 2.Ako je manje od tri države sudionice izvršnom direktoru dostavilo informacije o svojem financijskom doprinosu u skladu s člankom 129. stavkom 3., Komisija zadržava 50 % glasačkih prava, a preostalih se 50 % ravnomjerno raspodjeljuje među državama članicama sve dok više od tri države sudionice Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije ne dostave informacije o svojim doprinosima.
 3.Javna tijela čine sve što je u njihovoj moći kako bi postigla konsenzus. Ako se ne može postići konsenzus, odbor javnih tijela donosi odluke većinom od najmanje 75 % svih glasova, uključujući glasove odsutnih država sudionica.
 4.Odbor javnih tijela bira predsjednika među svojim članovima na razdoblje od najmanje dvije godine.
 5.Predsjednik može pozvati druge osobe da prisustvuju sastancima kao promatrači, osobito predstavnike regionalnih tijela iz Unije, predstavnike udruženja MSP-ova i predstavnike drugih tijela Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 6.Odbor javnih tijela svoje redovite sastanke održava najmanje dva puta godišnje. Može održati izvanredne sastanke na zahtjev Komisije, većine predstavnika država sudionica ili predsjednika. Sastanke odbora javnih tijela saziva njegov predsjednik, a oni se obično održavaju u sjedištu Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 7.Kvorum odbora javnih tijela postignut je ako su prisutni Komisija i najmanje tri glavna delegata država sudionica.
 8.Izvršni direktor prisustvuje sastancima odbora javnih tijela, osim ako taj odbor odluči drukčije, ali nema pravo glasa.
 9.Na poziv odbora javnih tijela bilo koja država članica ili pridružena zemlja koja nije član Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije smije prisustvovati sastancima odbora javnih tijela u svojstvu promatrača. Promatrači dobivaju na uvid sve relevantne dokumente te mogu dati savjet o svakoj odluci koju donosi odbor javnih tijela. Te promatrače obvezuju pravila o povjerljivosti koja se odnose na članove odbora javnih tijela.
 10.Odbor javnih tijela može prema potrebi imenovati radne skupine koje koordinira jedno javno tijelo ili više njih.
 11.Odbor javnih tijela donosi svoj poslovnik.
 12.Članak 11. stavak 7. i članak 26. stavak 6. primjenjuju se mutatis mutandis na odbor javnih tijela.
 Članak 137.
 Zadaće odbora javnih tijela
 Odbor javnih tijela:
 (a)doprinosi izradi strateške agende za istraživanja i inovacije;
 (b)doprinosi sastavljanju nacrta programa rada, posebno poziva na podnošenje prijedloga, što uključuje pravila za evaluaciju, odabir i praćenje neizravnih djelovanja;
 (c)odobrava objavu poziva na podnošenje prijedloga, u skladu s programom rada;
 (d)odlučuje o dodjeli javnih sredstava odabranim prijedlozima na temelju rang-liste koju je pripremio odbor za evaluaciju, u okviru raspoloživih proračunskih sredstava. Za jednakovrijedne prijedloge pri dodjeli se može uzeti u obzir doprinos prijedloga postizanju posebnih ciljeva politike, uključujući sinergije s nacionalnim prioritetima. Ta je odluka obvezujuća bez daljnjih postupaka evaluacije ili odabira;
 (e)daje mišljenje o nacrtu plana dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b).
 Članak 138.
 Sastav odbora privatnih članova
 1.Odbor privatnih članova sastoji se od predstavnika privatnih članova Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 2.Svaki privatni član imenuje svoje predstavnike i glavnog delegata koji ima glasačka prava u odboru privatnih članova.
 Članak 139.
 Rad odbora privatnih članova
 1.Odbor privatnih članova sastaje se najmanje dvaput godišnje.
 2.Odbor privatnih članova može prema potrebi imenovati radne skupine koje koordinira jedan član ili više njih.
 3.Odbor privatnih članova bira predsjednika među svojim članovima.
 4.Odbor privatnih članova donosi svoj poslovnik.
 Članak 140.
 Zadaće odbora privatnih članova
 Odbor privatnih članova:
 (a)izrađuje i redovito ažurira nacrt strateške agende za istraživanja i inovacije radi postizanja ciljeva Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije utvrđenih u članku 4. i članku 124., uzimajući pritom u obzir doprinos javnih tijela;
 (b)izvršnom direktoru podnosi nacrt strateške agende za istraživanja i inovacije u rokovima koje je odredio upravni odbor;
 (c)organizira savjetodavni forum dionika koji je otvoren za sve javne i privatne dionike s interesima u području ključnih digitalnih tehnologija, s ciljem njihova informiranja i prikupljanja povratnih informacija o nacrtu strateške agende za istraživanja i inovacije za određenu godinu;
 (d)prema potrebi, uzimajući u obzir članak 130., izrađuje i podnosi na odobrenje upravnom odboru nacrt plana dodatnih aktivnosti iz članka 11. stavka 1. točke (b), uzimajući pritom u obzir mišljenje odbora javnih tijela.
 Članak 141.
 Visine nadoknade
 U skladu s [člankom 13. stavkom 1.] Uredbe o Obzoru Europa i odstupajući od [članka 30.] te uredbe, Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije može primjenjivati različite stope nadoknade za financiranje sredstvima Unije u okviru djelovanja ovisno o vrsti sudionika, odnosno o tome je li riječ o MSP-ovima i neprofitnim pravnim subjektima, te vrsti djelovanja. Visine nadoknade navode se u programu rada.
 GLAVA VIII.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA ISTRAŽIVANJA O UPRAVLJANJU ZRAČNIM PROMETOM NA JEDINSTVENOM EUROPSKOM NEBU 3
 Članak 142.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)ojačati i integrirati istraživačke i inovacijske kapacitete Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM-a) kako bi postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama u prometu te kako bi se omogućio neometan let svih zrakoplova;
 (b)ojačati, putem inovacija, konkurentnost zračnog prijevoza s posadom i bez posade u Uniji te tržište usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u Uniji;
 (c)razvijati i ubrzavati uvođenje inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.
 2.Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)razvijati istraživački i inovacijski ekosustav koji obuhvaća cjelokupne lance vrijednosti ATM-a i zračnog prostora u okviru sustava U-space
 60
 , čime se omogućuje izgradnja digitalnog europskog neba
 61
 definiranog u europskom glavnom planu ATM-a te potrebna suradnja i koordinacija među pružateljima usluga u zračnoj plovidbi i korisnicima zračnog prostora kako bi se osigurao jedinstven usklađeni sustav ATM-a na razini Unije za operacije s posadom i bez posade;
 (b)razvijati i vrednovati rješenja ATM-a kojima se podupiru visoke razine automatizacije;
 (c)razvijati i vrednovati tehničke arhitekture
 62
 digitalnog europskog neba;
 (d)podupirati ubrzano uvođenje inovativnih rješenja na tržište s pomoću demonstracijskih projekata;
 (e)uskladiti određivanje prioriteta i planiranje Unijinih nastojanja da se ATM modernizira na osnovi postupka koji se temelji na konsenzusu dionika ATM-a;
 (f)olakšati razvoj normi za industrijalizaciju rješenja SESAR-a.
 Članak 143.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
 Osim zadaća navedenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3:
 (a)koordinira fazu definiranja istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR)
 63
 , prati provedbu projekta SESAR i po potrebi mijenja europski glavni plan ATM-a
 64
 ;
 (b)provodi aspekte istraživanja i razvoja europskog glavnog plana ATM-a, konkretno:
 i. organizira, koordinira i prati rad u razvojnoj fazi SESAR-a u skladu s europskim glavnim planom ATM-a, uključujući istraživačke i inovacijske aktivnosti na niskoj razini tehnološke spremnosti (TRL) (od 0 do 2);
 ii. pronalazi rješenja SESAR-a, odnosno provedive rezultate razvojne faze SESAR-a kojima se uvode novi ili poboljšani standardizirani i interoperabilni operativni postupci ili tehnologije;
 iii. osigurava sudjelovanje civilnih i vojnih dionika u sektoru zrakoplovstva, a posebno: pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, korisnika zračnog prostora, strukovnih udruga osoblja, zračnih luka, proizvođača i relevantnih znanstvenih institucija i znanstvene zajednice;
 (c)olakšava brže prihvaćanje rješenja SESAR-a na tržištu:
 i. organiziranjem i koordiniranjem opsežnih demonstracijskih aktivnosti;
 65
 ii. bliskom koordinacijom s EASA-om kako bi se EASA-i omogućio pravovremeni razvoj regulatornih mjera obuhvaćenih temeljnom uredbom o EASA-i i odgovarajućih provedbenih pravila;
 66
 67
 iii. podupiranjem povezanih aktivnosti normizacije, u bliskoj suradnji s tijelima za normizaciju i EASA-om, kao i s tijelom osnovanim radi koordinacije zadaća faze uvođenja SESAR-a u skladu s Provedbenom uredbom Komisije (EU) br. 409/2013.
 Članak 144.
 Članovi
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)Europska organizacija za sigurnost zračne plovidbe (Eurocontrol), koju zastupa njezina Agencija, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u obliku izjave o preuzimanju obveze;
 (c)članovi osnivači navedeni u Prilogu III. ovoj Uredbi, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 putem izjave o preuzimanju obveze;
 (d)pridruženi članovi koji se odabiru u skladu s člankom 7.
 2.Odstupajući od odredaba članka 7. stavaka 1. i 2., upravni odbor može tijekom prvih šest mjeseci nakon osnivanja Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 odabrati pridružene članove s popisa sastavljenog nakon otvorenog poziva na iskaz interesa koji je Komisija objavila prije osnivanja.
 3.Pri odabiru pridruženih članova upravni odbor nastoji osigurati odgovarajuću zastupljenost cijelog vrijednosnog lanca ATM-a i, prema potrebi, odbrati relevantne sudionike izvan sektora. Svi javni ili privatni subjekti ili tijela, uključujući one iz trećih zemalja koji su sklopili barem jedan sporazum s Unijom u području zračnog prijevoza, mogu biti odabrani za pridružene članove Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3.
 Članak 145.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 600 000 000 EUR, uključujući do 30 000 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 146.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Privatni članovi Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.EUROCONTROL daje doprinos za troškove poslovanja i administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u iznosu od najmanje 500 000 000 EUR, uključujući do 25 000 000 EUR za administrativne troškove tijekom razdoblja navedenog u članku 3.
 3.Doprinosi iz stavka 1. sastoje se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 iz članka 11. stavka 1. Doprinosi iz stavka 2. sastoje se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 iz članka 11. stavka 5.
 Članak 147.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)aktivnosti koje obuhvaćaju sve dijelove projekata istraživanja u području upravljanja zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu koji nisu financirani sredstvima Unije i kojima se doprinosi provođenju dogovorenog programa rada Zajedničkog poduzeća;
 (b)aktivnosti industrijalizacije, uključujući normizaciju, certificiranje i proizvodnju, povezane s rješenjima SESAR-a iz Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ili prethodne inicijative, Zajedničkog poduzeća SESAR;
 (c)komunikacijske i informativne aktivnosti povezane s rješenjima SESAR-a iz Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ili prethodne inicijative, Zajedničkog poduzeća SESAR;
 (d)aktivnosti kojima se osigurava globalno usklađivanje ATM-a na temelju rješenja SESAR-a iz Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ili prethodne inicijative, Zajedničkog poduzeća SESAR;
 (e)uvođenje ili prihvaćanje rezultata projekata u okviru Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ili prethodne inicijative, Zajedničkog poduzeća SESAR, koji nisu primili financijska sredstva Unije.
 Članak 148.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
 Tijela Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)znanstveno savjetodavno tijelo;
 (d)skupina predstavnika država.
 Članak 149.
 Sastav upravnog odbora
 Upravni odbor sastoji se od:
 (a)dvaju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)jednog predstavnika svakog člana koji nije Unija.
 Članak 150.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 1.Upravnim odborom predsjeda Komisija u ime Unije.
 2.Stalni promatrači upravnog odbora su:
 (a)predstavnik Europske obrambene agencije;
 (b)predstavnik civilnih korisnika zračnog prostora, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini;
 (c)predstavnik pružatelja usluga u zračnoj plovidbi, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini;
 (d)predstavnik proizvođača opreme, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini;
 (e)predstavnik zračnih luka, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini;
 (f)predstavnik tijela koja zastupaju zaposlenike u sektoru upravljanja zračnim prometom, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini;
 (g)predstavnik relevantnih znanstvenih ustanova ili relevantne znanstvene zajednice, kojeg imenuje organizacija koja ih predstavlja na europskoj razini:
 (h)predstavnik Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA-e);
 (i)predstavnik europske organizacije za normizaciju u zrakoplovstvu;
 (j)predstavnik industrije letjelica bez posade, kojeg imenuje organizacija koja je predstavlja na europskoj razini.
 3.Broj glasova članova Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 razmjeran je njihovu doprinosu proračunu Zajedničkog poduzeća. Međutim, Unija i EUROCONTROL imaju najmanje po 25 % ukupnog broja glasova, a predstavnik civilnih korisnika zračnog prostora iz stavka 2. točke (b) ima najmanje 10 % ukupnog broja glasova.
 4.Odluke upravnog odbora donose se običnom većinom glasova. Ako su glasovi jednako podijeljeni, odlučujući je glas predstavnika Unije.
 5.Za odluke koje se odnose na reviziju europskog glavnog plana ATM-a potrebni su glasovi Unije i EUROCONTROL-a. U tim se odlukama uzimaju u obzir mišljenja svih stalnih promatrača iz stavka 2.
 Članak 151.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 Osim zadaća iz članka 16. upravni odbor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 nadzire i isporuku komponenata istraživanja i razvoja utvrđenih u europskom glavnom planu ATM-a.
 Članak 152.
 Dodatne zadaće izvršnog direktora
 Osim zadaća utvrđenih u članku 18. izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)usmjerava provedbu faza definiranja i razvoja projekta SESAR u skladu sa smjernicama upravnog odbora;
 (b)upravnom odboru daje prijedloge promjena plana razvojne faze projekta SESAR.
 Članak 153.
 Znanstveni odbor
 1.Znanstveno savjetodavno tijelo Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 iz članka 19. stavka 1. točke (a) je znanstveni odbor.
 2.Znanstveni odbor ima najviše 15 stalnih članova.
 3.Predsjednik znanstvenog odbora bira se na razdoblje od dvije godine.
 4.Znanstveni odbor može pružati savjete na zahtjev upravnog odbora i drugih tijela Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 ili na vlastitu inicijativu, posebno o aktivnostima povezanima s niskim razinama tehnološke spremnosti (TRL) (od 0 do 2).
 5.Znanstveni odbor surađuje s relevantnim savjetodavnim tijelima uspostavljenima u okviru programa Obzor Europa.
 Članak 154.
 Skupina predstavnika država
 1.Skupina predstavnika država sastoji se od najviše dvaju predstavnika svake države članice i pridružene zemlje, uključujući predstavnike nacionalnih tijela nadležnih za zrakoplovstvo i istraživanje. Predstavnici država članica zastupaju koordinirano stajalište, uzimajući u obzir stajališta:
 (a)Odbora za jedinstveno nebo, osnovanog člankom 5. Uredbe (EZ) 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća
 68
 ;
 (b)programskog odbora u okviru programa Obzor Europa
 69
 .
 2.Skupina predstavnika država sastaje se najmanje jedanput godišnje.
 Članak 155.
 Provedbeni akti kojima se utvrđuje stajalište Unije o izmjeni europskoga glavnog plana ATM-a
 1.Komisija donosi provedbene akte s ciljem utvrđivanja stajališta Unije o izmjeni europskoga glavnog plana ATM-a. Ti se provedbeni akti donose u skladu s postupkom ispitivanja iz članka 5. Uredbe (EU) br. 182/2011.
 2.Komisiji pomaže Odbor za jedinstveno nebo uspostavljen Uredbom (EZ) br. 549/2004. Odbor za jedinstveno nebo je odbor u smislu Uredbe (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća
 70
 .
 Članak 156.
 Certificiranje novih tehnologija
 1.Podnositelji zahtjeva, korisnici ili izvršni direktor mogu pozvati Agenciju Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) da pruži savjet o pojedinačnim projektima i demonstracijskim aktivnostima u pogledu usklađenosti sa standardima sigurnosti u zračnom prometu, interoperabilnosti i zaštite okoliša kako bi se osiguralo da oni vode do pravodobnog razvoja relevantnih normi, kapaciteta za ispitivanje i regulatornih zahtjeva za razvoj proizvoda te uvođenja novih tehnologija.
 2.Aktivnosti certificiranja i pružene usluge podliježu odredbama o naknadama i pristojbama utvrđenima u Uredbi (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća
 71
 .
 Članak 157.
 Sporazum s EUROCONTROL-om
 Uloga i doprinos EUROCONTROL-a, kao člana osnivača Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3, utvrđuju se administrativnim sporazumom između dviju strana (Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 i EUROCONTROL-a). U sporazumu su opisane zadaće, odgovornosti i doprinos EUROCONTROL-a aktivnostima Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 u pogledu:
 (a)organiziranja EUROCONTROL-ovih aktivnosti istraživanja, razvoja i vrednovanja u skladu s programom rada Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3;
 (b)pružanja stručne potpore i savjeta Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 na njegov zahtjev;
 (c)pružanja potpore i savjetovanja o zajedničkom razvoju budućih europskih sustava ATM-a, posebno u pogledu buduće arhitekture zračnog prostora;
 (d)pružanja potpore praćenju provedbe rješenja SESAR-a u skladu s europskim glavnim planom ATM-a;
 (e)suradnje s državama članicama EUROCONTROL-a kako bi se osigurala široka potpora ciljevima politike Unije i rezultatima aktivnosti istraživanja, vrednovanja i demonstracije među paneuropskim partnerima mreže;
 (f)pružanja potpore upravljanju programom;
 (g)doprinošenja administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 i pružanja informatičke, komunikacijske i logističke potpore Zajedničkom poduzeću za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3.
 Članak 158.
 Funkcije zajedničkog pozadinskog ureda
 Članak 12. ne primjenjuje se na Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3.
 GLAVA IX.
 ZAJEDNIČKO PODUZEĆE ZA PAMETNE MREŽE I USLUGE
 Članak 159.
 Dodatni ciljevi Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge
 1.Osim ciljeva utvrđenih u člancima 4. i 5. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge ima i sljedeće opće ciljeve:
 (a)poticati tehnološku suverenost Europe u budućim pametnim mrežama i uslugama jačanjem postojećih industrijskih prednosti i proširenjem područja primjene s 5G povezivosti na širi strateški lanac vrijednosti, uključujući pružanje usluga u oblaku te komponente i uređaje;
 (b)uskladiti strateške planove šireg spektra industrijskih aktera, uključujući ne samo telekomunikacijsku industriju, nego i aktere povezane s internetom stvari, oblakom te komponentama i uređajima;
 (c)unaprijediti europsku tehnološku i znanstvenu izvrsnost kako bi se poduprlo europsko vodstvo u oblikovanju 6G sustava i ovladavanju njima do 2030.;
 (d)intenzivirati uvođenje digitalnih infrastruktura i prihvaćanje digitalnih rješenja na europskim tržištima, posebno osiguravanjem mehanizma strateške koordinacije za CEF u digitalnom sektoru, kao i sinergija unutar instrumenta CEF2 te s programima Digitalna Europa i InvestEU, u okviru područja rada Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge i upravljanja njime;
 (e)pripremiti europsku industriju opskrbe pametnim mrežama i uslugama za dugoročne mogućnosti koje proizlaze iz razvoja vertikalnih tržišta za 5G, a kasnije i 6G infrastrukture i usluga u Europi;
 (f)do 2030. olakšati uvođenje digitalnih inovacija kojima se zadovoljavaju potrebe europskog tržišta i zahtjevi javne politike, uključujući najstrože zahtjeve vertikalnih industrija, kao i društvene zahtjeve u područjima koja uključuju sigurnost, energetsku učinkovitost i elektromagnetska polja;
 (g)pružati potporu usklađivanju budućih pametnih mreža i usluga s ciljevima politike Unije, uključujući europski zeleni plan, mrežnu i informacijsku sigurnost, etiku, privatnost te održiv internet usmjeren na čovjeka.
 2.Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge ima i sljedeće posebne ciljeve:
 (a)olakšati razvoj tehnologija koje mogu ispuniti napredne komunikacijske zahtjeve te istodobno podupirati europsku izvrsnost u tehnologiji i arhitekturi pametnih mreža i usluga te njihov razvoj prema 6G-u, uključujući snažan europski položaj u području normi, bitnih patenata i utvrđivanja ključnih zahtjeva, kao što su pojasevi spektra potrebni za buduće napredne tehnologije pametnih mreža;
 (b)ubrzati razvoj energetski učinkovitih mrežnih tehnologija s ciljem znatnog smanjenja potrošnje energije i resursa cjelokupne digitalne infrastrukture do 2030. i smanjenja potrošnje energije ključnih vertikalnih industrija uz potporu tehnologija pametnih mreža i usluga;
 (c)ubrzati razvoj i široko uvođenje 5G infrastrukture do 2025., a kasnije i 6G infrastrukture, u Europi, posebno osiguravanjem koordinacije i strateške potpore uvođenju 5G mreža za povezanu i automatiziranu mobilnost duž prekograničnih koridora, koristeći se programom CEF u digitalnom sektoru i drugim programima uvođenja u okviru njega te programima Digitalna Europa i InvestEU;
 (d)potaknuti nastajanje održivog i raznolikog opskrbnog i vrijednosnog lanca u skladu s paketom instrumenata EU-a za sigurnost 5G tehnologije;
 (e)jačati položaj industrije Unije u globalnom vrijednosnom lancu pametnih mreža i usluga stvaranjem kritične mase javnih i privatnih subjekata, posebno povećanjem doprinosa aktera u području softvera i interneta stvari, poticanjem nacionalnih inicijativa i podupiranjem nastajanja novih aktera;
 (f)podupirati usklađivanje s etičkim i sigurnosnim zahtjevima i uključivati ih u strateške agende za istraživanja i inovacije te prema potrebi doprinositi zakonodavnom postupku Unije.
 Članak 160.
 Dodatne zadaće Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge
 Osim zadaća utvrđenih u članku 5. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)doprinosi programima rada drugih programa Unije, kao što su CEF u digitalnom sektoru, program Digitalna Europa i program InvestEU, u okviru kojih se provode aktivnosti u području pametnih mreža i usluga;
 (b)koordinira inicijative Unije za pilot-projekte i uvođenje u području pametnih mreža i usluga, kao što su paneuropski 5G koridori za povezanu i automatiziranu mobilnost u okviru programa CEF u digitalnom sektoru, u suradnji s Komisijom i nadležnim relevantnim tijelima za financiranje;
 (c)promiče sinergije među relevantnim testiranjima, pilot-projektima i aktivnostima uvođenja u području pametnih mreža i usluga koje financira Unija, kao što su ona koja se financiraju u okviru programa CEF u digitalnom sektoru i programa Digitalna Europa i InvestEU, te osigurava učinkovito širenje i iskorištavanje znanja i iskustva prikupljenih u okviru tih aktivnosti;
 (d)razvija i koordinira strateške agende za uvođenje paneuropskih 5G koridora za povezanu i automatiziranu mobilnost, uz sudjelovanje dionika. Te su agende programski dokumenti koji obuhvaćaju trajanje programa CEF u digitalnom sektoru i kojima se utvrđuje zajednička vizija za razvoj ekosustava koji se temelje na 5G tehnologiji i zahtjeva za mreže i usluge na kojima se temelji, kao i ciljevi i planovi uvođenja te potencijalni modeli suradnje.
 Članak 161.
 Članovi
 Članovi Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge su:
 (a)Unija, koju predstavlja Komisija;
 (b)udruženje za 5G infrastrukturu, nakon obavijesti o svojoj odluci o bezuvjetnom pristupanju Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge putem izjave o preuzimanju obveze.
 Članak 162.
 Financijski doprinos Unije
 Financijski doprinos Unije Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge iz programa Obzor Europa, uključujući odobrena sredstva EFTA-e, za administrativne i operativne troškove iznosi do 900 000 000 EUR, uključujući do 13 929 000 EUR za administrativne troškove. Doprinos Unije može se povećati doprinosima trećih zemalja, ako su dostupni.
 Članak 163.
 Doprinosi članova koji nisu Unija
 1.Članovi Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju ukupan doprinos od najmanje 900 000 000 EUR tijekom razdoblja utvrđenog u članku 3.
 2.Članovi Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koji nisu Unija daju ili osiguravaju da njihovi sastavni ili povezani subjekti daju godišnji financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge u iznosu od najmanje 20 % ukupnih administrativnih troškova. Nastoje povećati broj sastavnih ili povezanih subjekata kako bi povećali njihov doprinos na 50 % administrativnih troškova Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge tijekom njegova životnog vijeka, uzimajući pritom u obzir sastavne subjekte koji su mala ili srednja poduzeća.
 3.Doprinosi iz stavaka 1. i 2. ovog članka sastoje se od doprinosa Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge u skladu s člankom 11. stavkom 1.
 Članak 164.
 Opseg dodatnih aktivnosti
 Za potrebe članka 11. stavka 1. točke (b) dodatne aktivnosti mogu uključivati:
 (a)izvedena istraživanja i razvoj;
 (b)doprinos normizaciji;
 (c)doprinos regulatornim procesima;
 (d)aktivnosti koje se financiraju zajmovima Europske investicijske banke, a ne financiraju se bespovratnim sredstvima Unije;
 (e)doprinose aktivnostima Udruženja za 5G infrastrukturu i bilo koje druge skupine ili udruženja dionika u području Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge koje se ne financiraju bespovratnim sredstvima Unije;
 (f)razvoj ekosustava, uključujući pokretanje suradnje s vertikalama;
 (g)širenje rezultata na globalnoj razini kako bi se postigao konsenzus o podržanim tehnologijama i tako pripremile buduće norme;
 (h)ispitivanja, demonstracije, pilot-projekte, strategije stavljanja na tržište i rano uvođenje tehnologija;
 (i)međunarodnu suradnju koja se ne financira bespovratnim sredstvima Unije;
 (j)aktivnosti povezane sa sudjelovanjem u istraživačkim i inovacijskim projektima koje financiraju privatna ili javna tijela koja nisu Unija i njihovom pripremom.
 Članak 165.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge.
 Tijela Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge su:
 (a)upravni odbor;
 (b)izvršni direktor;
 (c)skupina predstavnika država;
 (d)skupina dionika.
 Članak 166.
 Sastav upravnog odbora
 1.Upravni odbor sastoji se od:
 (a)dvaju predstavnika Komisije koji predstavljaju Uniju;
 (b)pet predstavnika Udruženja za 5G infrastrukturu.
 2.Neovisno o odredbama članka 40., predstavnici privatnih članova odmah otkrivaju upravnom odboru da profesionalno surađuju sa subjektima koji nemaju poslovni nastan u Uniji ili subjektima koji nisu pod kontrolom pravnih osoba ili subjekata s poslovnim nastanom u Uniji. U tom slučaju predstavnici Unije mogu zatražiti od predmetnog člana da imenuje drugog predstavnika.
 Članak 167.
 Funkcioniranje upravnog odbora
 Članovi Udruženja za 5G infrastrukturu zajedno imaju 50 % glasačkih prava.
 Članak 168.
 Dodatne zadaće upravnog odbora
 1.Osim zadaća popisanih u članku 16. upravni odbor Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge obavlja i sljedeće zadaće:
 (a)donosi strateške planove uvođenja te ih prema potrebi mijenja tijekom trajanja CEF-a u digitalnom sektoru;
 (b)osigurava da se u svim aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge uzimaju u obzir zakonodavstvo Unije u području kibersigurnosti te postojeće i buduće usklađene smjernice država članica;
 (c)promiče sinergije i komplementarnosti između digitalnog, prometnog i energetskog sektora instrumenta CEF2 utvrđivanjem područja djelovanja i doprinošenjem programima rada kao i sinergije i komplementarnosti s drugim relevantnim programima Unije.
 2.Predstavnici članova Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge uzimaju u obzir eventualno mišljenje skupine predstavnika država prije glasovanja u upravnom odboru.
 Članak 169.
 Skupina predstavnika država
 Skupina predstavnika država sastoji se od jednog glavnog predstavnika svake države članice i svake pridružene zemlje i, prema potrebi, jednog zamjenika predstavnika svake države kako bi se zajednički obuhvatila sva opća strateška pitanja i sve relevantne aktivnosti Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge, a posebno:
 (a)istraživanja i inovacije povezani s programom Obzor Europa; i
 (b)aktivnosti uvođenja povezane s drugim programima Unije, posebno CEF-om u digitalnom sektoru, ali i aktivnostima u okviru programa Digitalna Europa i InvestEU obuhvaćenima Zajedničkim poduzećem za pametne mreže i usluge.
 Članak 170.
 Sigurnost
 1.Upravni odbor može, ako to smatra potrebnim, uvesti obvezu da se prije pokretanja nekog djelovanja koje financira Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge osigura da mrežni elementi koji se upotrebljavaju za eksperimentiranje ili izvođenje velikih razmjera u okviru pilot-projekata zadovolje sigurnosnu procjenu. Procjena se temelji na zakonodavstvu i politikama Unije u području kibersigurnosti te postojećim i budućim koordiniranim smjernicama država članica.
 2.Ako Komisija to zatraži, prihvatljivost za sudjelovanje u posebnim djelovanjima ograničava se u skladu s odredbama Uredbe o Obzoru Europa.
 3.U vezi sa svojom zadaćom iz članka 160. točke (a) i ako to smatra primjerenim, upravni odbor preporučuje da druga tijela za financiranje na svoja djelovanja primjenjuju stavke 1. i 2. mutatis mutandis.
 DIO TREĆI
 ZAVRŠNE ODREDBE
 Članak 171.
 Praćenje i evaluacija
 1.Aktivnosti zajedničkih poduzeća podliježu stalnom praćenju i redovitim preispitivanjima u skladu s njihovim financijskim pravilima kako bi se osigurali najveći mogući učinak, znanstvena izvrsnost i najučinkovitije iskorištavanje resursa. Rezultati praćenja i redovitih preispitivanja uzimaju se u obzir pri praćenju europskih partnerstava i evaluacijama zajedničkih poduzeća u okviru evaluacija programa Obzor Europa.
 2.Zajednička poduzeća trebala bi organizirati stalno praćenje svojih aktivnosti upravljanja i redovito preispitivanje ostvarenja, rezultata i učinaka projekata provedenih u skladu s [člankom 45.] i [Prilogom III.] Uredbi o Obzoru Europa. To praćenje uključuje:
 (a)vremenski ograničene pokazatelje za potrebe godišnjeg izvješćivanja o napretku njihovih aktivnosti prema ostvarenju ciljeva i o smjerovima učinka utvrđenima u [Prilogu V.] Uredbi o Obzoru Europa;
 (b)informacije o stupnju uključivanja društvenih i humanističkih znanosti, omjeru između nižih i viših razina tehnološke spremnosti u suradničkom istraživanju, napretku u širenju kruga zemalja sudionica, geografskom sastavu konzorcija u suradničkim projektima, primjeni postupka podnošenja i evaluacije u dvije faze, mjerama za olakšavanje suradnje u europskim istraživanjima i inovacijama, upotrebi preispitivanja evaluacije te broju i vrstama primjedbi, razini uključivanja klimatskih pitanja i povezanih rashoda, sudjelovanju MSP-ova, sudjelovanju privatnog sektora, ravnomjernoj rodnoj zastupljenosti u financiranim djelovanjima, ocjenjivačkim panelima, odborima i savjetodavnim skupinama, stopi sufinanciranja, komplementarnom i kumulativnom financiranju iz drugih fondova Unije, vremenu potrebnom za dodjeljivanje bespovratnih sredstava, razini međunarodne suradnje, angažmanu građana i sudjelovanju civilnog društva;
 (c)razine rashoda raščlanjene na razini projekta kako bi se omogućila posebna analiza, uključujući u odnosu na područje djelovanja;
 (d)razinu prekomjernih prijava, posebno broj prijedloga i po pozivu na podnošenje prijedloga, njihov prosječni rezultat te udio prijedloga iznad i ispod pragova kvalitete.
 3.Evaluacije operacija zajedničkih poduzeća moraju se provoditi pravodobno kako bi se njihovi rezultati uzeli u obzir u ukupnim međuevaluacijama i završnim evaluacijama programa Obzor Europa i povezanom postupku odlučivanja o Obzoru Europa, njegovu sljedniku i drugim inicijativama koje se odnose na istraživanja i inovacije iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.
 4.Komisija provodi međuevaluaciju i završnu evaluaciju svakog zajedničkog poduzeća, a one se uzimaju u obzir u evaluacijama programa Obzor Europa, kako je navedeno u [članku 47.] Uredbe o Obzoru Europa. Evaluacijama se ispituje kako svako zajedničko poduzeće ispunjava svoju misiju i ciljeve, obuhvaćaju se sve aktivnosti zajedničkog poduzeća i ocjenjuju se europska dodana vrijednost zajedničkog poduzeća, njegova djelotvornost i učinkovitost, uključujući otvorenost i transparentnost, relevantnost aktivnosti koje se provode te njihova usklađenost i komplementarnost s relevantnim regionalnim i nacionalnim politikama te politikama Unije, uključujući sinergije s drugim dijelovima programa Obzor Europa, kao što su misije, klasteri ili tematski ili posebni programi. U evaluacijama se uzimaju u obzir stajališta dionika na europskoj i nacionalnoj razini te se u njih, prema potrebi, uključuje i procjena dugoročnih znanstvenih, društvenih, gospodarskih i tehnoloških učinaka inicijativa iz članka 174. stavaka od 3. do 9. Evaluacije također uključuju, prema potrebi, procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za svako buduće djelovanje, kao i relevantnost i usklađenost moguće obnove svakog zajedničkog poduzeća s obzirom na opće prioritete politike i potporu istraživanju i inovacijama, uključujući njegov položaj u odnosu na druge inicijative koje se podupiru u okviru okvirnog programa, posebno europska partnerstva ili misije. U evaluacijama se uzima u obzir i plan za postupno ukidanje koji je donio upravni odbor u skladu s člankom 16. stavkom 2. točkom (y).
 5.Na temelju zaključaka međuevaluacije iz stavka 2. ovog članka Komisija može djelovati u skladu s člankom 11. stavkom 7. ili poduzeti druge odgovarajuće mjere.
 6.Komisija može uz pomoć vanjskih neovisnih stručnjaka odabranih transparentnim postupkom provoditi daljnje evaluacije tema ili pitanja od strateškog značaja kako bi ispitala napredak Zajedničkog poduzeća u odnosu na postavljene ciljeve te ustanovila faktore koji doprinose provedbi aktivnosti i najbolje primjere iz prakse. Provođenjem tih dodatnih evaluacija Komisija u cijelosti uzima u obzir administrativni utjecaj na zajedničko poduzeće.
 7.Zajednička poduzeća provode redovita preispitivanja svojih aktivnosti kako bi poslužila kao osnova za njihove međuevaluacije i završne evaluacije u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.
 8.Redovita preispitivanja i evaluacije uzimaju se u obzir pri likvidaciji, postupnom ukidanju ili mogućoj obnovi zajedničkog poduzeća iz članka 43., u skladu s [Prilogom III.] Uredbi o Obzoru Europa. Unutar šest mjeseci nakon likvidacije zajedničkog poduzeća, a najkasnije četiri godine nakon pokretanja postupka likvidacije iz članka 43., Komisija provodi završnu evaluaciju tog zajedničkog poduzeća u skladu sa završnom evaluacijom programa Obzor Europa.
 9.Komisija dostavlja rezultate evaluacija zajedničkih poduzeća, sa zaključcima evaluacije i primjedbama Komisije, Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija u okviru evaluacija programa Obzor Europa iz [članka 47.] Uredbe o Obzoru Europa.
 Članak 172.
 Potpora države domaćina
 Između zajedničkog poduzeća i države u kojoj se nalazi njegovo sjedište moguće je sklopiti administrativni sporazum o povlasticama i imunitetima te drugim oblicima potpore koju ta država pruža predmetnom zajedničkom poduzeću.
 Članak 173.
 Početna djelovanja
 1.Komisija je odgovorna za uspostavu i početno djelovanje Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 i Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge dok ona ne postignu operativni kapacitet za provedbu vlastitog proračuna. Komisija provodi sve potrebne mjere u suradnji s ostalim članovima i uz uključenost nadležnih tijela tih zajedničkih poduzeća.
 2.Za potrebe stavka 1.:
 (a)dok izvršni direktor ne preuzme dužnosti nakon što ga je imenovao upravni odbor u skladu s člankom 17. stavkom 1., Komisija može odrediti dužnosnika Komisije koji će djelovati kao privremeni izvršni direktor i obavljati dužnosti izvršnog direktora;
 (b)odstupajući od članka 16. stavka 2. točke (h), privremeni izvršni direktor izvršava relevantne ovlasti tijela nadležnog za imenovanja u pogledu svih radnih mjesta koja treba popuniti prije nego što izvršni direktor preuzme svoje dužnosti u skladu s člankom 17. stavkom 1.;
 (c)Komisija može privremeno dodijeliti određeni broj svojih službenika.
 3.Privremeni izvršni direktor ili direktori mogu, nakon odobrenja upravnog odbora, odobriti sva plaćanja koja su obuhvaćena odobrenim sredstvima iz godišnjeg proračuna zajedničkih poduzeća iz stavka 1. te sklapati sporazume, odluke i ugovore, uključujući ugovore o zapošljavanju, nakon što zajednička poduzeća donesu plan radnih mjesta.
 4.Privremeni izvršni direktor uz suglasnost novog izvršnog direktora i podložno suglasnosti upravnog odbora određuje datum od kojeg će se smatrati da predmetno zajedničko poduzeće ima kapacitete za izvršavanje vlastitog proračuna. Od tog datuma Komisija više ne preuzima obveze i ne izvršava plaćanja za aktivnosti tog zajedničkog poduzeća.
 Članak 174.
 Stavljanje izvan snage i prijelazne odredbe
 1.Uredba Vijeća (EU) br. 560/2014
 72
 , Uredba (EU) br. 558/2014
 73
 , Uredba (EU) br. 559/2014
 74
 , Uredba Vijeća (EU) br. 557/2014
 75
 , Uredba (EZ) br. 219/2007
 76
 , Uredba Vijeća (EU) br. 561/2014
 77
 i Uredba Vijeća (EU) br. 642/2014
 78
 stavljaju se izvan snage.
 2.Mjere koje su započete ili nastavljene u skladu s uredbama iz stavka 1. i financijske obveze povezane s takvim mjerama nastavljaju se uređivati tim uredbama do njihova završetka.
 3.Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo preuzima, kao univerzalni pravni sljednik zajedničkog poduzeća za bioindustriju osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 560/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 4.Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo preuzima, kao univerzalni pravni sljednik Zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2” osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 558/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 5.Zajedničko poduzeće za čisti vodik preuzima, kao univerzalni pravni sljednik Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 559/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 6.Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu preuzima, kao univerzalni pravni sljednik zajedničkog poduzeća Shift2Rail osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 642/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 7.Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje preuzima, kao pravni i univerzalni sljednik zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 557/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 8.Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije preuzima, kao univerzalni pravni sljednik zajedničkog poduzeća ECSEL osnovanog Uredbom Vijeća (EU) br. 561/2014 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 9.Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3 preuzima, kao univerzalni pravni sljednik zajedničkog poduzeća SESAR osnovanog Uredbom Vijeća (EZ) br. 219/2007 koje zamjenjuje i nasljeđuje, sve ugovore, uključujući ugovore o radu i sporazume o bespovratnim sredstvima, obveze i stečenu imovinu.
 10.Ova Uredba ne utječe na prava i obveze osoblja zaposlenog u skladu s uredbama iz stavka 1.
 11.Izvršnim direktorima imenovanima na temelju uredaba iz stavka 1. ovog članka tijekom preostalog mandata dodjeljuje se funkcija izvršnog direktora u skladu s ovom Uredbom, s učinkom od [datum članka 175.]. Ostali uvjeti ugovora ostaju nepromijenjeni.
 12.Upravni odbor svakog zajedničkog poduzeća na svojem prvom sastanku donosi popis odluka koje je donio upravni odbor prethodnih zajedničkih poduzeća iz stavaka od 3. do 9. koje se nastavljaju primjenjivati na predmetno zajedničko poduzeće osnovano ovom Uredbom.
 13.Međuevaluacije iz članka 171. stavka 2. uključuju završnu evaluaciju zajedničkih poduzeća iz stavaka od 3. do 9. ovog članka.
 14.Sva neiskorištena odobrena sredstva u skladu s uredbama iz stavka 1. prenose se odgovarajućem zajedničkom poduzeću osnovanom ovom Uredbom. Sva neiskorištena i na taj način prenesena odobrena sredstva za poslovanje najprije se upotrebljavaju za pružanje financijske potpore neizravnim djelovanjima pokrenutima u okviru programa Obzor 2020. Preostala odobrena sredstva za poslovanje mogu se upotrijebiti za neizravna djelovanja pokrenuta u skladu s ovom Uredbom. Ako se takva odobrena sredstva za poslovanje koriste za neizravna djelovanja pokrenuta na temelju ove Uredbe, ona se uračunavaju prilikom određivanja financijskog doprinosa koji Unija daje odgovarajućem zajedničkom poduzeću u skladu s ovom Uredbom.
 Članak 175.
 Stupanje na snagu
 Ova Uredba stupa na snagu dvadesetog dana od dana objave u Službenom listu Europske unije.
 Ova je Uredba u cijelosti obvezujuća i izravno se primjenjuje u svim državama članicama.
 Sastavljeno u Bruxellesu,
 Za Vijeće
 Predsjednik
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ
 1.
 OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.
 Naslov prijedloga/inicijative
 1.2.
 Predmetna područja politike u strukturi ABM/ABB
 1.3.
 Vrsta prijedloga/inicijative
 1.4.
 Ciljevi
 1.5.
 Osnova prijedloga/inicijative
 1.6.
 Trajanje i financijski učinak
 1.7.
 Predviđeni načini upravljanja
 2.
 MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.
 Pravila praćenja i izvješćivanja
 2.2.
 Sustav upravljanja i kontrole
 2.3.
 Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 3.
 PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.
 Naslovi višegodišnjeg financijskog okvira i proračunske linije rashoda na koje prijedlog/inicijativa ima učinak
 3.2.
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.
 Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 3.2.2.
 Procijenjeni učinak na odobrena sredstva za poslovanje
 3.2.3.
 Procijenjeni učinak na administrativna odobrena sredstva
 3.2.4.
 Usklađenost s aktualnim višegodišnjim financijskim okvirom
 3.2.5.
 Doprinos trećih strana
 3.3.
 Procijenjeni učinak na prihode
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – EUROPA KAO KRUŽNO BIOGOSPODARSTVO
 6.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 6.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Europa kao kružno biogospodarstvo
 6.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Obzor Europa, Kružni biosustavi, klaster 6
 6.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ⌧ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 79
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 6.4.Osnova prijedloga/inicijative
 6.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Cilj je ove inicijative uvelike doprinijeti klimatskim ciljevima EU-a za 2030., otvoriti put prema klimatskoj neutralnosti do 2050. te povećati održivost i kružnost sustava proizvodnje i potrošnje, u skladu s europskim zelenim planom.
 To će se postići:
 a)
 jačanjem znanstvenih kapaciteta EU-a za suočavanje s novim prijetnjama i budućim izazovima u snažnijem europskom istraživačkom prostoru;
 b)
 uspostavom vodećeg položaja vrijednosnih lanaca Unije utemeljenog na održivosti i njezine strateške autonomije u ključnim tehnologijama i industrijama; i
 c)
 povećanjem primjene inovativnih rješenja za klimatske, okolišne, zdravstvene i druge globalne društvene izazove u skladu sa strateškim prioritetima Unije, među njima i ostvarenje klimatske neutralnosti u Uniji do 2050.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu redovitih preispitivanja i evaluacija.
 6.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante):
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Intervenciju na razini EU-a u tom području podržala je velika većina ispitanika u internetskom javnom savjetovanju o predloženoj inicijativi za Europu kao kružno biogospodarstvo.
 Osim toga, većina prepreka i dugoročnih izazova za daljnji razvoj biotehnološkog sektora ne rješava se na odgovarajući način na nacionalnoj razini, nego to pitanje ovisi o propisima na razini EU-a. Neki primjeri toga su održiva opskrba biomasom, poticanje tržišne potražnje s pomoću ciljeva, standardizacija proizvoda i programi zelene javne nabave.
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post):
 Jasna dodana vrijednost predložene inicijative za Europu kao kružno biogospodarstvo za EU jest njezina ključna uloga u omogućivanju provedbe ažurirane strategije i akcijskog plana Europske komisije za biogospodarstvo. Potreban je i dosljedan pristup na razini EU-a kako bi se osigurala odgovarajuća ravnoteža između ciljeva rasta (industrijska konkurentnost Europe) i održivosti (društvene i okolišne).
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 6.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Jedna od jedinstvenih značajki inicijative Zajedničkog poduzeća za bioindustriju jest poticanje bliže suradnje između znanstvene zajednice i industrije, uz povećanje razine tehnološke spremnosti (TRL), čime se omogućuje brži prelazak na inovacije navedene u strateškoj agendi za istraživanja i inovacije iz 2017. Mobilizacija znanstvene zajednice vidljiva je u razini sudjelovanja sveučilišta i istraživačkih centara u projektima Zajedničkog poduzeća za bioindustriju (28,4 %). To je potvrđeno i godišnjom anketom provedenom među koordinatorima projekata Zajedničkog poduzeća za bioindustriju: prema projektnim izvješćima, 80 % projekata doprinosi stvaranju znanja, 79 % doprinosi povećanju suradnje između akademske zajednice i industrije, a više od polovine doprinosi izgradnji mreža znanstvene zajednice i prijenosu tehnologije. Zajedničko poduzeće za bioindustriju vrlo je uspješno mobiliziralo zajednicu MSP-ova: 41 % korisnika projekata Zajedničkog poduzeća za bioindustriju bili su MSP-ovi te je za MSP-ove izdvojeno 35 % sredstava. To je znatno više od cilja od 20 % za Obzor 2020.
 Očekivani učinak projekata koji nisu vodeći projekti na okoliš znatan je; naime, dvije trećine njih izvijestilo je da su emisije stakleničkih plinova niže pri proizvodnji biotehnoloških proizvoda. Više od polovine njih očekuje da će pridonijeti smanjenju, ponovnoj uporabi, vrednovanju ili recikliranju otpada te smanjenju potrošnje energije. Naposljetku, za 40 % projekata navodi se da se očekuje poboljšanje uporabe zemljišta, a sedam projekata prijavilo je pozitivan učinak na bioraznolikost, npr. razvijanjem održive prakse uzgoja biomase u agrošumarstvu.
 Koja su ključna područja za poboljšanje i nesvladani izazovi?
 Međutim, tijekom provedbe Zajedničkog poduzeća za bioindustriju pojavilo se više novih pitanja i naučene su brojne lekcije, koje je potrebno uzeti u obzir pri uspostavi nove inicijative u tom području.
 Područja u kojima su potrebna poboljšanja/izazovi koje treba svladati:
 •
 Potrebne su bolje sinergije s nacionalnim i regionalnim aktivnostima kako bi se razvila međusobna povezanost primarnih proizvođača, regionalnih tijela i biorafinerija te privatnih subjekata kao što su vlasnici robnih marki, uzimajući pritom u obzir potrebu za većom kružnosti i digitalizacijom, međusektorskom suradnjom i pojačanim sudjelovanjem aktera iz EU-13 te integracijom područja kojima je potrebna revitalizacija.
 •
 Nacionalna i regionalna tijela trebala bi biti svjesna gospodarskog i okolišnog potencijala biotehnoloških rješenja, trebalo bi ih se podupirati pri njihovu uvođenju te bi trebalo poboljšati razmjenu najbolje prakse.
 •
 Programom inicijative trebao bi se uzeti u obzir javni interes, posebno važan za dugoročan učinak, i izbjeći rizik od pretjeranog utjecaja industrije te pritom razmotriti mogućnost međunarodne suradnje od koje svi imaju koristi.
 •
 U ovoj fazi postojeće inicijative Zajedničkog poduzeća za bioindustriju očekuje se da će njegovi projekti uvelike premašiti većinu ciljeva u pogledu ključnih pokazatelja uspješnosti za 2020. S jedne strane, to pokazuje da je Zajedničko poduzeće za bioindustriju doprinijelo smanjivanju neusklađenosti između inovacija i tržišta, a time i sustavnom razvoju sektora. S druge strane, to može značiti i da ključni pokazatelji uspješnosti nisu bili točno procijenjeni ili da nisu bili dovoljno ambiciozni.
 •
 Treba posvetiti više pozornosti očuvanju i poboljšanju bioraznolikosti u okviru ciljanih vrijednosnih lanaca biomase.
 •
 Privatni partner Zajedničkog poduzeća za bioindustriju, BIC, nije ispunio svoju obvezu u pogledu financijskog doprinosa za operativne troškove; zbog toga je trebalo izmijeniti uredbu o osnivanju (što je dovelo i do dodatnog administrativnog opterećenja). Izmijenjenom oglednom financijskom uredbom osigurava se da privatni partner mora ispuniti svoje službene financijske obveze.
 •
 Način izvješćivanja o doprinosima privatnog partnera u naravi za operativne i dodatne troškove pokazao se složenim i skupim. Na temelju dosadašnjeg iskustva zaključeno je da se taj rizik može ublažiti tako da se slijedi nacrt pravnih smjernica o financijskim obvezama i poboljša mjerenje učinka.
 •
 U Uredbi o osnivanju zajedničkog poduzeća za bioindustriju u okviru programa Obzor 2020. navedeno je da Unija i BIC trebaju ravnomjerno dijeliti administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Međutim, od korisnika koji nisu članovi Zajedničkog poduzeća zatražen je doprinos u iznosu bespovratnih sredstava (4 %) kako bi se pokrio privatni dio tih troškova. Donošenjem revidirane ogledne financijske uredbe i relevantnih financijskih pravila Zajedničkog poduzeća za bioindustriju ta se praksa prestala primjenjivati.
 Nedavno je Opservatorij korporacijske Europe (CEO), nevladina organizacija čiji je rad usmjeren na korporacije, kritizirao postojeću inicijativu Zajedničkog poduzeća za bioindustriju zbog pretjeranog utjecaja privatnih interesa. Javnost s pravom zahtijeva da javno ulaganje u partnerstvo s privatnom industrijom donosi korist za društvo u cjelini. U izvješću CEO-a ponovno su navedena i neka iskustva stečena tijekom provedbe Zajedničkog poduzeća za bioindustriju. Stoga se svaka buduća inicijativa u tom području treba temeljiti na pouzdanoj procjeni opcija politike iz perspektive upravljanja, posebno uključujući mogućnost uspostave odgovarajućih zaštitnih mjera kako bi se osiguralo propisno poštovanje javnih interesa u svim operacijama. To je u potpunosti u skladu s navedenim preporukama iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća za bioindustriju.
 6.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temelji akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo to bi organiziralo kako slijedi:
 •
 Na razini EU-a: Obzor Europa (uglavnom drugi stup, 6. klaster), program InvestEU, Europski fond za regionalni razvoj (EFRR), Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj (EPFRR), program LIFE, zajednička poljoprivredna politika EU-a (ZPP), Europski fond za pomorstvo i ribarstvo (EFPR), Europsko partnerstvo za inovacije za produktivnost i održivost u poljoprivredi (EIP-Agri), Europski fond za kružno biogospodarstvo (ECBF), inicijativa BIOEAST i strategija EU-a za bjelančevine. U okviru mješovitog financiranja koje promiče InvestEU mogli bi se, na primjer, kombinirati zajmovi za infrastrukturu s bespovratnim sredstvima za istraživanje Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kako bi se razvile osobito velike biorafinerije, pri čemu bi se potrebe za infrastrukturom mogle financirati i iz drugih izvora osim programa potpore kao što je Zajedničko poduzeće. Zajednički transdisciplinarni projekti s drugim partnerstvima, npr. CCNI (kružne i klimatski neutralne industrije, potencijalni sljednik SPIRE-a), mogli bi se nadovezati na prethodnu uspješnu suradnju Zajedničkog poduzeća za bioindustriju i SPIRE-a, koja je uspješno pretvorila viškove u sinergije.
 •
 Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo bi na nacionalnoj i regionalnoj razini komuniciralo s državama članicama i regijama o strategijama i planovima, kao što su strategije i programi za biogospodarstvo, kako bi se osiguralo napredovanje sinergija i sklapanje partnerstava za regionalni razvoj, primjerice u pogledu sinergija s financijskim instrumentima i programima za uvođenje infrastrukture i biorafinerija. To će uključivati provedbu preporuka iz međuevaluacije Zajedničkog poduzeća za bioindustriju kako bi se povećalo sudjelovanje država članica EU-13; očekuje se da će za to djelomično biti zaslužne navedene sinergije s inicijativom BIOEAST.
 •
 Na međunarodnoj razini brojni dionici predložili su da Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo ostane otvoreno za međunarodne aktere, posebno predvodnike i pružatelje usluga u području tehnologije i istraživanja, kako bi imalo koristi od suradnje s njima i osiguralo vodeću ulogu Europe u međunarodnom razvoju biogospodarstva. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo moglo bi provesti postojeće preporuke iz međuevaluacije inicijative Zajedničkog poduzeća za bioindustriju kako bi se utvrdile strategije za povećanje sudjelovanja trećih zemalja, uz osiguravanje zaštite interesa industrije EU-a, od kojih sve strane imaju korist.
 Naposljetku, treba dodati da je povoljan okvir politike važan za održivost novih biotehnoloških vrijednosnih lanaca i inovacija, posebno ako tržišta ne pružaju dostatne poticaje za njihovo napredovanje. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo moglo bi doprinijeti u pogledu regulatornih aspekata i usklađivanja normi, razvoja metodologija procjene životnog ciklusa kojima bi se mogle poduprijeti te norme ili proizvodi te razvoja postupaka procjene projekata. Njime se može promicati zelena javna nabava i tako poduprijeti širenje tržišta za biotehnološke proizvode i rješenja. To bi moglo doprinijeti informiranju, utvrđivanju regulatornih uskih grla i uspješnom rješavanju pitanja povezanih s regulatornim aspektima.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 6.5.Trajanje i financijski učinak
 ⌧ Ograničeno trajanje
 –◻
 na snazi od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2031.
 –◻
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2031. za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 6.6.Predviđeni načini upravljanja
 80
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ⌧ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 7.MJERE UPRAVLJANJA
 7.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvima se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Usto, za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i postavljanju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike u ulaganjima privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući u vezi s podjelom zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 7.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 7.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za Europu kao kružno biogospodarstvo i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, ako to zahtijevaju posebne potrebe Zajedničkog poduzeća, podložno je prethodnom pristanku Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex-ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex-ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekta.
 7.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za Europu kao kružno biogospodarstvo uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex-post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo u okviru ex-post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 7.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 7.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Trenutačno Zajedničko poduzeće za bioindustriju u okviru Obzora 2020. već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 8.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 8.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 81
 zemalja EFTA-e
 zemalja kandidatkinja
 82
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 61 – Zajedničko poduzeće za Europu kao kružno biogospodarstvo
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 Klaster hrana, biogospodarstvo, prirodni resursi, poljoprivreda i okoliš
 01 02 02 60
 71,130
 178,490
 147,800
 148,340
 148,930
 148,910
 156,400
 0,000
 1 000,00
 Ukupni rashodi
 71,130
 178,490
 147,800
 148,340
 148,930
 148,910
 156,400
 0,000
 1 000,00
 Procijenjeni učinak na rashode
 8.2.Procijenjeni učinak na rashode
 8.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 83
 84
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 85
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 0,180
 0,270
 0,440
 0,740
 1,610
 1,610
 8,000
 12,850
 Plaćanja
 (2)
 0,180
 0,270
 0,440
 0,740
 1,610
 1,610
 1,600
 6,400
 12,850
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,150
 0,220
 0,360
 0,600
 1,320
 1,300
 6,700
 10,650
 Plaćanja
 (2a)
 0,150
 0,220
 0,360
 0,600
 1,320
 1,300
 1,300
 5,400
 10,650
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 70,800
 178,000
 147,000
 147,000
 146,000
 146,000
 141,700
 0,000
 976,500
 Plaćanja
 (3b)
 1,000
 43,480
 129,040
 149,680
 151,100
 147,400
 147,100
 207,700
 976,500
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 71,130
 178,490
 147,800
 148,340
 148,930
 148,910
 156,400
 0,000
 1 000,00
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 1,330
 43,970
 129,840
 151,020
 154,030
 150,310
 150,000
 219,500
 1 000,00
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU RTD
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 86
 (3 dužnosnika + 2 člana ugovornog osoblja)
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 —
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 —
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 71,749
 179,123
 148,446
 148,998
 149,601
 149,595
 157,099
 —
 1 004,611
 Plaćanja
 1,949
 44,603
 130,486
 151,678
 154,691
 150,995
 150,699
 219,500
 1 004,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 71,749
 179,123
 148,446
 148,998
 149,601
 149,595
 157,099
 —
 1 004,611
 Plaćanja
 1,949
 44,603
 130,486
 151,678
 154,701
 150,995
 150,699
 219,500
 1 004,611
 8.2.2.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj zaposlenika (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 Ugovorno osoblje
 14
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 Privremeno osoblje
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 UKUPNO
 87
 27
 29
 29
 29
 29
 29
 29
 29
 29
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 0,0
 0,0
 0,1
 0,1
 0,1
 0,1
 0,1
 0,3
 0,6
 Ugovorno osoblje
 0,1
 0,2
 0,2
 0,3
 0,4
 0,4
 0,4
 1,7
 3,9
 Privremeno osoblje
 0,0
 0,0
 0,0
 0,1
 0,5
 0,5
 0,5
 2,2
 3,9
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 UKUPNO
 0,11
 0,18
 0,29
 0,48
 1,05
 1,05
 1,05
 4,20
 8,41
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD15
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD14
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AD13
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD12
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AD11
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AD10
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD9
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 0
 AD8
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 0
 AD7
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 0
 AD6
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD5
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD ukupno
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 0
 AST11
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST10
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST9
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST8
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST7
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST6
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST5
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AST4
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AST3
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AST2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST ukupno
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 0
 AST/SC 6
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 5
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 4
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 3
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 8
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 Funkcijska skupina III.
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 14
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 8.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 88
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 89
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 90
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Vanjsko osoblje
 8.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)(
 91
 )
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 0,33
 0,49
 0,80
 1,34
 2,93
 2,91
 14,70
 0,00
 23,5
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 92
 0(
 93
 )
 0
 0
 0
 0
 15,000
 50,000
 185,000
 250,000(
 94
 )
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 0,3
 0,5
 0,8
 1,3
 2,9
 17,9
 164,7
 185,0
 273,5
 Budući da BIC nije vidio jedinstveni temeljni akt, to se ne može smatrati službenom i konačnom obvezom. Konačna obveza može se preuzeti tek nakon što BIC i Europska komisija postignu dogovor i jasno sagledaju sve aspekte konačnog jedinstvenog temeljnog akta i njegove provedbe. To konkretno uključuje ciljeve i prioritete Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo, način izračuna i praćenja doprinosa u naravi operativnim aktivnostima, doprinosa u naravi za dodatne aktivnosti te financijske poluge, sve završne pravne aspekte, stope financiranja, raspodjelu javnog financiranja na različitim razinama tehnološke spremnosti, financiranje administrativnih troškova itd.
 8.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –◻
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda ◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 95
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – ČISTO ZRAKOPLOVSTVO
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Vijeća o europskom partnerstvu za čisto zrakoplovstvo
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Aktivnost: Obzor Europa
 Klaster 5: klima, energija i mobilnost
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ◻ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 96
 X produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Glavni cilj inicijative bio bi doprinijeti smanjenju ekološkog otiska bržim razvojem klimatski neutralnih zrakoplovnih tehnologija kako bi se mogle što prije primijeniti, čime bi se znatno doprinijelo ispunjavanju općih ciljeva europskog zelenog plana, konkretno smanjenju emisija za 50–55 % do 2030. i postizanju klimatske neutralnosti do 2050.
 Drugi opći cilj bio bi osigurati da istraživačke i inovacijske aktivnosti povezane s aeronautikom doprinesu globalnoj konkurentnosti zrakoplovne industrije EU-a ubrzavanjem i optimizacijom postupka istraživanja i inovacija. Bez snažnog europskog lanca opskrbe Europa neće moći provesti ambicioznu politiku u području okoliša.
 Treći cilj bi bio osigurati da čišći zračni promet ostane siguran, zaštićen i djelotvoran u svrhu prijevoza putnika i robe zrakom. Taj je cilj usklađen s nekoliko ciljeva održivog razvoja, osobito devetim ciljem (industrija, inovacije i infrastruktura).
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu povremenih revizija i evaluacija.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Primarno obrazloženje javne intervencije EU-a u području istraživanja i inovacija u zrakoplovstvu jest usklađivanje, optimizacija i koordinacija sredstava svih europskih zemalja na razini ekosustava kako bi se postigla klimatska neutralnost u zrakoplovstvu, što je ambiciozan cilj koji ne mogu postići pojedine zrakoplovne kompanije ili zemlje. Kako je već naglašeno, postoji potreba za cjelovitim pristupom u području istraživanja i inovacija radi postizanja klimatske neutralnosti.
 Usto, sve potrebe u pogledu istraživanja trebale bi biti usklađene s tržišnim mjerama i poticajima te s čvrstim i modernim regulatornim i normizacijskim okvirom, koji se može osmisliti samo u kontekstu EU-a i međunarodne suradnje. Taj bi okvir trebao biti dosljedan i usklađen s politikama u području zaštite okoliša i klime, trgovine, obrane, svemira, upravljanja zračnim prometom te programima certifikacije i normizacije, koji su u nadležnosti EU-a.
 Osim toga, europski istraživački sektor zahvaljujući konkurentnim otvorenim pozivima omogućuje sudionicima da se odmaknu od svojih uobičajenih dobavljača i razviju nova partnerstva s različitim vrstama organizacija (akademska zajednica, istraživački centri, industrija itd.), uključujući i one iz zemalja EU-a koje nemaju tradicionalnu zrakoplovnu industriju, ali bi mogle osmisliti nove pristupe.
 S obzirom na visoke troškove razvoja i demonstracije inovativnih tehnoloških rješenja, koje pojedinačna poduzeća ne mogu sama snositi, jedan od razloga za intervenciju EU-a jest i podjela rizika.
 U kontekstu posebnih značajki zrakoplovnog sektora, troškovi i rizici razvoja novih rješenja ovise o djelotvornoj suradnji na razini EU-a. Važna je suradnja među dionicima, i to u fazi razvoja i u fazi postizanja zrelosti inovativnih tehnologija.
 S obzirom na jasnu klimatsku politiku i jasne ciljeve za 2030. i 2050., postoji snažna potreba za usmjerenošću i dodatnošću europskih ulaganja. Djelovanjem EU-a nadopunili bi se nacionalni programi kako bi se omogućili jasniji pristupi politika, posebno zato što su inovacije hitno potrebne za ispunjavanje akcijskog plana i ciljeva u području klimatske politike.
 Europska komisija u idealnoj je poziciji da potakne suradnju između nacionalnih istraživačkih i inovacijskih programa u području zrakoplovstva i inicijative Čisto zrakoplovstvo, čime se izbjegava udvostručavanje djelovanja i omogućuje kombiniranje sredstava za postizanje ciljeva zelenog plana.
 Istovremeno Komisija preuzima inicijativu u pogledu mnogih mjera politike u području zrakoplovstva i može osigurati usklađenost tih mjera sa zakonodavstvom i istraživanjem i inovacijama.
 Osim toga, Europska komisija je ad hoc promatrač u mnogim tijelima ICAO-a (Skupštini i drugim tehničkim tijelima) koja se bave sigurnošću zračnog prometa, pitanjima zaštite okoliša, upravljanja zračnim prometom i zračnog prijevoza.
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 U okviru prijašnjih javnih i privatnih istraživačkih i inovacijskih programa razvijena su brojna obećavajuća klimatski neutralna rješenja, kako u EU-ovim programima (počevši od četvrtog programa za istraživanje i razvoj), tako i u nacionalnim ili regionalnim programima. Neke od tih tehnologija, koje su postigle visoke razine zrelosti u istraživačkim programima „Clean Sky” u sklopu 7. okvirnog programa i „Clean Sky 2” u okviru Obzora 2020., ocijenjene su u evaluatoru tehnologije u okviru 7. okvirnog programa i utvrđeno je da bi se njihovim uvođenjem u nove zrakoplove emisije mogle smanjiti do 30 % u odnosu na referentni zrakoplov.
 U privremenoj evaluaciji zajedničkih poduzeća koja djeluju u okviru programa Obzor 2020. zaključeno je da je za javno-privatna partnerstva koja se temelje na zajedničkim poduzećima zabilježeno poboljšanje učinkovitosti u usporedbi sa 7. okvirnim programom unatoč tome što su utvrđeni određeni nedostaci.
 Iako je još prerano za donošenje zaključaka o programu „Clean Sky 2” (koji djeluje do 2024.), preliminarne procjene ukazuju na to da je na dobrom putu da postigne cilj demonstriranja i potvrđivanja tehnologija kojima se emisije CO2 i NOx smanjuju za 20 % do 30 % u odnosu na najsuvremenije zrakoplove koji ulaze u upotrebu od 2014. Sve veći broj publikacija i patentnih prijava potvrđuje da glavni demonstracijski projekti dobro napreduju. Nažalost, uvođenje tih tehnologija u zrakoplove na tržištu nije sigurno jer uvelike ovisi o djelovanju tržišnih sila.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, a osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temeljni akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Trebalo bi uspostaviti snažne sinergije između dva predložena partnerstva u području zrakoplovstva, za integrirano upravljanje zračnim prometom i za čisto zrakoplovstvo. Time bi se trebala osigurati kompatibilnost između rješenja razvijenih u okviru inicijative za čisto zrakoplovstvo i naprednih pristupa upravljanju zračnim prometom razvijenih u okviru inicijative za integrirano upravljanje zračnim prometom.
 Inicijativa za vodik i inicijativa za baterije (koje bi mogle doprinijeti razvoju alternativnih izvora energije za zrakoplovstvo) mogle bi imati golem učinak kao pokretači zrakoplovstva s nultim emisijama ako bi njihovi rezultati odgovarali potrebama tog sektora.
 Stvaranje sinergija koristilo bi svim tim inicijativama. Vrijedi napomenuti da će veća elektrifikacija zrakoplova iziskivati naprednije visokonaponske sustave, koji na velikim nadmorskim visinama predstavljaju dodatne rizike za sigurnost koje treba ukloniti i potvrditi tehnološka rješenja. Stoga u početnim fazama predloženih rješenja treba uzeti u obzir zahtjeve zrakoplova.
 Certificiranje je vrlo važan aspekt postizanja zrelosti novih tehnologija, a pritom je ključno rano uključivanje EASA-e. Snažan angažman Europske komisije i država članica trebao bi osigurati usklađenost i sinergije između prioriteta EU-a te nacionalnih i regionalnih prioriteta i programa financiranja.
 Većim angažmanom država članica u uvođenju i prihvaćanju klimatski neutralnih tehnologija koje najviše obećavaju na razini EU-a promicat će se sinergije i ekonomija razmjera s nacionalnim istraživačkim i inovacijskim programima te povećati usklađenost nacionalnih obrazovnih programa s budućim potrebama za vještinama i radnim mjestima.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje
 –X
 na snazi od 1. siječnja 2021. do 31.12.2031.
 –X
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2031. za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 97
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –◻ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 /
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvu se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i pozicioniranju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike ulaganja privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za čisto zrakoplovstvo i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekta.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za čisto zrakoplovstvo uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Trenutačno Zajedničko poduzeće „Clean Sky 2” u okviru Obzora 2020. već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 98
 zemalja EFTA-e
 99
 zemalja kandidatkinja
 100
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 52 – Zajedničko poduzeće za čisto zrakoplovstvo
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 Klaster „Klima, energija i mobilnost” 01 02 02 50
 229,925
 150,583
 231,570
 190,688
 388,057
 133,814
 375,363
 1 700,000
 Ukupni rashodi
 229,925
 150,583
 231,570
 190,688
 388,057
 133,814
 375,363
 1 700,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 101
 102
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 103
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 0,139
 0,497
 0,765
 1,489
 2,540
 3,021
 16,035
 —
 24,486
 Plaćanja
 (2)
 0,139
 0,497
 0,765
 1,489
 2,540
 3,021
 3,081
 12,954
 24,486
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,243
 0,943
 1,262
 1,776
 1,534
 1,650
 7,329
 —
 14,737
 Plaćanja
 (2a)
 0,243
 0,943
 1,262
 1,776
 1,534
 1,650
 1,660
 5,669
 14,737
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 229,543
 149,143
 229,543
 187,423
 383,983
 129,143
 351,999
 0
 1 660,777
 Plaćanja
 (3b)
 14,041
 123,686
 137,678
 262,701
 220,938
 344,980
 194,261
 362,492
 1 660,777
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a +3
 229,925
 150,583
 231,570
 190,688
 388,057
 133,814
 375,363
 0
 1 700,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 14,423
 125,126
 139,705
 265,966
 225,012
 349,651
 199,002
 381,115
 1 700,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU RTD
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 104
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 —
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 —
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 230,544
 151,216
 232,216
 191,346
 388,728
 134,499
 376,062
 0,000
 1 704,611
 Plaćanja
 15,042
 125,759
 140,351
 266,624
 225,683
 350,336
 199,701
 381,115
 1 704,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 230,544
 151,216
 232,216
 191,346
 388,728
 134,499
 376,062
 0,000
 1 704,611
 Plaćanja
 15,042
 125,759
 140,351
 266,624
 255,683
 350,336
 199,701
 381,115
 1 704,611
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj zaposlenika (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 Dužnosnici (razredi AST)
 4
 4
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 Ugovorno osoblje
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 Privremeno osoblje
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 2
 2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 UKUPNO
 105
 44
 44
 41
 41
 41
 41
 41
 41
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,367
 0,375
 0,382
 0,390
 0,397
 0,405
 0,345
 1,076
 3,737
 Privremeno osoblje
 4,353
 4,440
 4,446
 4,535
 4,625
 4,718
 4,812
 15,021
 46,949
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,130
 0,132
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,262
 UKUPNO
 4,849
 4,946
 4,828
 4,924
 5,023
 5,123
 5,157
 16,097
 50,947
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 AD14
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD13
 AD12
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AD11
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD10
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 AD9
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 AD8
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 AD7
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 AD6
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 9
 AD5
 AD ukupno
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 32
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AST7
 AST6
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AST5
 1
 1
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 4
 4
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina III.
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 2
 2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 106
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 107
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 108
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Različite zadaće koje se odnose na:
 ·tehničko praćenje napretka djelovanja Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 ·praćenje napretka istraživačkog programa Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 ·praćenje poštovanja strateške agende za istraživanja i inovacije
 ·predstavljanje Europske komisije u upravnom odboru partnerstva
 ·definiranje stajališta Komisije u upravnom odboru (pravo glasa/veta)
 · administrativne zadaće u vezi s upravljanjem partnerstvom
 ·povezivanje sa skupinom predstavnika nacionalnih država, ACARE-om i Programskim odborom za promet
 ·promatranje poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda te prijem novih članova
 ·sudjelovanje na sastancima podskupina i radnih skupina
 ·organizacija srednjoročnih i završnih evaluacija
 ·provedba nasumičnih provjera/revizija
 ·promicanje sinergija između nacionalnih istraživačkih programa i istraživačkog i inovacijskog programa Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 0,382
 1,440
 2,027
 3,265
 4,074
 4,671
 4,741
 18,623
 39,223
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 109
 26,683
 234,097
 230,109
 465,520
 387,181
 618,556
 336,278
 662,353
 2 960,777
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 27,065
 235,537
 232,136
 468,785
 391,255
 623,227
 341,019
 680,976
 3 000,000
 Napomene:
 U zajedničkom memorandumu o preuzimanju obveza, potpisanom u listopadu 2020., privatna strana izrazila je namjeru da doprinese 3 milijarde EUR (uključujući sudjelovanje Ujedinjene Kraljevine) ukupnim aktivnostima u području čistog zrakoplovstva, uz pretpostavku „razumnog i razmjernog financiranja sredstvima Europske komisije” (to jest 2,5 milijarde EUR sredstava Europske komisije) nakon postizanja dogovora o VFO-u, što će također uključivati doprinos Ujedinjene Kraljevine. Promjena tih pretpostavki zahtijevala bi novo savjetovanje s dionicima.
 Raspodjela doprinosa u naravi članova osnivača odnosno pridruženih članova od 2021. do 2027. i nakon 2027. temelji se na prvim procjenama doprinosa u naravi za operativne aktivnosti koje su i same povezane s nacrtima planova rada i strateškom agendom za istraživanja i inovacije Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo. Tu će raspodjelu trebati revidirati nakon što se definira plan djelovanja za provedbu strateške agende za istraživanja i inovacije.
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 na vlastita sredstva
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 110
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – ČISTI VODIK
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Vijeća o europskom partnerstvu za čisti vodik
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Aktivnost: Obzor Europa
 Klaster 5: klima, energija i mobilnost
 1.3. Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ◻ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 111
 X produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Cilj je inicijative ubrzati razvoj i primjenu europskih tehnologija čistog vodika i time doprinijeti održivom, dekarboniziranom i potpuno integriranom energetskom sustavu. Naglasak je na proizvodnji, distribuciji i skladištenju čistog vodika radi opskrbljivanja sektora koje je teško dekarbonizirati, kao što su teška industrija i promet teškim vozilima. Neki od ciljeva za razdoblje do 2030.: proizvodnja čistog vodika po cijeni od otprilike 1,5–3 EUR/kg, čime se omogućuje prodor na masovna tržišta; smanjenje troškova distribucije na manje od 1 EUR/kg za velike količine vodika.
 Vodik je čisto gorivo bez emisija, no skuplji je od drugih izvora energije i uglavnom se proizvodi iz prirodnog plina, pri čemu nastaje ugljikov dioksid (CO2). Moramo proizvoditi „čisti vodik” iz obnovljivih izvora energije kako u proizvodnji ne bi nastajale emisije CO2. Primjena čistog vodika skuplja je od konkurentnih tehnologija i još uvijek nije u potpunosti pouzdana ni dovoljno kvalitetna za prihvaćanje. Kapaciteti za proizvodnju velikih količina čistog vodika također su ograničeni. Inicijativa će najviše utjecati na europske dionike koji se bave industrijom vodika i povezanim istraživanjima te dionike u elektroenergetskom, prometnom i građevinskom sektoru.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu redovitih preispitivanja i evaluacija.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante)
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post) Lanci vrijednosti čistog vodika složeni su i međusobno povezani te zahtijevaju učinkovitu međusektorsku suradnju na europskoj razini kako bi se omogućile uspješna demonstracija i primjena velikih razmjera.
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 i. Potrebno je obratiti pozornost na koncentraciju financiranja i osigurati da nedostatak informacija/otvorenosti/transparentnosti prema subjektima iz zemalja u kojima je razina sudjelovanja niska, posebno u EU-13, ne potiče trenutačnu geografsku raspodjelu projekata koje podupire postojeće zajedničko poduzeće;
 ii. potrebno je obratiti pozornost na sudjelovanje država članica, a posebno ulogu skupine predstavnika država, koja nije toliko učinkovita koliko bi trebala biti;
 iii. potrebno je posvetiti više pozornosti sigurnosti tehnologija gorivnih članaka i vodika radi izgradnje povjerenja potrebnog za široku primjenu. Zbog relativno malog broja projekata za uvođenje vodika u nova okruženja (u autobuse, stanove ili stanice za opskrbu uz konvencionalna goriva) nije došlo do komercijalne primjene proizvoda.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temelji akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Partnerstvo za vodik blisko će surađivati s drugim partnerstvima kao što su partnerstvo za cestovni prijevoz s nultom stopom emisija, vodni promet s nultom stopom emisija, transformaciju europskog željezničkog sustava, čisto zrakoplovstvo, procese za planet i čisti čelik. Postoje i poveznice s predloženim važnim projektom od zajedničkog europskog interesa u području vodika te sredstvima Instrumenta za povezivanje Europe i sustava trgovanja emisijama.
 Sinergije i suradnja pratit će se u okviru godišnjeg izvješća o radu i Međupartnerske skupštine za vodik, koja će uskoro biti uspostavljena.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje
 –
 na snazi od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2031.
 –X
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do kraja financiranih djelovanja za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 112
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –X tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvima će se primijeniti sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i postavljanju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike u ulaganjima privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući u vezi s podjelom zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za čisti vodik javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za čisti vodik donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za čisti vodik navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za čisti vodik i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za čisti vodik budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za čisti vodik također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, ako to zahtijevaju posebne potrebe Zajedničkog poduzeća, podložno je prethodnom pristanku Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za čisti vodik, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za čisti vodik temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex-ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex-ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekta.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za čisti vodik uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za čisti vodik kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex-post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za čisti vodik u okviru ex-post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za čisti vodik slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Postupci koje primjenjuje Zajedničko poduzeće za čisti vodik
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Trenutačno Zajedničko poduzeće za gorivne članke i vodik 2 u okviru Obzora 2020. već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta
 rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 113
 zemalja EFTA-e
 114
 zemalja kandidatkinja
 115
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 54 – Zajedničko poduzeće za čisti vodik
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 Klaster klima, energija i mobilnost
 02 02 02 50
 150,000
 150,000
 150,000
 133,413
 133,875
 133,987
 148,725
 —
 1 000,000
 Ukupni rashodi
 150,000
 150,000
 150,000
 133,413
 133,875
 133,987
 148,725
 —
 1 000,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 116
 117
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 118
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 0,000
 0,000
 0,000
 2,065
 2,140
 2,218
 11,257
 17,680
 Plaćanja
 (2)
 0,000
 0,000
 0,000
 2,065
 2,140
 2,218
 2,298
 8,959
 17,680
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,000
 0,000
 0,000
 1,348
 1,735
 1,769
 7,661
 12,513
 Plaćanja
 (2a)
 0,000
 0,000
 0,000
 1,348
 1,735
 1,769
 1,804
 5,857
 12,513
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 150,000
 150,000
 150,000
 130,000
 130,000
 130,000
 129,807
 969,807
 Plaćanja
 (3b)
 75,000
 77,000
 85,500
 88,563
 128,104
 143,000
 128,784
 243,856
 969,807
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 150,000
 150,000
 150,000
 133,413
 133,875
 133,987
 148,725
 1 000,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 75,000
 77,000
 85,500
 91,976
 131,979
 146,987
 132,886
 258,672
 1 000,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU RTD
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 119
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 —
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 —
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 150,619
 150,633
 150,646
 134,071
 134,546
 134,672
 149,424
 —
 1 004,611
 Plaćanja
 75,619
 77,633
 86,146
 92,634
 132,65
 147,672
 133,585
 258,672
 1 004,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 150,619
 150,633
 150,646
 134,071
 134,546
 134,672
 149,424
 —
 1 004,611
 Plaćanja
 75,619
 77,633
 86,146
 92,634
 132,65
 147,672
 133,585
 258,672
 1 004,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj zaposlenika (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 15
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 61
 178
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 9
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 34
 103
 Ugovorno osoblje
 3
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 8
 23
 Privremeno osoblje
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 5
 19
 UKUPNO
 120
 29
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 108
 323
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 1,575
 1,856
 1,931
 2,008
 2,088
 2,172
 2,259
 8,910
 22,799
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 0,945
 1,092
 1,136
 1,181
 1,228
 1,277
 1,329
 4,947
 13,135
 Ugovorno osoblje
 0,207
 0,144
 0,149
 0,155
 0,161
 0,168
 0,175
 0,771
 1,930
 Privremeno osoblje
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,140
 0,143
 0,145
 0,149
 0,152
 0,155
 0,157
 0,408
 1,449
 UKUPNO
 2,867
 3,235
 3,361
 3,493
 3,629
 3,772
 3,920
 15,036
 39,313
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD15
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD14
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AD13
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 0
 AD12
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 0
 AD11
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AD10
 0
 0
 0
 0
 0
 2
 4
 5
 4
 4
 4
 0
 AD9
 5
 5
 5
 5
 5
 3
 2
 2
 2
 3
 3
 0
 AD8
 2
 3
 3
 4
 5
 4
 3
 2
 5
 3
 3
 0
 AD7
 3
 3
 3
 4
 3
 3
 3
 4
 1
 1
 0
 0
 AD6
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 0
 AD5
 0
 1
 1
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 AD ukupno
 15
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 16
 15
 13
 0
 AST11
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST10
 0
 0
 0
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 AST9
 1
 1
 1
 2
 2
 1
 1
 1
 2
 2
 2
 0
 AST8
 1
 1
 2
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 AST7
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 1
 1
 0
 AST6
 1
 1
 1
 2
 3
 3
 3
 3
 3
 2
 2
 0
 AST5
 2
 2
 5
 4
 3
 3
 3
 3
 3
 2
 1
 0
 AST4
 3
 3
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 AST3
 0
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST ukupno
 9
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 8
 6
 0
 AST/SC 6
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 5
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 4
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 3
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 2
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 Funkcijska skupina III.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 Funkcijska skupina II.
 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Funkcijska skupina I.
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Ukupno
 3
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 0
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 0
 0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 121
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 122
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 123
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Upravljanje partnerstvom za čisti vodik
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 0,000
 0,000
 0,000
 3,414
 3,875
 3,987
 4,102
 14,815
 30,193
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 124
 35,000
 70,000
 70,000
 110,000
 175,000
 175,000
 175,000
 190,000
 1 000,000
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 35,000
 70,000
 70,000
 113,414
 178,875
 178,987
 178,972
 204,815
 1 030,193
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –◻
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 125
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – EUROPSKA ŽELJEZNICA
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Vijeća o europskom partnerstvu za europsku željeznicu
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Klaster 5 (Klima, energija i mobilnost)
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 X novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 126
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Europsko partnerstvo za europsku željeznicu doprinijet će postizanju jedinstvenog europskog željezničkog prostora, brzom prelasku na atraktivniji, korisnicima prilagođeniji, konkurentniji, cjenovno pristupačniji, učinkovitiji i održiviji europski sustav željeznica i razvoju snažne i globalno konkurentne europske željezničke industrije. Konkretno, partnerstvo će omogućiti ostvarivanje sljedećih ciljeva:
 1. Uklanjanje prepreka interoperabilnosti i osiguravanje rješenja za punu integraciju, uključujući željezničke sustave za nadzor, upravljanje i signalizaciju te upravljanje prometom, vozila, infrastrukturu i usluge kako bi se osigurala integrirana i otporna europska željeznička mreža velikog kapaciteta. Iskorištavanjem velikog potencijala za digitalizaciju i automatizaciju razvit će se inovativna rješenja za smanjenje troškova, povećanje kapaciteta i povećanje fleksibilnosti i pouzdanosti.
 2. Povećanje aktivnosti istraživanja i inovacija povezanih s željezničkim teretnim prometom i intermodalnim uslugama prijevoza kako bi se omogućila potpuna integracija konkurentnog zelenog željezničkog prijevoza robe u logistički vrijednosni lanac. Okosnica je automatizacija i digitalizacija teretnih vlakova, ali daljnja istraživanja i inovacije moguća su i kad je riječ o njihovu radu, postajama i intermodalnim terminalima.
 3. Uspostava ekosustava kojim se olakšava interakcija među dionicima i povećava učinkovitost suradnje u vrijednosnim lancima i među njima. Time će se osigurati pretvaranje istraživanja u inovacije usmjerene na tržište putem demonstracije i primjene.
 4. Pokretanje velikih projekata kojima se podupire brz prijenos inovacija na tržište. Tim bi se projektima, kao što su demonstracijski projekti, povezali dobavljači i korisnici tehnologije.
 5. Jačanje znanstvene izvrsnosti EU-a i iskorištavanje inovativnog potencijala MSP-ova i novoosnovanih poduzeća. Time bi se omogućila napredna baza znanstvenih spoznaja koja bi mogla usmjeriti razvoj mjera politike i tehnologija ključnih za poticanje prelaska na klimatski neutralno gospodarstvo i društvo.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije u pogledu politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu povremenih revizija i evaluacija.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Udružena i usklađena nastojanja u pogledu istraživanja i inovacija na razini EU-a imaju više izgleda za uspjeh s obzirom na transnacionalnu prirodu infrastrukture i tehnologija koje treba razviti, kao i potrebu za raspolaganjem dovoljnom količinom resursa. Europska integrirana i složena mreža poput željezničke zahtijeva europski odgovor: samo će se zajedničkim istraživanjem i inovacijama na razini Unije moći razviti operativni koncepti i zajednička digitalna rješenja, odrediti zajedničko ishodište na kojem će se izgraditi nova rješenja i omogućiti povezivanje s drugim vrstama prijevoza te ostvariti ambiciozno osuvremenjivanje željeznice. Tome bi trebala pridonijeti zajednička nastojanja s politikom Unije na čelu kako bi se omogućila suradnja među akterima iz cijele Europe i duž vrijednosnog lanca radi definiranja integriranog programa u kojem bi se odražavale potrebe složenog sustava osmišljenog za zadovoljavanje potreba tržišta i omogućivanja brzog i usmjerenog ostvarivanja ciljeva.
 Dodana vrijednost EU-a proizašla bi iz sustavnog pristupa razvoju željeznice uspostavom dvaju integriranih stupova: za definiranje koncepata, arhitekture i potvrđivanje rješenja s jedne strane, a s druge strane za osmišljavanje, doradu i stvaranje potrebnih tehnoloških i operativnih rješenja kako bi se odgovorilo na potrebe tržišta i politika koje se neprestano razvijaju. Partnerstvo će se usredotočiti na razvoj sustava koji su u središtu mreže; drugi elementi za koje nije potrebna standardizacija mogu se lakše prepustiti konkurentnom istraživanju na razini poduzeća.
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 U privremenoj evaluaciji prethodnog zajedničkog poduzeća Shift2Rail u okviru programa Obzor 2020. utvrđen je niz područja koja se mogu poboljšati, primjerice potreba za uravnoteženijim istraživačkim programom, uzimajući u obzir društvena i operativna pitanja s kojima se suočava željeznička industrija, i bolje ispunjavanje potreba teretnih prijevoznika.
 Usto, postoji potreba za većim naglaskom na demonstracijskim projektima kako bi se poboljšalo tržišno prihvaćanje rezultata istraživanja i inovacija. Za to je potreban pomak ka većem broju istraživačkih i inovacijskih aktivnosti na razinama tehnološke spremnosti 7–9, što je znatna promjena u odnosu na usmjerenost na razine 1–6 u Obzoru 2020. Nadalje, trebalo bi bolje iskoristiti sinergije s drugim inicijativama, posebno u pogledu primjene ključnih tehnologija kao što su digitalne tehnologije diljem prometnog sektora i šire.
 Osim toga, zajedničko poduzeće Shift2Rail pomoglo je u utvrđivanju područja u kojima postoji potreba za boljim usklađivanjem istraživačkih i inovacijskih aktivnosti s potrebama konkurentnog sektora i potvrdilo potrebu za razvojem zajedničke vizije budućeg tehnološkog razvoja. Konkretno, iskustvo je pokazalo da se ubuduće treba usredotočiti na sustavna pitanja umjesto na postupna poboljšanja dijelova složene željezničke mreže u kojoj je paneuropska standardizacija od presudne važnosti.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temeljni akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Mogle bi se predvidjeti poveznice s drugim kandidatima za europska partnerstva kao što su ECSEL i 5G kad je riječ o digitalizaciji i automatizaciji, čisti vodik i baterije kao alternative za vlakove na dizelski pogon i za novi koncept autonomnih teretnih vozila, upravljanje zračnim prometom za koncept povezan s funkcionalnom arhitekturom sustava, čisto zrakoplovstvo s obzirom na nove materijale i strukture i druga partnerstva u području prijevoza koja se odnose na sučelja s drugim vrstama prijevoza i multimodalnost, kao što je partnerstvo za kooperativnu, povezanu i automatiziranu mobilnost.
 Mogle bi se uspostaviti sinergije i suradnja sa zajednicama znanja i inovacija (npr. sa zajednicama za mobilnost u gradovima, energiju i klimu) kako bi se povećao broj demonstracijskih projekata i olakšalo uvođenje tehnologija. Nadalje, mogle bi se uspostaviti sinergije i suradnja s misijama, osobito onima za klimatske promjene i pametne gradove. Kandidat za partnerstvo za europsku željeznicu trebao bi moći razmotriti prilike za financiranje iz programa Digitalna Europa, Instrumenta za povezivanje Europe, Europskog fonda za regionalni razvoj i Kohezijskog fonda i stvoriti preduvjete za sustavne sinergije s postojećim mehanizmima financiranja.
 Usto, inicijativa bi također mogla zastupati interese zajednice za istraživanje i razvoj u području željeznica u razgovorima s drugim relevantnim europskim institucijama, primjerice s Europskom investicijskom bankom.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X ograničeno trajanje
 –X na snazi od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2030. (okvirni datumi)
 –X financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2030. za odobrena sredstva za plaćanje.
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 127
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –X tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 /
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvu se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i pozicioniranju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike ulaganja privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 2.2.Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47. Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za europsku željeznicu i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekta.
 2.2.2. Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za europsku željeznicu uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru, pri čemu je za donošenje odluke potrebno 70 % glasova: niži prag od 55 % predlaže se za stup koji se odnosi na pitanja sustava (kako bi se Komisiji omogućila veća fleksibilnost odlučivanja; naime, taj dio programa uglavnom će financirati Komisija) i za istraživanje na niskim razinama tehnološke spremnosti,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiji podnijeti izvješće o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Udruženje EDCTP već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/1939 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 128
 zemalja EFTA-e
 129
 zemalja kandidatkinja
 130
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 53 – Zajedničko poduzeće za europsku željeznicu
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 Klaster „Klima, energija i mobilnost” – 01 02 02 50
 73,000
 93,000
 94,000
 107,000
 94,000
 80,000
 59,000
 600,000
 Ukupni rashodi
 73,000
 93,000
 94,000
 107,000
 94,000
 80,000
 59,000
 600,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 131
 132
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 133
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 0,909
 1,816
 1,852
 1,891
 1,928
 1,965
 7,418
 17,779
 Plaćanja
 (2)
 0,909
 1,816
 1,852
 1,891
 1,928
 1,965
 2,004
 5,414
 17,779
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,259
 0,541
 0,552
 0,574
 0,609
 0,659
 3,027
 6,221
 Plaćanja
 (2a)
 0,259
 0,541
 0,552
 0,574
 0,609
 0,659
 0,672
 2,355
 6,221
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 71,832
 90,643
 91,596
 104,535
 91,463
 77,376
 48,555
 576,000
 Plaćanja
 (3b)
 11,832
 97,643
 71,596
 70,535
 84,463
 78,376
 84,324
 77,231
 576,000
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a +3
 73,000
 93,000
 94,000
 107,000
 94,000
 80,000
 59,000
 600,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 13,000
 100,000
 74,000
 73,000
 87,000
 81,000
 87,000
 85,000
 600,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU MOVE
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 134
 0,493
 0,503
 0,513
 0,524
 0,534
 0,545
 0,556
 3,668
 Ostali administrativni rashodi
 135
 0,132
 0,142
 0,145
 0,148
 0,151
 0,154
 0,157
 1,029
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,625
 0,645
 0,658
 0,672
 0,685
 0,699
 0,713
 4,697
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 73,625
 93,645
 94,658
 107,672
 94,685
 80,699
 59,713
 604,697
 Plaćanja
 13,625
 100,645
 74,658
 73,672
 87,685
 81,699
 87,713
 85,000
 604,697
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 73,625
 93,645
 94,658
 107,672
 94,685
 80,699
 59,713
 604,697
 Plaćanja
 13,625
 100,645
 74,658
 73,672
 87,685
 81,699
 87,713
 85,000
 604,697
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na ljudske potencijale Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj zaposlenika (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 11,0
 Privremeno osoblje
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 7,0
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 0
 UKUPNO
 136
 29
 29
 29
 29
 29
 29
 29
 18,0
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,680
 1,360
 1,387
 1,415
 1,443
 1,472
 1,502
 4,056
 13,315
 Privremeno osoblje
 0,819
 1,637
 1,669
 1,703
 1,737
 1,771
 1,807
 5,223
 16,366
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,060
 0,120
 0,122
 0,125
 0,127
 0,130
 0,132
 0,027
 0,843
 UKUPNO
 1,559
 3,117
 3,178
 3,243
 3,307
 3,373
 3,441
 9,306
 30,524
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 AD14
 1
 1
 1
 1
 AD13
 AD12
 2
 2
 2
 0
 AD11
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 AD10
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 0
 AD9
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD8
 1
 1
 1
 1
 3
 2
 2
 0
 AD7
 4
 4
 4
 4
 0
 AD6
 4
 4
 4
 4
 1
 1
 1
 1
 0
 AD5
 1
 1
 1
 1
 AD ukupno
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 7
 6
 5
 0
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 15
 15
 15
 15
 15
 15
 15
 15
 10
 8
 6
 Funkcijska skupina III.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina II.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 17
 11
 9
 7
 0
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 0
 0
 0
 0
 0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 137
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 138
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 139
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Različite zadaće koje se odnose na:
 ·tehničko praćenje napretka u radu Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje napretka istraživačkog programa Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje poštovanja strateške agende za istraživanja i inovacije
 ·predstavljanje Europske komisije u upravnom odboru partnerstva
 ·definiranje stajališta Komisije u upravnom odboru (pravo glasa/veta)
 ·administrativne zadaće povezane s upravljanjem partnerstvom, uključujući financijska i pravna pitanja odnosno pitanja povezana s ljudskim resursima i revizijama
 ·povezivanje sa skupinom predstavnika država i Programskim odborom za promet
 ·promatranje poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda te prijem novih članova
 ·sudjelovanje na sastancima podskupina i radnih skupina
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 1,168
 2,357
 2,404
 2,465
 2,537
 2,624
 2,676
 7,769
 24,000
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 140
 6,000
 43,000
 80,000
 88,000
 88,000
 88,000
 88,000
 145,000
 626,000
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 7,168
 45,357
 82,404
 90,465
 90,537
 90,624
 90,676
 152,769
 650,000
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda ◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 141
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – EDCTP3
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Klaster 1 Obzora Europa
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ◻ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 142
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 X spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Opći (dugoročni) ciljevi inicijative:
 •
 smanjiti socioekonomski teret zaraznih bolesti u supsaharskoj Africi razvojem i prihvaćanjem novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija protiv zaraznih bolesti,
 •
 povećati zdravstvenu sigurnost u supsaharskoj Africi i na globalnoj razini jačanjem kapaciteta za pripravnost i odgovor utemeljenih na istraživanju i inovacijama radi kontroliranja zaraznih bolesti.
 Posebni ciljevi inicijative:
 1.
 podupirati provođenje kliničkih ispitivanja u supsaharskoj Africi i tako unaprijediti razvoj i korištenje novih ili poboljšanih zdravstvenih tehnologija za borbu protiv zaraznih bolesti;
 •
 cilj: do kraja inicijative napredovati u licenciranju barem dvije nove ili poboljšane zdravstvene tehnologije u području zaraznih bolesti; pronaći dokaze za izdavanje 30 smjernica za poboljšanu ili proširenu uporabu postojećih zdravstvenih tehnologija; ostvariti napredak u kliničkom razvoju otprilike 30 predloženih zdravstvenih tehnologija;
 2.
 olakšati usklađivanje ulagača u istraživanje i inovacije na temelju zajedničke strateške agende za istraživanja i inovacije kako bi se povećala troškovna učinkovitost europskih javnih ulaganja;
 •
 cilj: do kraja inicijative pokrenuti zajednička djelovanja s drugim javnim i privatnim ulagačima te povećati proračun zajedničkih djelovanja na najmanje 400 milijuna EUR u usporedbi s 300 milijuna EUR u okviru programa EDCTP2;
 3.
 jačati istraživačke i inovacijske kapacitete te nacionalne zdravstvene istraživačke sustave u supsaharskoj Africi za borbu protiv zaraznih bolesti;
 •
 cilj: do kraja inicijative poduprijeti najmanje 50 djelovanja koordinacije i potpore i najmanje 250 stipendija te tako ojačati okruženje za provođenje kliničkih ispitivanja u supsaharskim zemljama, u skladu s temeljnim etičkim načelima i relevantnim nacionalnim i međunarodnim zakonodavstvom te zakonodavstvom Unije;
 4.
 jačati kapacitete supsaharske Afrike za pripravnost na epidemije tako da se osigura učinkovit i brz istraživački odgovor na potrebu za razvojem neophodne dijagnostike, cjepiva i terapeutika za rano otkrivanje i kontrolu novih i ponavljajućih bolesti koje mogu izazvati epidemiju;
 •
 cilj: do kraja inicijative povećati spremnost 100 istraživačkih instituta u najmanje 30 supsaharskih zemalja za učinkovit i brz istraživački odgovor na potrebu za razvojem neophodne dijagnostike, cjepiva i terapeutika za borbu protiv epidemija koje se ponavljaju u skladu s međunarodnim zdravstvenim propisima.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije u pogledu politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu povremenih revizija i evaluacija.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante):
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Koordinirano i usklađeno djelovanje EU-a doprinijelo bi prevladavanju trenutačne rascjepkanosti istraživanja i pomoglo prikupljanju kritične mase organizacija i ulaganja potrebnih za rješavanje tog velikog globalnog zdravstvenog problema. Koordinirano djelovanje povećat će učinak i troškovnu učinkovitost europskih aktivnosti i ulaganja.
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post):
 Predložena inicijativa olakšala bi i suradnju i strateški odgovor na postojeće i nove zarazne bolesti djelujući kao posrednik i izvor znanja na način koji bi teško mogli ostvariti nacionalni akteri ili inicijative. Osim toga, zbog velike uloge koju EDCTP već ima u globalnom zdravstvenom istraživanju od svojeg osnivanja 2003., nova inicijativa imala bi konkurentsku prednost jer bi se temeljila na uspjehu EDCTP-a.
 Supsaharske zemlje važni su dionici EDCTP-a i nova bi inicijativa pružila dobru platformu za bolje objedinjavanje resursa i produbljivanje interakcije između europskih i afričkih zemalja.
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Prethodnik ovog Zajedničkog poduzeća, EDCTP2, proveden je kao institucionalizirano partnerstvo na temelju članka 185. tijekom programa Obzor 2020. U neovisnoj međuevaluaciji programa EDCTP2 zaključeno je da je EDCTP „imao veliku ulogu u jačanju suradnje i partnerstva između europskih i supsaharskih afričkih zemalja te razvoju kapaciteta za klinička ispitivanja i razvoj znanstvene karijere u Africi”. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 dodatno će se oslanjati na uspostavljene kapacitete. SWOT analiza prethodnog programa EDCTP istaknula je potrebu da se proširi raspon partnera suradnjom s privatnim ulagačima kao što su dobrotvorne udruge i farmaceutska poduzeća za zajedničke inicijative financiranja i programe sufinanciranja. Osnivanjem ovog Zajedničkog poduzeća ti će pristupi financiranju uz pomoć privatnih ulagača postati fleksibilniji.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temeljni akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 U okviru programa Obzor 2020. to je značilo suradnju sa:
 Zajedničkom programskom inicijativom za antimikrobnu otpornost (JPAMR), Inicijativom za inovativne lijekove (IMI) i mehanizmom Europske investicijske banke InnovFin.
 U okviru programa Obzor Europa to će značiti suradnju s:
 inicijativom za inovativno zdravlje (IHI), partnerstvom „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti i zajmovima EIB-a u okviru budućeg instrumenta EuropeInvest.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje
 –na snazi od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2031.
 –financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do kraja aktivnosti (zadnje plaćanje) za odobrena sredstva za plaćanje.
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 143
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –X tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvima se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Usto, za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i pozicioniranju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike u ulaganjima privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za globalno zdravlje EDCTP3 i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekata.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za globalno zdravlje EDCTP3 uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za globalno zdravlje EDCTP3 u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće SESAR 3 slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3 primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Udruženje EDCTP već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 144
 zemalja EFTA-e
 145
 zemalja kandidatkinja
 146
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1
 01 02 02 12 – Zajedničko poduzeće za globalno zdravlje EDCTP3
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Za Zajedničko poduzeće EDCTP3 predviđen je konzervativni proračun odobrenih sredstava za preuzimanje obveza u posljednje dvije godine Obzora Europa (godine 2026. i 2027.) kako bi se osiguralo da se projekti kliničkih ispitivanja, koji su često dugotrajne i zahtjevne aktivnosti, mogu završiti u okviru trajanja programa.
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Klaster „Zdravlje” –
 01 02 02 10
 33,336
 68,135
 133,830
 168,339
 168,406
 149,474
 78,480
 —
 800,000
 Ukupni rashodi
 33,336
 68,135
 133,830
 168,339
 168,406
 149,474
 78,480
 —
 800,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 147
 148
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 149
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 0,221
 1,405
 1,862
 2,197
 2,241
 2,286
 9,446
 19,658
 Plaćanja
 (2)
 0,221
 1,405
 1,862
 2,197
 2,241
 2,286
 2,331
 7,115
 19,658
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,115
 0,730
 0,968
 1,142
 1,165
 1,188
 4,912
 10,220
 Plaćanja
 (2a)
 0,115
 0,730
 0,968
 1,142
 1,165
 1,188
 1,212
 3,700
 10,220
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 33,000
 66,000
 131,000
 165,000
 165,000
 146,000
 64,122
 —
 770,122
 Plaćanja
 (3b)
 0
 29,000
 43,000
 71,800
 85,000
 85,000
 110,000
 346,322
 770,122
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 33,336
 68,135
 133,830
 168,339
 168,406
 149,474
 78,480
 —
 800,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 0,336
 31,135
 45,830
 75,139
 88,406
 88,474
 113,543
 357,137
 800,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU RTD
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 150
 (3 dužnosnika + 2 člana ugovornog osoblja)
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 33,955
 68,768
 134,476
 168,997
 169,077
 150,159
 79,179
 —
 804,611
 Plaćanja
 0,955
 31,768
 46,476
 75,797
 89,077
 89,159
 114,242
 357,137
 804,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 33,955
 68,768
 134,476
 168,997
 169,077
 150,159
 79,179
 —
 804,611
 Plaćanja
 0,955
 31,768
 46,476
 75,797
 89,077
 89,159
 114,242
 357,137
 804,611
 3.2.2.Procijenjeni učinak na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj članova osoblja (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 UKUPNO
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 2,7
 15,0
 19,0
 23,0
 23,0
 23,0
 23,0
 22,0
 20,0
 16,0
 14,0
 200,7
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 0,3
 2,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 1,0
 1,0
 25,3
 Ugovorno osoblje
 0,3
 6,0
 8,0
 8,0
 8,0
 8,0
 8,0
 6,0
 4,0
 3,0
 1,0
 60,3
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 UKUPNO
 151
 3,3
 23,0
 30,0
 34,0
 34,0
 34,0
 34,0
 31,0
 27,0
 20,0
 16,0
 286,3
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 UKUPNO
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 0,340
 1,951
 2,520
 3,112
 3,174
 3,238
 3,302
 3,222
 2,988
 2,438
 2,176
 28,461
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 0,043
 0,260
 0,398
 0,406
 0,414
 0,422
 0,431
 0,439
 0,448
 0,152
 0,155
 3,569
 Ugovorno osoblje
 0,019
 0,343
 0,467
 0,476
 0,486
 0,496
 0,505
 0,387
 0,263
 0,201
 0,068
 3,711
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 0,000
 UKUPNO
 0,401
 2,554
 3,385
 3,994
 4,074
 4,156
 4,239
 4,048
 3,699
 2,791
 2,400
 35,741
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 AD14
 0,3
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 AD13
 AD12
 0,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 2,0
 AD11
 0,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 AD10
 AD9
 AD8
 0,3
 3,0
 5,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 6,0
 5,0
 3,0
 1,0
 AD7
 1,3
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 3,0
 3,0
 3,0
 AD6
 0,3
 3,0
 5,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 7,0
 5,0
 5,0
 AD5
 0,3
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 AD ukupno
 2,7
 15,0
 19,0
 23,0
 23,0
 23,0
 23,0
 22,0
 20,0
 16,0
 14,0
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 0,0
 0,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 0,0
 0,0
 AST4
 0,3
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 0,0
 0,0
 AST3
 0,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 1,0
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 0,3
 2,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 3,0
 1,0
 1,0
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 0,3
 3,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 3,0
 1,0
 1,0
 0,0
 Funkcijska skupina III.
 0,0
 3,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 4,0
 3,0
 3,0
 2,0
 1,0
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 0,3
 6,0
 8,0
 8,0
 8,0
 8,0
 8,0
 6,0
 4,0
 3,0
 1,0
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 0,0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 152
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 153
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 154
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Uz provedbu zajedničkog poduzeća, zadatak je osoblja Komisije osigurati ispravnu provedbu proračuna te nadzor aktivnosti. Visoko rukovodeće osoblje iz službi Komisije bit će u upravnom odboru zajedničkog poduzeća.
 Osoblje Komisije pridonijet će radu savjetodavnih skupina zajedničkog poduzeća koje može osnovati upravni odbor.
 Vanjsko osoblje
 Vanjsko osoblje podupirat će dužnosnike i privremeno osoblje u osiguravanju ispravne provedbe proračuna i nadzora operacija zajedničkog poduzeća.
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 0,336
 2,135
 2,830
 3,339
 3,406
 3,474
 3,543
 10,815
 29,878
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi pridruženih partnera (dobrotvorne udruge+industrija)
 20,000
 50,000
 70,000
 80,000
 90,000
 50,000
 50,000
 —
 410,000
 Doprinosi u naravi za operativne aktivnosti
 155
 privatnog člana – Udruženje EDCTP (čiji su sastavni subjekti države sudionice)
 50,000
 50,000
 60,000
 70,000
 70,000
 60,000
 50,000
 —
 410,000
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 70,336
 102,135
 132,830
 153,339
 163,406
 113,474
 114,358
 —
 849,878
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 156
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – INOVATIVNO ZDRAVLJE
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Vijeća o europskom partnerstvu za inovativno zdravlje (IHI – inicijativa za inovativno zdravlje)
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Područje politike: Politički prioriteti Komisije Ursule von der Leyen za razdoblje 2019.–2024., prije svega „gospodarstvo u interesu građana” i „Europa spremna za digitalno doba”, od velike su važnosti za IHI (europski zeleni plan također je relevantan, ali u manjoj mjeri).
 Aktivnost: Obzor Europa – Okvirni program za istraživanja i inovacije financiran u okviru drugog stupa, klaster 1 „Zdravlje”
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 X novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 157
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Opći ciljevi IHI-ja (dugoročno):
 1.
 doprinositi stvaranju ekosustava istraživanja i inovacija u području zdravstva na razini EU-a kojim se olakšava prijenos znanstvenih spoznaja u inovacije. To se uglavnom odnosi na uklanjanje trenutačnih neučinkovitosti u prenošenju znanstvenih spoznaja nastalih u Europi u inovacije u području zdravstva i skrbi, kao što su nove strategije prevencije, dijagnostika ili lijekovi;
 2.
 poticati razvoj sigurnih, djelotvornih i troškovno učinkovitih inovacija usmjerenih na ljude koje odgovaraju strateškim neispunjenim javnozdravstvenim potrebama koje industrija trenutačno ne ispunjava u dovoljnoj mjeri. Odnosi se na nedovoljnu količinu inovativnih proizvoda kojima bi zdravstvene službe mogle zadovoljiti neispunjene javnozdravstvene potrebe. Poticanje razvoja inovacija koje su sigurne i učinkovite, ali i usmjerene na ljude i troškovno učinkovite, povećat će vjerojatnost da ljudi i sustavi zdravstvene zaštite prihvate inovacije i tako će pružiti koristi građanima EU-a i ojačati gospodarstvo ako zdravstveni sustavi postanu učinkovitiji;
 3.
 poticati međusektorske zdravstvene inovacije za globalno konkurentnu europsku zdravstvenu industriju. To se uglavnom odnosi na uklanjanje rizika za globalnu konkurentnost zdravstvene industrije EU-a.
 Opći ciljevi su u skladu s ciljevima Obzora Europa, posebno s ciljem jačanja znanstvenih i tehnoloških temelja Unije i poticanja konkurentnosti. U skladu su i sa strateškim prioritetima EU-a za promicanje zdravlja i dobrobiti za sve uključujući pristup inovativnoj, održivoj i kvalitetnoj zdravstvenoj skrbi te s ciljem održivog razvoja br. 3 „Osigurati zdravlje svima i promicati dobrobit u svakoj životnoj dobi”.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije u pogledu politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu povremenih revizija i evaluacija.
 .
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Problemi opisani u ovom dokumentu takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante):
 •
 Trenutačni zdravstveni izazovi i prijetnje zdravlju prisutni su na svjetskoj razini i ne poznaju granice. Za njih je potreban brz i koordiniran odgovor, a kapaciteti i podaci za istraživanja u području zdravlja raspršeni su diljem Europe. Ni jedna država članica ne bi sama mogla mobilizirati i uključiti različite dionike i poduzeća i prikupiti potrebnu kritičnu masu znanja i podataka koji su potrebni za suočavanje s tim izazovima.
 •
 Djelovanja na razini država članica bila bi ograničena u smislu iskustava industrije i akademske zajednice dostupnih u određenoj zemlji. Djelovanje na razini EU-a učinkovitije je za koordiniranje više dionika i ispunjavanje planiranih ciljeva te istodobno izbjegavanje udvostručavanja u istraživanju.
 •
 Većina poduzeća povezanih sa zdravstvom koja posluju u država članicama prisutna je u cijelom EU-u. Njihove aktivnosti i proizvodi uređeni su pravnim okvirima na razini EU-a, npr. za lijekove, medicinske proizvode i prekograničnu zdravstvenu skrb. Stoga je logično pokrenuti inicijativu usmjerenu na inovacije u zdravstvu na razini EU-a. Nadalje, EU je u najboljem položaju za razvoj i provedbu zajedničkih standarda i okvira povezanih s inovacijama u zdravstvu primjenjivih na cijelo unutarnje tržište EU-a.
 •
 Države članice same ne bi imale pravni i financijski okvir za višesektorsku suradnju s predviđenim opsegom i/ili razmjerom.
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post):
 Inicijativa EU-a može pomoći u okupljanju širokog spektra privatnih i javnih dionika u području zdravstva. Sudjelovanje industrije pomoglo bi u poticanju akademskih istraživačkih aktivnosti na primjenjive inovacije u području zdravstva, a EU koji predstavlja Europska komisija jamčio bi da će se projektima zadovoljiti važne neispunjene zdravstvene potrebe i ostvariti inovacije koje se mogu primjenjivati u sustavima zdravstvene zaštite. Inicijativa na razini EU-a ima potencijal osigurati potreban opseg i razmjer ulaganja kako bi se privukla dodatna ili preusmjerila postojeća ulaganja u istraživanje i inovacije za zadovoljavanje strateških neispunjenih potreba u slučaju kad industrija ne bi djelovala samostalno. Nadalje, inicijativom pod okriljem EU-a stvorilo bi se pouzdano i neutralno okruženje za razmjenu stručnog znanja i resursa. Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Na temelju međuevaluacije Zajedničkog poduzeća IMI2 (prethodnik), glavno je postignuće tog zajedničkog poduzeća oko kojeg je postignut opći konsenzus bilo da je od njegova osnutka suradnja različitih konkurentnih globalnih poduzeća, MSP-ova i akademske zajednice postala moguća. Uz dostupan proračun i dugoročnu strategiju ta se suradnja smatrala važnim resursom u europskom farmaceutskom istraživanju. Ta je suradnja stvorila povjerenje i potaknula promjene u razmišljanju jer su partneri počeli razumijevati potrebe jedni drugih.
 Pouka je toga potreba da se „omogući aktivna suradnja drugih industrijskih sektora s farmaceutskom industrijom kako bi se iskoristilo njihovo stručno znanje u razvoju novih oblika zdravstvene skrbi”. Stoga ti industrijski sektori trebaju obuhvatiti biofarmaceutski i biotehnološki sektor te sektor medicinske tehnologije, uključujući poduzeća aktivna u digitalnom području. Ti su akteri (u različitoj mjeri) potrebni za postizanje svakog od posebnih ciljeva. Bolja rana suradnja s regulatornim tijelima vjerojatno bi ograničila rasipna ili neučinkovita istraživanja i ubrzala uvođenje te istovremeno uklonila nedostatak utvrđen u međuevaluciji Zajedničkog poduzeća IMI2 i preporuci znanstvenog odbora Zajedničkog poduzeća IMI2
 158
 .
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temeljni akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Postoji niz drugih kandidata za partnerstva u klasteru „Zdravlje” koja su usko povezana s inovativnim zdravljem, ali koja su više tematski ili geografski usmjerena: personalizirana medicina, rijetke bolesti, „Jedno zdravlje” za borbu protiv antimikrobne otpornosti i globalno zdravlje EDCTP3. Rezultati koji proiziđu iz Inicijative za inovativno zdravlje mogli bi se provesti i proširiti u složenom europskom zdravstvenom okruženju u kojem bi ih mogle dopuniti druge zdravstvene inicijative (kandidati za europsko partnerstvo za zdravlje i transformaciju zdravstvenih sustava i EIT Health). Naposljetku, okruženje se čini povoljnim za ostvarenje ciljeva partnerstva u suradnji s partnerstvima kandidatima za 1. ključne digitalne tehnologije; 2. umjetnu inteligenciju, podatke i robotiku; i 3. računalstvo visokih performansi.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje
 –X
 na snazi od 1. lipnja 2021. do 31. prosinca 2031. (okvirni datumi)
 –X
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do kraja financiranih djelovanja za odobrena sredstva za plaćanje.
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 159
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –X tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Upravljanje će obavljati programski ured Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvima se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Usto, za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i pozicioniranju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike u ulaganjima privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 .
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za inicijativu za inovativno zdravlje i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekata.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za inicijativu za inovativno zdravlje uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2–5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Zajedničko poduzeće IMI2 (prethodna inicijativa) već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 160
 zemalja EFTA-e
 161
 zemalja kandidatkinja
 162
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 11 – Zajedničko poduzeće za inicijativu za inovativno zdravlje
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Klaster „Zdravlje” –
 01 02 02 10
 100,455
 150,928
 201,425
 201,694
 201,976
 202,295
 141,227
 —
 1 200,000
 Ukupni rashodi
 100,455
 150,928
 201,425
 201,694
 201,976
 202,295
 141,227
 —
 1 200,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 163
 164
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 165
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Naslov 1. (Rashodi za osoblje)
 Obveze
 (1)
 0,300
 0,611
 0,937
 1,115
 1,300
 1,511
 14,100
 19,874
 Plaćanja
 (2)
 0,300
 0,611
 0,93
 1,115
 1,3300
 1,511
 2,397
 11,703
 19,874
 Glava 2. (drugi administrativni troškovi, uključujući infrastrukturu, troškove stručne revizije itd.)
 Obveze
 (1a)
 0,155
 0,317
 0,488
 0,579
 0,676
 0,784
 7,339
 10,338
 Plaćanja
 (2a)
 0,155
 0,317
 0,488
 0,579
 0,676
 0,784
 1,250
 6,089
 10,338
 Glava 3. (operativni troškovi)
 Obveze
 (3a)
 100,000
 150,000
 200,000
 200,000
 200,000
 200,000
 119,788
 1 169,788
 Plaćanja
 (3b)
 —
 30,000
 50,000
 72,000
 115,000
 157,000
 180,000
 565,788
 1 169,788
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 100,455
 150,928
 201,425
 201,694
 201,976
 202,925
 141,227
 —
 1 200,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 0,455
 30,928
 51,425
 73,694
 116,976
 159,295
 183,647
 583,580
 1 200,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU RTD
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 166
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 —
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 —
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 101,074
 151,561
 202,071
 202,352
 202,647
 202,980
 141,926
 —
 1 204,611
 Plaćanja
 1,074
 31,561
 52,071
 74,352
 117,647
 159,980
 184,346
 583,580
 1 204,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Ostali administrativni rashodi
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 101,074
 151,561
 202,071
 202,352
 202,647
 202,980
 146,926
 —
 1 204,611
 Plaćanja
 1,074
 31,561
 52,071
 74,352
 117,647
 159,980
 184,346
 583,580
 1 204,611
 3.2.2.Procijenjeni učinak na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj članova osoblja (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 15
 15
 15
 15
 15
 14
 14
 40
 143
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 33
 33
 34
 34
 34
 35
 35
 120
 358
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 6
 6
 5
 5
 5
 5
 5
 20
 57
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 2
 UKUPNO
 167
 55
 55
 54
 54
 54
 54
 54
 180
 560
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,841
 0,858
 0,875
 0,893
 0,911
 0,867
 0,884
 2,656
 8,787
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 4,207
 4,292
 4,510
 4,600
 4,692
 4,927
 5,025
 18,109
 50,364
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 0,337
 0,343
 0,292
 0,298
 0,303
 0,310
 0,316
 1,328
 3,527
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,061
 0,062
 0,124
 UKUPNO
 5,447
 5,556
 5,677
 5,791
 5,907
 6,104
 6,226
 22,093
 62,801
 Nakon 2027.
 Broj članova osoblja (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 10
 10
 10
 10
 40
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 30
 30
 30
 30
 120
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 5
 5
 5
 5
 20
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0
 UKUPNO
 45
 45
 45
 45
 180
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,645
 0,657
 0,670
 0,684
 2,656
 Privremeno osoblje (razredi AD)
 4,394
 4,481
 4,571
 4,663
 18,109
 Privremeno osoblje (razredi AST)
 0,322
 0,329
 0,335
 0,342
 1,328
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Ukupno
 5,361
 5,467
 5,576
 5,689
 22,093
 Raščlamba broja osoblja IMI2/IHI
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Broj osoblja IMI2
 50
 44
 38
 35
 32
 30
 16
 7
 0
 0
 0
 Broj osoblja IHI
 5
 11
 16
 19
 22
 24
 38
 38
 45
 45
 45
 Ukupno
 55
 55
 54
 54
 54
 54
 54
 45
 45
 45
 45
 Glava 1. i glava 2. – raščlamba troškova (IMI2/IHI)
 Glava 1. – raščlamba
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Glava 1. – trošak (IMI2)
 2,694
 2,422
 2,188
 2,070
 1,950
 1,845
 1,028
 0,448
 0
 0
 0
 Glava 1. – trošak (IHI)
 0,300
 0,611
 0,937
 1,115
 1,300
 1,511
 2,397
 2,500
 3,007
 3,067
 3,129
 Ukupno glava 1.
 2,994
 3,053
 3,124
 3,185
 3,250
 3,356
 3,425
 2,948
 3,007
 3,067
 3,129
 Glava 2. – raščlamba
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Glava 2. – trošak (IMI2)
 1,401
 1,270
 1,138
 1,076
 1,014
 0,960
 0,535
 0,233
 0
 0
 0
 Glava 2. – trošak (IHI)
 0,155
 0,317
 0,488
 0,579
 0,676
 0,784
 1,250
 1,301
 1,563
 1,595
 1,630
 Ukupno glava 2.
 1,556
 1,587
 1,626
 1,655
 1,690
 1,744
 1,785
 1,534
 1,563
 1,595
 1,630
 Ukupno glava 1. i glava 2.
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Glava 1.+ glava 2. – trošak (IMI2)
 4,095
 3,712
 3,325
 3,146
 2,694
 2,805
 1,563
 0,681
 0
 0
 0
 Glava 1.+ glava 2. – trošak (IHI)
 0,455
 0,928
 1,425
 1,694
 1,976
 2,295
 3,647
 3,801
 4,570
 4,662
 4,759
 Ukupno
 4,550
 4,640
 4,750
 4,840
 4,940
 5,100
 5,210
 4,482
 4,570
 4,662
 4,759
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 AD14
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD13
 AD12
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AD11
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AD10
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD9
 7
 7
 7
 7
 7
 7
 7
 6
 6
 6
 6
 6
 AD8
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 AD7
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AD6
 11
 11
 11
 11
 11
 12
 12
 9
 9
 9
 9
 9
 AD5
 1
 1
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 1
 AD ukupno
 33
 33
 34
 34
 34
 35
 35
 30
 30
 30
 30
 30
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 4
 4
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 AST3
 AST2
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AST1
 AST ukupno
 6
 6
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 3
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 2
 2
 2
 2
 2
 Funkcijska skupina III.
 11
 11
 11
 11
 11
 11
 11
 8
 8
 8
 8
 8
 Funkcijska skupina II.
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 15
 15
 15
 15
 15
 14
 14
 10
 10
 10
 10
 10
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 1
 1
 0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 168
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 169
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 170
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Uz provedbu Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, zadatak je osoblja Komisije osigurati ispravnu provedbu proračuna te nadzor aktivnosti Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje. Srednje ili više rukovodeće osoblje iz službi Komisije sudjelovat će u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje, a dnevno praćenje inicijative sa strane Komisije obavljat će administratori/privremeno osoblje.
 Članovi Komisije pridonijet će radu savjetodavnih skupina Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje koje može osnovati upravni odbor.
 Vanjsko osoblje
 Vanjsko osoblje podupirat će dužnosnike i privremeno osoblje u osiguravanju ispravne provedbe proračuna i nadzora operacija Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativno zdravlje.
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 0,455
 0,928
 1,425
 1,694
 1,976
 2,295
 3,647
 17,792
 30,212
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove – iznosi trenutačno nisu navedeni/dostupni; očekuje se da će biti dostavljeni tijekom provedbe IHI-ja
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 —
 —
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 171
 100,000
 150,000
 200,000
 200,000
 200,000
 200,000
 119,788
 —
 1 169,788
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 100,455
 150,928
 201,425
 201,694
 201,976
 202,295
 123,435
 17,792
 1 200,000
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 172
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – KLJUČNE DIGITALNE TEHNOLOGIJE
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Uredba Vijeća o Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Područje politike: Obzor Europa − Okvirni program za istraživanja i inovacije (2021.−2027.)
 Aktivnost: Obzor Europa: istraživanja i inovacije povezani s komunikacijskim mrežama, sadržajima i tehnologijom
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ◻ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 173
 ☑ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Europa se suočava s više izazova u području elektroničkih komponenti i sustava:
 –projektiranje i proizvodnja, ispitivanje i pakiranje čipova i sklapanje
 –globalna konkurencija sve je snažnija. To dokazuju i sve brojnija stjecanja poduzeća radi izgradnje kapaciteta potrebnih za osvajanje novih tržišta.
 –Na globalnu trgovinu sve više utječu mjere u okviru nacionalnih ili regionalnih političkih programa. Pandemija bolesti COVID-19 dodatno je pogoršala geopolitičke napetosti te potaknula tržišno natjecanje među regijama i uvođenje mjera za potporu lokalnim industrijskim ekosustavima, pri čemu se ovisnost o uvozu smanjila na najmanju moguću mjeru,
 –digitalna transformacija sve više utječe na globalnu potražnju za elektroničkim komponentama i sustavima jer te tehnologije prodiru u sve više različitih sektora gospodarstva. Dok primjene u automobilskoj industriji, proizvodnji, zdravstvu, potrošačkoj, zrakoplovno-svemirskoj i obrambenoj industriji danas čine otprilike 40 % tržišta poluvodiča, predviđa se da će stope rasta biti više nego za računalne i komunikacijske segmente,
 –količina podataka i potrošnja energije. Elektroničke komponente i sustavi kojima se postiže energetska učinkovitost pomoći će digitalnom sektoru da smanji emisije ugljika i doprinijeti zelenoj preobrazbi sektora u kojima se upotrebljavaju,
 –sigurnost, zaštita i poštovanje privatnosti temeljni su ciljevi u razvoju tehnologija koje se naveliko upotrebljavaju u sektorima kao što je zdravstvena skrb. Sigurne hardverske i softverske komponente morat će se dodatno razvijati zbog sve veće upotrebe internetskog digitalnog identiteta te kako bi se spriječili hakiranje i manipulacija podacima i osigurala usklađenost s Općom uredbom o zaštiti podataka u budućim umreženim sustavima.
 Odgovor na te izazove nude dva glavna tehnološka trenda:
 –minijaturizacija,
 –nove računalne paradigme, uključujući računalstvo na rubu mreže.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Razvoj tehnologije i inovacija utječe na interakciju dionika u vrijednosnim lancima. Zbog okruženja koje se brzo mijenja potrebne su koordinirane inicijative koje povezuju dobavljače i korisnike u području hardverskih i softverskih tehnologija, uz usklađivanje poduhvata na europskoj, nacionalnoj i sektorskoj razini. Sama poduzeća ni pojedinačne zemlje ne mogu odgovoriti na opseg i intenzitet ulaganja velikih konkurentskih regija (SAD, Kina, Južna Koreja, Tajvan i Japan). Potrebna kritična masa mogla bi se osigurati samo mobilizacijom i koordinacijom ulaganja na europskoj razini.
 Europa ima brojne prednosti u različitim dijelovima elektroničkog vrijednosnog lanca, ali su one raspršene po državama članicama. Konsolidacijom bi se ojačale te prednosti, a time i globalni položaj Europe. Koordiniranim djelovanjem na razini EU-a potaknulo bi se stvaranje ekosustava u kojima MSP-ovi i novoosnovana poduzeća mogu brže napredovati i rasti.
 Kad je riječ o Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije, trostrani model te opcije uz uključivanje država sudionica privući će nacionalne istraživačke organizacije i osigurati najvišu razinu koordinacije s nacionalnim istraživačkim programima. Uz pretpostavku da bi financijski doprinos Komisije bio sličan drugim opcijama, trostranim modelom predmetne opcije mobilizirali bi se znatno veći resursi zahvaljujući kombinaciji doprinosa Komisije te nacionalnih i privatnih doprinosa, čemu je dokaz Zajedničko poduzeće ECSEL. Predmetni model omogućuje oblikovanje i provedbu zajedničke agende na razini EU-a uz potrebne resurse za izgradnju dinamičnog europskog ekosustava za elektroničke komponente i sustave.
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante) [...]
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post) [...]
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Privremenom evaluacijom Zajedničkog poduzeća ECSEL
 174
 utvrđena su područja za poboljšanje i iznesene posebne preporuke:
 – staviti veći naglasak na strateški pristup uz veće usklađivanje s prioritetima EU-a. Navedeno je da postojeće partnerstvo primjenjuje pristup koji je suviše „odozdo prema gore”, a Komisiju i države sudionice potaknulo se da preuzmu snažniju ulogu u određivanju prioriteta,
 – proširiti pokrivenost elektroničkim vrijednosnim lancima, što uključuje sudjelovanje poduzeća koja se bave sustavima (eng. systems houses)
 175
 . Svrha toga dijelom je bila potaknuti bolju suradnju u području komponenti i sustava, ali i osigurati da su istraživanja i inovacije od prvog dana usklađeni s industrijskim potrebama, bilo dugoročnim ili kratkoročnim. Tome bi pridonijelo i blago proširenje opsega na više slojeve softvera,
 – težiti boljem usklađivanju nacionalnih administrativnih praksi i postupaka s ciljem pojednostavnjenja. To se odnosi na prakse povezane s pravilima i uvjetima za sudionike u državama sudionicama, koje se mogu pojednostavniti. Postupci prijave i izvješćivanja ne bi trebali biti složeniji nego za redovite pozive u okviru programa Obzor 2020./Obzor Europa,
 i
 – težiti daljnjoj integraciji MSP-ova i novoosnovanih poduzeća u inovacijski ekosustav u području elektronike. Iako su 30 % sudionika MSP-ovi, njihov udio u financiranju trenutačno iznosi 17 %, što znači da ima prostora za povećanje njihove aktivne uloge u partnerstvu i iskorištavanje njihova punog potencijala.
 Ta su iskustva uzeta u obzir u odnosu na opseg, ciljeve i provedbu predložene inicijative u području ključnih digitalnih tehnologija. Potreba za većom usklađenošću s prioritetima EU-a, širokom pokrivenosti vrijednosnim lancima i boljom integracijom MSP-ova dio su intervencijske logike („uzroci problema”) ove inicijative i obuhvaćeni su njezinim posebnim ciljevima. Pitanja usklađivanja i pojednostavnjenja nacionalnih praksi i postupaka treba uvažiti pri uspostavi i provedbi potencijalnog partnerstva
 176
 (o tome se trenutačno raspravlja s nacionalnim tijelima).
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Cilj je inicijative razviti sinergije s komplementarnim mehanizmima financiranja i stvoriti potrebne uvjete za koordinaciju i stvaranje sinergija s drugim unutarnjim ili vanjskim inicijativama te za razvoj elektroničkog ekosustava. Konkretno, predložena inicijativa može se uklopiti u kontekst brojnih nedavno najavljenih europskih politika i prioriteta:
 –umjetna inteligencija,
 –podatkovna strategija,
 –industrijska strategija,
 –europski plan oporavka,
 –zeleni plan,
 –istraživanja i inovacije u okviru predloženog programa Obzor Europa, klastera drugog stupa „Digitalizacija, industrija i svemir”, kojima je cilj na konkretan način doprinijeti trima sveobuhvatnim politikama EU-a: Europi spremnoj za digitalno doba, gospodarstvu u interesu građana i europskom zelenom planu.
 Osim toga, predložena inicijativa u području ključnih digitalnih tehnologija obuhvaća napredak (projektiranje, proizvodnja, ugrađeni sustavi) u osnovnim tehnologijama elektroničkih komponenti i sustava koji može dovesti do poboljšane učinkovitosti ili dodatne funkcionalnosti na razini primjene. Funkcije umrežavanja (pametne mreže i usluge), računalstva (EuroHPC) i integrirane inteligencije (umjetna inteligencija, podatkovne tehnologije i robotika) temelje se na tom napretku, pri čemu se uspostavljaju i održavaju strateške veze s tim partnerstvima i njihovim zajednicama dionika.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 ☑ Ograničeno trajanje
 –☑
 na snazi od [1.1.]2021. do [31.12.]2031.
 –☑
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2031. za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 177
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ☑ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –☑ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Države članice sufinanciraju neizravna djelovanja.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Kao tijelo Unije Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije posluje u skladu sa strogim pravilima o praćenju. Praćenje se vrši putem:
 ·vlastite službe za unutarnju reviziju i službe Komisije za reviziju,
 ·nadzora upravnog odbora. Izvršni direktor interno nadzire rad Zajedničkog poduzeća,
 ·skupa kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja uspješnosti koji će se utvrditi radi praćenja provedbe programa i mjerenja njegova učinka,
 ·srednjoročne i završne evaluacije programa koje provode vanjski stručnjaci, pod nadzorom Komisije,
 ·programa rada Zajedničkog poduzeća i njegova godišnjeg izvješća o radu.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za ključne digitalne tehnologije i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnikȃ Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekata.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova (jedna trećina) za Komisiju, države sudionice (zajedno) i privatne članove (zajedno) u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor u odnosu na osoblje donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje iz Obzora Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Udruženje EDCTP već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primali sredstva Unije u okviru programa.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 178
 zemalja EFTA-e
 179
 zemalja kandidatkinja
 180
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 41 – Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Klaster „Digitalizacija, industrija i svemir” – 01 02 02 40
 210,000
 250,000
 290,000
 300,000
 260,000
 245,000
 245,000
 —
 1 800,000
 Ukupni rashodi
 210,623
 250,635
 290,648
 300,661
 260,674
 245,687
 245,701
 —
 1 804,628
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 181
 182
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 183
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 1,425
 1,474
 1,534
 1,567
 1,596
 1,626
 6,292
 15,514
 Plaćanja
 (2)
 1,425
 1,474
 1,534
 1,567
 1,596
 1,626
 1,656
 4,636
 15,514
 Glava 2.
 184
 Obveze
 (1a)
 0,559
 0,649
 0,662
 0,691
 0,691
 0,701
 2,623
 6,576
 Plaćanja
 (2a)
 0,559
 0,649
 0,662
 0,691
 0,691
 0,701
 0,701
 1,922
 6,576
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 208,016
 247,877
 287,804
 297,742
 257,713
 242,673
 236,085
 1 777,910
 Plaćanja
 (3b)
 52,004
 113,973
 196,325
 241,551
 270,794
 267,987
 255,558
 379,718
 1 777,910
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 210,000
 250,000
 290,000
 300,000
 260,000
 245,000
 245,000
 —
 1 800,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 53,988
 116,096
 198,521
 243,809
 273,081
 270,314
 257,915
 386,276
 1 800,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU CNECT
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi (3 EPV DUŽNOS., 2 EPRV UO)
 185
 0,505
 0,515
 0,525
 0,536
 0,547
 0,557
 0,569
 3,754
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,633
 0,645
 0,658
 0,671
 0,685
 0,698
 0,713
 —
 4,703
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 210,633
 250,645
 290,658
 300,671
 260,685
 245,698
 245,713
 —
 1 804,703
 Plaćanja
 54,621
 116,741
 199,179
 244,480
 273,766
 271,012
 258,628
 386,276
 1 804,703
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 210,633
 250,645
 290,658
 300,671
 260,685
 245,698
 245,713
 —
 1 804,703
 Plaćanja
 54,621
 116,741
 199,179
 244,480
 273,766
 271,012
 258,628
 386,276
 1 804,703
 3.2.2.Procijenjeni učinak na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 186
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj članova osoblja (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Dužnosnici (razred AST)
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Ugovorno osoblje
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 58
 170
 Privremeno osoblje
 14
 14
 14
 14
 14
 14
 14
 32
 130
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 6
 UKUPNO
 30
 30
 31
 31
 31
 31
 31
 91
 306
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 Ugovorno osoblje
 0,897
 0,915
 0,933
 0,952
 0,971
 0,991
 1,011
 3,829
 10,499
 Privremeno osoblje
 1,785
 1,821
 1,857
 1,894
 1,932
 1,971
 2,010
 4,781
 18,051
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,065
 0,066
 0,068
 0,069
 0,070
 0,072
 0,410
 UKUPNO
 2,683
 2,736
 2,855
 2,913
 2,971
 3,031
 3,091
 8,682
 28,960
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 AD14
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD13
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD12
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 1
 1
 0
 0
 AD11
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 1
 1
 AD10
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 0
 0
 AD9
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 3
 2
 1
 1
 AD8
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 AD7
 AD6
 AD5
 AD ukupno
 14
 14
 14
 14
 14
 14
 14
 14
 8
 6
 4
 4
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 5
 5
 5
 6
 6
 6
 6
 6
 7
 5
 2
 2
 Funkcijska skupina III.
 10
 10
 10
 9
 9
 9
 9
 9
 12
 10
 3
 3
 Funkcijska skupina II.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina I.
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 0
 Ukupno
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 16
 20
 16
 6
 6
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 0
 0
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 0
 0
 0
 0
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 187
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 188
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 189
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 – predstavljanje Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća i odboru javnih tijela,
 – suradnja s industrijskim udruženjima (privatnim članovima) u ključnim djelovanjima na razini istraživanja i inovacija,
 – praćenje i održavanje ključnih rezultata Zajedničkog poduzeća, npr. plana rada, strateške agende za istraživanja i inovacije itd.,
 – suradnja s državama sudionicama u svim pitanjima povezanima sa Zajedničkim poduzećem za ključne digitalne tehnologije, među ostalim u pogledu sinergija s nacionalnim programima,
 – pravna pomoć u vezi sa svim pitanjima koja se odnose na Zajedničko poduzeće za ključne digitalne tehnologije,
 – administrativne zadaće, npr. u vezi s pripremom poziva i primjenom rezultata,
 – zadaće povezane s unutarnjim i vanjskim izvješćivanjem, uključujući razrješnicu (Europski parlament i Revizorski sud),
 – potpora organizaciji ključnih događanja (konferencije na visokoj razini, međunarodna suradnja itd.), i
 – informiranje o aktivnostima Zajedničkog poduzeća za ključne digitalne tehnologije.
 Vanjsko osoblje
 -
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 (1)Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 [Smjernice:]
 – Potrebno je uključiti informacije o pojačanom doprinosu na početku razdoblja (2020.) za tekuće troškove EU-a za 2021.+, uz prikaz doprinosa koje trebaju platiti partneri.
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 190
 1,984
 2,123
 2,196
 2,258
 2,287
 2,327
 8,915
 —
 22,090
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 208,016
 247,877
 287,804
 297,742
 257,713
 242,673
 236,085
 —
 1 777,910
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 291,222
 347,027
 402,926
 416,839
 360,798
 339,743
 330,519
 2 489,074
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 —
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 501,222
 597,027
 692,926
 716,839
 620,798
 584,743
 575,519
 —
 4 289,074
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 na vlastita sredstva
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 191
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – ISTRAŽIVANJA O UPRAVLJANJU ZRAČNIM PROMETOM NA JEDINSTVENOM EUROPSKOM NEBU
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Prijedlog uredbe Vijeća o europskom partnerstvu za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu (SESAR) 3.
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Aktivnost: Obzor Europa, klaster 5 (Klima, energija i mobilnost)
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ◻ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 192
 X produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Glavni su ciljevi Zajedničkog poduzeća SESAR 3 sljedeći:
 (a)
 jačanje i integracija istraživačkih i inovacijskih kapaciteta Unije u sektoru upravljanja zračnim prometom (ATM) kako bi se europski ATM digitalizirao i postao otporniji i prilagodljiviji fluktuacijama prometa te kako bi se omogućio neometan rad svih zrakoplova;
 (b)
 jačanje, putem inovacija, konkurentnosti zračnog prijevoza s posadom i bez posade u EU-u te tržišta usluga ATM-a kako bi se podržao gospodarski rast u EU-u;
 (c)
 razvijanje i ubrzavanje uvođenja inovativnih rješenja na tržište kako bi zračni prostor jedinstvenog europskog neba postao najučinkovitije i ekološki najprihvatljivije nebo za letenje na svijetu.
 Očekuje se da će inicijativa početi s radom u drugom ili trećem tromjesečju 2021. (ovisno o tome kad Vijeće donese jedinstveni temeljni akt). Planira se da će zajednička poduzeća raditi do 31. prosinca 2027., a zadnji pozivi objavit će se najkasnije do 31. prosinca 2027. U skladu s kriterijima za europska partnerstva iz Priloga III. Uredbi o Obzoru Europa, jedinstveni temeljni akt uključuje posebne odredbe za njihovu evaluaciju, postupno ukidanje i obnovu. To uključuje obvezu upravnog odbora da podnese plan za postupno ukidanje financiranja zajedničkog poduzeća iz Obzora Europa i procjenu najdjelotvornijeg načina intervencije u pogledu politike za eventualna buduća djelovanja u sklopu povremenih revizija i evaluacija.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Problemi koji se nastoje riješiti inicijativom takve su prirode i opsega da će usklađeno djelovanje na razini EU-a biti prikladnije nego da pojedinačne države članice razvijaju vlastite inicijative. Time će se omogućiti dosljednije i usklađenije aktivnosti i izbjeći njihovo udvostručavanje.
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante)
 Složenost i izazovi s kojima se suočava sustav ATM-a u Europi potaknuli su intervenciju Unije tijekom posljednja dva desetljeća:
 – jedinstveno europsko nebo, uspostavljeno 2004., definira kontekst politike,
 – istraživanje i inovacije koordinira Zajedničko poduzeće SESAR i
 – usklađena primjena osigurana je u okviru zajedničkih projekata.
 U nedavno objavljenim izvješćima Europskog revizorskog suda
 193
 ,
 194
 utvrđeno je da su u okviru trenutačne politike inicijative istraživanja, inovacija i njihove primjene potaknule proces promjene, ali i da je potrebno uložiti više napora kako bi se realizirale sve prednosti modernizacije ATM-a: „Stoga je potrebno ubrzati i bolje usmjeriti napore radi preobrazbe europskog sustava ATM-a u digitalnu, prilagodljivu i otpornu mrežu primjenom usklađenog pristupa na razini EU-a.”
 To se može postići samo defragmentacijom europskog zračnog prostora, čime će se omogućiti učinkovitije upravljanje zračnim prostorom koje će biti u stanju riješiti problem nedostatka kapaciteta, smanjiti kašnjenja i štetne učinke na okoliš kao što su emisije i buka
 195
 , uz pomak od prilagođenih sustava koji se temelje na proizvodima prema kolaborativnom i prilagodljivom mrežnom pristupu usmjerenom na uslugu. Postizanje interoperabilne infrastrukture preduvjet je za odvajanje fizičke infrastrukture od pružanja usluga te prilagodljiv i siguran pristup podacima ATM-a. Na taj će se način usluge u zračnoj plovidbi moći pružati neovisno o njihovoj fizičkoj lokaciji, u svakom trenutku i za bilo koji dio zračnog prostora. Za to je potrebno znatno financiranje istraživanja i inovacija kako bi se razvile i potvrdile transformativne tehnologije uz visok stupanj konsenzusa i država članica i industrije
 196
 .
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post)
 Moderan, digitaliziran i učinkovit sustav ATM-a bit će potpora održivom rastu zračnog prometa u skladu s politikama EU-a, konkretno europskim zelenim planom
 197
 i ostvarivanjem Europe spremne za digitalno doba.
 Ako se pravodobno i uspješno provede, glavni su učinci inicijative sljedeći: poboljšana sposobnost učinkovitijeg upravljanja letovima, razvoj novog tržišta bespilotnih letjelica, jači položaj europske industrije na globalnoj razini, napredak znanstvenih spoznaja i jačanje istraživačkih i inovacijskih kapaciteta, manja buka i emisije plinova iz zračnog prometa te bolja iskustva putnika zbog manje kašnjenja i nižih troškova.
 Ta se pitanja dodatno razmatraju u procjeni učinka priloženoj ovom prijedlogu.
 Sveukupno se procjenjuje da bi do 2050. usklađeni europski sustav ATM-a mogao u Europi generirati sredstva u iznosu od više od 1 800 milijardi EUR
 198
 , kojima će se poboljšati konkurentnost, sposobnost za inovacije i položaj europske industrije na globalnom tržištu.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 U privremenoj evaluaciji sadašnjeg Zajedničkog poduzeća SESAR
 199
 već je utvrđen niz sustavnih izazova koji bi mogli narušiti dosad postignuti napredak i morat će se bolje riješiti novom istraživačkom inicijativom u području ATM-a. Ti izazovi uključuju:
 i. definiranje i održavanje stabilnih dugoročnih ciljeva;
 ii. jačanje odgovornosti zajedničkog poduzeća i davanje prednosti potpori EU-a za rješenja u području istraživanja i inovacija kojima se promiču defragmentacija i konkurentno okruženje;
 iii. skraćivanje dugih ciklusa istraživanja i industrijalizacije kako bi se osiguralo brže uvođenje i puštanje u rad rješenja u okviru SESAR-a;
 iv. rješavanje pitanja koncentracije financiranja i potreba za osiguravanjem transparentnosti i otvorenosti za nove sudionike, posebno za subjekte iz država u kojima je sudjelovanje dosad bilo slabo;
 v. bolje upravljanje znanjem i njegov prijenos, povezanost s akademskom zajednicom i istraživačkim institutima kako bi se u EU-u poboljšali znanstveni temelji ATM-a.
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Prema Uredbi o Obzoru Europa, sva europska partnerstva trebaju osigurati aktivnosti koordinacije i/ili zajedničke aktivnosti s drugim relevantnim istraživačkim i inovacijskim inicijativama za osiguravanje optimalne razine međusobne povezanosti i djelotvornih sinergija. U skladu s tim, okosnica jedinstvenog temeljnog akta je vodeće načelo da će bliska suradnja i sinergije između zajedničkih poduzeća i relevantnih inicijativa na razini EU-a odnosno nacionalnoj i regionalnoj razini, osobito drugih europskih partnerstava, biti ključne za postizanje većeg učinka i osiguravanje prihvaćenosti rezultata. U tom pogledu jedinstveni temeljni akt (dio prvi, zajedničke odredbe koje se primjenjuju na sva zajednička poduzeća) olakšava sinergije nizom operativnih odredaba.
 Prema Europskom glavnom planu ATM-a, iduća generacija sustava ATM-a trebala bi biti automatiziranija i u većoj mjeri iskoristiti digitalne tehnologije kao što su velike količine podataka i umjetna inteligencija. Buduće istraživanje i inovacije u području ATM-a trebaju stoga biti povezani sa širim istraživanjem i inovacijama u sljedećim područjima:
 •
 zračni prijevoz (npr. povezanost s kandidatom za partnerstvo u području čistog zrakoplovstva). Eurocontrolovi podaci o prometu pokazuju da su se emisije CO2 iz zračnog prometa povećale za veći postotak nego što se promet povećao. Poboljšanja ekološke učinkovitosti zrakoplova mogu stoga imati negativnu bilancu zbog fragmentirane infrastrukture ATM-a. Prema tome, planove istraživanja i inovacija za upravljanje zračnim prometom i čisto zrakoplovstvo treba uskladiti kako bi se ostvarile najveće moguće koristi, osobito kad je riječ o okolišu,
 •
 multimodalni prijevoz: sustave ATM-a trebalo bi sinkronizirati i omogućiti razmjenu podataka s drugim vrstama prijevoza (npr. željeznicom) kako bi se povećala predvidljivost i omogućilo izdavanje jedinstvenih karata ili usklađivanje prtljage,
 •
 digitalne tehnologije (npr. povezanost s ključnim digitalnim tehnologijama, pametnim mrežama i uslugama, umjetnom inteligencijom, podacima i robotikom) i znanost o klimi, uključujući najnovije spoznaje o klimatskim promjenama i njihovim učincima. Konkretno, u upravljanju zračnim prometom mora postojati svijest o razvoju tehnologija za manipulaciju podacima i njihovu distribuciju, kibersigurnosti, pravnim aspektima (npr. o pitanjima vlasništva nad podacima i odgovornosti), naprednom donošenju odluka, uključujući kad je riječ o velikim količinama podataka i umjetnoj inteligenciji, i o znanstvenom razumijevanju utjecaja na klimu te se upravljanje zračnim prometom mora prilagoditi tim spoznajama.
 Praćenje sinergija i suradnje provodit će se putem godišnjih izvješća o radu.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 X Ograničeno trajanje
 –X na snazi od 1. siječnja 2021. do 31. prosinca 2031. (datum početka ovisi o stupanju na snagu ove Uredbe)
 –X
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2031. za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 200
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 X Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –X tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Za razliku od trenutačnog slučaja kad je riječ o Zajedničkom poduzeću SESAR, uspostavit će se novo tijelo Unije na temelju članka 71. Financijske uredbe.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 U skladu s Uredbom o Obzoru Europa, u partnerstvu se primjenjuje sustav praćenja koji je u skladu sa zahtjevima iz članka 45., Priloga III. i Priloga V. Uredbi o Obzoru Europa, a podaci se unose u istu jedinstvenu bazu podataka kao druge komponente programa Obzor Europa. Sustav izvješćivanja i praćenja pruža ključne podatke o upravljanju i provedbi (uključujući mikropodatke na razini pojedinačnih subjekata) i omogućuje praćenje napretka prema ključnim smjerovima učinka (uključujući napredak u ostvarivanju prioriteta EU-a) i kriterijima partnerstva. Za svako partnerstvo izvješćuje se o posebnim pokazateljima (koji nisu obuhvaćeni ključnim smjerovima učinka), što omogućuje kratkoročno, srednjoročno i dugoročno praćenje napretka u ostvarivanju vizije i posebnih i operativnih ciljeva partnerstva kako su utvrđeni u uredbi o uspostavi partnerstva, uključujući i ciljeve do 2030. Pokazatelji, izvori podataka i metodologije moraju omogućivati procjenu postignuća, napretka u ostvarivanju učinka, uključujući i ostvarivanje ciljeva politika EU-a, i utvrđivanje potencijalnih potreba za korektivnim mjerama tijekom vremena. Trebalo bi razmotriti kvalitativne i kvantitativne podatke, odrediti odgovornosti za prikupljanje podataka i utvrditi konkretne pristupe za razvoj realnih polaznih vrijednosti te ciljnih i/ili referentnih vrijednosti kako bi se utvrdio napredak, prema potrebi, u skladu s pristupom utemeljenim na učinku u okviru Obzora Europa. Sve prikupljene informacije dostavljaju se gotovo u stvarnom vremenu službama Komisije na temelju zajedničkih podatkovnih modela i unose u jedinstvenu bazu podataka kako je navedeno u članku 45. Uredbe o Obzoru Europa.
 U tu svrhu uspostavljaju se odgovarajući sustavi izvješćivanja, kako bi se podržalo kontinuirano i transparentno izvješćivanje, među ostalim i kad je riječ o dodijeljenim i stvarno pruženim financijskim doprinosima i doprinosima u naravi, vidljivosti i pozicioniranju u međunarodnom kontekstu te učinku na rizike ulaganja privatnog sektora povezane s istraživanjem i inovacijama. Izvješćivanje bi trebalo biti u skladu sa standardnim zahtjevima za izvješćivanje u okviru Obzora Europa. Razvoj sustava izvješćivanja u kontekstu procesa strateške koordinacije uključuje i države članice i predstavnike partnerstava kako bi se osigurala sinkronizacija i koordinacija aktivnosti izvješćivanja i praćenja, uključujući podjelu zadaća prikupljanja podataka i izvješćivanja. Sustav izvješćivanja na razini projekta mora uključivati detaljne informacije o financiranim projektima, njihovim rezultatima, širenju i primjeni u ključnim ciljnim skupinama te sveukupni učinak toga na znanost, gospodarstvo, društvo i/ili okoliš, u skladu s ciljevima projekta i predviđenim učincima. To bi trebalo nadopuniti relevantnim podacima o dodanoj vrijednosti i učinku partnerstva na europskoj, nacionalnoj i regionalnoj razini. Potrebno je osigurati odgovarajući mehanizam za razmjenu podataka sa zajedničkim bazama podataka Obzora Europa za praćenje i izvješćivanje.
 Europska partnerstva ocjenjuju se u skladu s okvirom za evaluaciju Obzora Europa, kako je utvrđeno u članku 47.
 Nadzor se vrši na sljedeći način:
 ·GU MOVE će uspostaviti strategiju nadzora. Konkretno, GU MOVE će pratiti rizike povezane s funkcioniranjem Zajedničkog poduzeća, korištenjem sredstava, troškovima kontrole, usklađenosti s postupcima unutarnje kontrole, mjerama za borbu protiv prijevara itd.
 ·Nadzor na najvišoj razini osigurat će Upravni odbor Zajedničkog poduzeća, kojim predsjeda Komisija. Izvršni direktor interno će nadzirati rad Zajedničkog poduzeća.
 ·Međuevaluacije i završne evaluacije provodit će se uz pomoć neovisnih stručnjaka na temelju transparentnog procesa i pod nadzorom Komisije.
 ·Utvrdit će se skup kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja radi praćenja provedbe Zajedničkog poduzeća i mjerenja njegova učinka.
 ·Procijenit će se jedinstveni programski dokument i konsolidirano godišnje izvješće o radu.
 ·Održavat će se redoviti (svaka tri mjeseca) koordinacijski sastanci između GU MOVE i upravljačkog tima Zajedničkog poduzeća radi rasprave o administrativnim pitanjima i pitanjima povezanima sa sadržajem.
 2.2.Služba Komisije za reviziju, unutarnji revizor, Europski revizorski sud i neovisni vanjski revizori, ovisno o slučaju Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće SESAR 3 javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću SESAR 3 donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće SESAR 3 navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem SESAR 3 i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće SESAR 3 budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće SESAR 3 također poštuje odredbe okvirne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te okvirne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnika Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća SESAR 3, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća SESAR 3 temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisnog ocjenjivanja i za njihovo prevođenje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekta.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću SESAR 3 uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, konkretno:
 ·iako je broj glasova članova Zajedničkog poduzeća u Upravnom odboru proporcionalan njihovu doprinosu proračunu Zajedničkog poduzeća, Unija i Eurocontrol (međunarodna organizacija) imat će barem po 25 % ukupnog broja glasova; ako su glasovi jednako podijeljeni, odlučujući je glas predstavnika Unije.
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju u odnosu na osoblje.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća SESAR 3 kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiji podnijeti izvješće o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća SESAR 3 u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće SESAR 3 slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće SESAR 3 primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Udruženje EDCTP već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su u okviru programa primali sredstva Unije.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 201
 zemalja EFTA-e
 202
 zemalja kandidatkinja
 203
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1.
 01 02 02 51 – Zajedničko poduzeće za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzete obveze (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 Klaster „Klima, energija i mobilnost” 01 02 02 50
 40,000
 88,576
 88,648
 93,721
 93,794
 93,871
 101,390
 —
 600,000
 Ukupni rashodi
 40,000
 88,576
 88,648
 93,721
 93,794
 93,871
 101,390
 —
 600,000
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 204
 205
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 206
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Glava 1.
 Obveze
 (1)
 2,392
 2,440
 2,489
 2,538
 2,589
 7,899
 20,347
 Plaćanja
 (2)
 2,392
 2,440
 2,489
 2,538
 2,589
 2,641
 5,258
 20,347
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 1,184
 1,208
 1,232
 1,256
 1,282
 3,491
 9,653
 Plaćanja
 (2a)
 1,184
 1,208
 1,232
 1,256
 1,282
 1,307
 2,184
 9,653
 Glava 3.
 Obveze
 (3a)
 40,000
 85,000
 85,000
 90,000
 90,000
 90,000
 90,000
 570,000
 Plaćanja
 (3b)
 20,000
 60,000
 70,000
 80,000
 90,000
 100,000
 100,000
 50,000
 570,000
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a +3
 40,000
 88,576
 88,648
 93,721
 93,794
 93,871
 101,390
 —
 600,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 20,000
 63,576
 73,648
 83,721
 93,794
 103,871
 103,948
 57,442
 600,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU MOVE
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi (3 dužnosnika, 2 CA)
 207
 0,493
 0,503
 0,513
 0,524
 0,534
 0,545
 0,556
 3,368
 Ostali administrativni rashodi
 0,127
 0,129
 0,132
 0,134
 0,137
 0,140
 0,143
 0,942
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 Odobrena sredstva
 0,620
 0,632
 0,645
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 4,610
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 40,620
 89,208
 89,293
 94,379
 94,465
 94,556
 102,089
 —
 604,610
 Plaćanja
 20,620
 64,208
 74,293
 84,379
 94,465
 104,556
 104,647
 57,442
 604,610
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 (ukupne obveze = ukupna plaćanja)
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 40,620
 89,208
 89,293
 94,379
 94,465
 94,556
 102,089
 —
 604,610
 Plaćanja
 20,620
 64,208
 74,293
 84,379
 94,465
 104,556
 104,647
 57,442
 604,610
 3.2.2.Procijenjeni utjecaj na ljudske potencijale Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj zaposlenika (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Privremeno osoblje
 37
 37
 37
 37
 37
 37
 37
 37
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 (2)
 UKUPNO
 208
 40
 40
 40
 40
 40
 40
 40
 40
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razredi AD)
 Dužnosnici (razredi AST)
 Ugovorno osoblje
 0,082
 0,084
 0,085
 0,087
 0,089
 0,091
 0,092
 0,388
 0,998
 Privremeno osoblje
 5,624
 5,736
 5,851
 5,968
 6,088
 6,209
 6,334
 26,626
 68,437
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 0,172
 0,175
 0,179
 0,183
 0,186
 0,190
 0,194
 0,814
 2,093
 UKUPNO
 5,878
 5,996
 6,115
 6,238
 6,363
 6,490
 6,620
 27,829
 71,528
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD14
 1
 1
 1
 AD13
 1
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 3
 3
 3
 3
 AD12
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 6
 6
 6
 6
 AD11
 3
 4
 4
 4
 4
 3
 4
 5
 2
 3
 3
 5
 AD10
 2
 2
 3
 4
 5
 7
 8
 7
 7
 8
 8
 7
 AD9
 6
 7
 7
 8
 7
 6
 6
 6
 6
 7
 6
 5
 AD8
 7
 7
 7
 6
 6
 6
 5
 5
 5
 4
 4
 4
 AD7
 4
 5
 5
 4
 4
 4
 3
 3
 3
 2
 2
 2
 AD6
 3
 1
 AD5
 AD ukupno
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 31
 AST11
 1
 1
 AST10
 1
 1
 1
 1
 1
 AST9
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AST8
 1
 1
 1
 1
 AST7
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 2
 AST6
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AST5
 4
 3
 3
 3
 2
 2
 2
 2
 1
 AST4
 2
 3
 4
 AST3
 1
 1
 AST2
 1
 AST1
 AST ukupno
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 6
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 Očekivani utjecaj na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina III.
 Funkcijska skupina II.
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 209
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 210
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 211
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 Različite zadaće koje se odnose na:
 ·tehničko praćenje napretka u radu Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje napretka istraživačkog programa Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje poštovanja strateške agende za istraživanja i inovacije
 ·predstavljanje Europske komisije u upravnom odboru partnerstva
 ·definiranje stajališta Komisije u upravnom odboru (pravo glasa/veta)
 ·administrativne zadaće povezane s upravljanjem partnerstvom, uključujući financijska i pravna pitanja odnosno pitanja povezana s ljudskim resursima i revizijama
 ·povezivanje sa skupinom predstavnika država i Programskim odborom za promet
 ·promatranje poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda te prijem novih članova
 ·sudjelovanje na sastancima podskupina i radnih skupina
 ·organizacija srednjoročnih i završnih evaluacija
 Vanjsko osoblje
 Različite zadaće koje se odnose na:
 ·tehničko praćenje napretka u radu Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje napretka istraživačkog programa Zajedničkog poduzeća
 ·praćenje poštovanja strateške agende za istraživanja i inovacije
 ·predstavljanje Europske komisije u upravnom odboru partnerstva
 ·definiranje stajališta Komisije u upravnom odboru (pravo glasa/veta)
 ·administrativne zadaće povezane s upravljanjem partnerstvom, uključujući financijska i pravna pitanja odnosno pitanja povezana s ljudskim resursima i revizijama
 ·povezivanje sa skupinom predstavnika država i Programskim odborom za promet
 ·promatranje poziva na podnošenje prijedloga i poziva na podnošenje ponuda te prijem novih članova
 ·sudjelovanje na sastancima podskupina i radnih skupina
 organizacija srednjoročnih i završnih evaluacija
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju članovi koji nisu Unija
 6,000
 212
 6,113
 6,235
 6,360
 6,487
 6,617
 6,749
 11,489
 50,000
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 213
 50,000
 100,000
 120,000
 130,000
 150,000
 150,000
 150,000
 100,000
 950,000
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 50,000
 106,113
 126,235
 136,360
 156,487
 156,617
 156,749
 111,439
 1 000,000
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –X
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 214
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 ZAKONODAVNI FINANCIJSKI IZVJEŠTAJ – PAMETNE MREŽE I USLUGE
 1.OKVIR PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 1.1.Naslov prijedloga/inicijative
 Europsko institucionalno partnerstvo za pametne mreže i usluge
 1.2.Predmetna područja politike (klaster programa)
 Područje politike: Obzor Europa − Okvirni program za istraživanja i inovacije (2021.−2027.)
 Aktivnost: Obzor Europa, klaster 4 – Digitalizacija, industrija i svemir
 Područje politike: Instrument za povezivanje Europe (CEF2)
 Aktivnost: CEF u digitalnom sektoru.
 1.3.Prijedlog/inicijativa odnosi se na:
 ⌧ novo djelovanje
 ◻ novo djelovanje nakon pilot-projekta/pripremnog djelovanja
 215
 ◻ produženje postojećeg djelovanja
 ◻ spajanje ili preusmjeravanje jednog ili više djelovanja u drugo/novo djelovanje
 1.4.Osnova prijedloga/inicijative
 1.4.1.Zahtjevi koje treba ispuniti u kratkoročnom ili dugoročnom razdoblju, uključujući detaljan vremenski plan provedbe inicijative
 Prijedlog se odnosi na europsku autonomiju u tehnološkoj domeni koja je prepoznata kao strateška za Europu, posebno u Komunikaciji Komisije od 29. siječnja o paketu instrumenata za kibersigurnost 5G mreža. Strateška važnost infrastruktura za povezivost (pametne mreže i usluge prema 6G) dodatno je dokazana tijekom krize uzrokovane bolešću COVID-19, koja je jasno pokazala ovisnost naših gospodarstava i društava o platformama za povezivost i uslužnim platformama. U tom kontekstu ciljevi inicijative uključuju:
 – konsolidaciju europskih industrijskih kapaciteta u području povezivosti i za buduću generaciju sustava (6G) u kontekstu oštre konkurencije iz Azije i SAD-a,
 – potporu novim alternativnim dobavljačima, na što se poziva u komunikaciji o paketu instrumenata za kibersigurnost,
 – razvoj europskih tehnoloških kapaciteta u povezanim područjima (povezani uređaji i uslužne platforme) u kojima europska industrija ima manje istaknutu ulogu, ali koja su važna za osiguravanje sigurnog i autonomnog europskog lanca opskrbe,
 – potporu europskom zelenom planu s pomoću inovativnih tehnologija koje omogućuju uspostavu platformi za povezivost vrlo niske energetske potrošnje i digitalne slučajeve upotrebe s vrlo niskom energetskom potrošnjom koji se izvode na tim platformama,
 – uvođenje platformi za povezivost za strateške slučajeve uporabe (u automobilskoj industriji) koji otvaraju put prema budućim 6G sustavima.
 Za postizanje tog cilja predviđene su sljedeće aktivnosti:
 – pružanje okvira za suradnju na razini Europe koji obuhvaća sve segmente znanstvenog i industrijskog vrijednosnog lanca (komunikacija, uređaji interneta stvari, oblaci usluga, komponente, korisnici iz vertikalnih sektora) radi istraživanja, razvoja i ispitivanja tehnologija za platforme za povezivost i uslužne platforme sljedeće generacije,
 – pružanje okvira za suradnju na razini Europe za uvođenje infrastruktura za povezivost duž prekograničnih koridora za primjene u automobilskoj industriji,
 – osiguravanje okvira za suradnju s državama članicama radi sinergijskog djelovanja inicijativa na razini EU-a i na nacionalnoj razini kako bi se maksimalno povećali dodatnost i usmjerenost,
 – pripremanje za daljnja djelovanja, koja su povezana s partnerstvom i šire, kako bi se iskoristili rezultati, posebno u područjima regulative, normizacije i spektra.
 Krajnji je cilj omogućiti europskim akterima da razvijaju istraživačke i inovacijske kapacitete za 6G tehnologije kao temelj za buduće digitalne usluge do 2030. Inicijativom se nastoji poduprijeti i razvoj vodećih tržišta za 5G infrastrukturu i usluge u Europi do 2025. Oba skupa aktivnosti, za uvođenje 5G infrastrukture te za istraživanja i inovacije u području 6G tehnologije u kontekstu Obzora Europa od 2021. do 2027., poticat će usklađivanje budućih pametnih mreža i usluga s politikama i društvenim potrebama EU-a, što uključuje energetsku učinkovitost, privatnost, etiku i kibersigurnost.
 1.4.2.Dodana vrijednost sudjelovanja Unije
 Razlozi za djelovanje na europskoj razini (ex ante): Pametne mreže i usluge presudne su za konkurentnost europskih industrija. U Europi sektor mobilne komunikacije ostvaruje tek 550 milijardi EUR (podaci za 2017.), a zapošljava 2,5 milijuna osoba. Taj sektor omogućuje konkurentnost više vertikalnih sektora (povezanih automobila, pametnih tvornica), a postao je važan i za društveni život.
 Ipak, pred njim su ogromni izazovi: golema i rizična ulaganja potrebna za razvoj nove generacije infrastruktura za pametne mreže i usluge, iznimno jaka konkurencija neeuropskih aktera u području koje se smatra strateškim, pojava novih poslovnih subjekata i novih poslovnih modela, izraženija potreba javnih aktera za zajedničkim stvaranjem budućih sustava kojima će se sve više podupirati područja od javnog interesa (povezana zdravstvena skrb, pametne energetske mreže, povezani automobili) i sve veća zabrinutost europskih građana za društvo. Tome treba dodati uobičajeno pitanje koje opravdava djelovanje na razini EU-a u tom području, odnosno globalni konsenzus o budućim normama, spektru i scenarijima uvođenja na razini EU-a.
 Ta pitanja ukazuju na to da je potreban brz i koordiniran odgovor EU-a kako bi on zadržao i dodatno poboljšao svoj konkurentni položaj u području tehnologija za pametne mreže i usluge i povezanih industrija. Pozitivno iskustvo iz ugovornog partnerstva 5G-PPP u okviru Obzora 2020. nije dovoljno da se mobilizira širi spektar potrebnih dionika, a istodobno izbjegnu fragmentacija i udvostručavanje resursa na nacionalnoj razini.
 Očekivana dodana vrijednost Unije (ex post): Jasno je da se djelovanjem na razini EU-a europske aktere može potaknuti na zajedničke vizije i zajedničke tehnološke planove koji će se s vremenom pretvoriti u globalne standarde. To je presudno za stvaranje ekonomija razmjera i ekonomija opsega, pri čemu se ograničava, ako ne i izbjegava rascjepkanost nastojanja na razini EU-a i nacionalnih rješenja. U zadnjih 40 godina GSM, 3G, 4G i 5G dokaz su da je europski pristup pametnim mrežama i uslugama jedini pristup kojim se ispunjavaju očigledni zahtjevi građana, kao što su interoperabilnost i prenosivost usluga u više domena pružatelja usluga.
 Uz usmjeravanje na industrijske sektore i vertikalne slučajeve uporabe vrijednost zajedničkih i standardiziranih tehnologija dovodi do smanjenja troškova i optimizacije kapitalnih rashoda.
 U predmetnom sektoru, u kojem se intenzivno radi na istraživanju i inovacijama i koji ima vrlo visoke kapitalne rashode, europska razina najbolje je rješenje za držanje koraka s ulaganjima u drugim regijama, posebno u Aziji. To je nužno i ako Europa želi zadržati snažnu industriju u tom sektoru, s obzirom na nastojanja SAD-a da pronađe vlastita alternativna rješenja i stvori industrijske predvodnike.
 Partnerstvo će raditi na rješavanju prekograničnih/transnacionalnih pitanja, kao što su udruživanje resursa, strateški planovi, potreba za kritičnom masom kako bi se ispunili ciljevi politike i potreba za koordinacijom različitih aktera u različitim sektorima digitalnoga gospodarstva, koja države članice ne mogu u jednakoj mjeri riješiti samostalno, posebno kad je riječ o istraživanju i inovacijama u području 6G sustava.
 1.4.3.Pouke iz prijašnjih sličnih iskustava
 Prethodno ugovorno partnerstvo 5G-PPP u okviru programa Obzor 2020. uglavnom je bilo usmjereno na razvoj tehnoloških sastavnica za globalni 5G standard i njegovo vrednovanje za niz ciljanih slučajeva uporabe. Njegovo je preispitivanje pokazalo da je potrebno odgovoriti na nove strateške izazove. Budući da pametne mreže i usluge postaju sve važnije za funkcioniranje svih dijelova gospodarstva i društva, vladanje tehnologijama za pametne mreže i usluge i dobro pozicioniranje europskih aktera na globalnoj razini postaje ključno pitanje od javnog interesa kao što su tehnološka suverenost, kibersigurnost ili niske emisije ugljika.
 Industrija tim pitanjima od javnog interesa ne daje nužno isti prioritet te ih nipošto ne može sama riješiti. Stoga se ne može očekivati da će se zajednički programiranom strukturom, kao što je 5G-PPP, ostvariti brojni i sve važniji ciljevi politike. Za rješavanje tih pitanja na cjelovit i koordiniran način ponajprije je potrebno blisko partnerstvo institucijskog karaktera, uz strateško sudjelovanje država članica.
 Naposljetku, 5G-PPP nije osmišljen za pripremu i koordinaciju programa uvođenja.
 [...]
 1.4.4.Usklađenost i moguća sinergija s drugim prikladnim instrumentima
 Sinergija s instrumentom CEF u digitalnom sektoru planira se putem doprinosa inicijative europskom planu uvođenja 5G tehnologije za povezanu i automatiziranu mobilnost. Utvrđene su i sinergije s programima InvestEU i Digitalna Europa.
 Uzimajući u obzir komplementarnost predmetnih pitanja, utvrđeno je da su važne sinergije među partnerstvima, posebno s europskim partnerstvima za ključne digitalne tehnologije, kibersigurnost, fotoniku i umjetnu inteligenciju.
 Sudjelovanjem država članica kao strateškog savjetodavnog tijela za inicijativu omogućit će se i optimizacija komplementarnosti i dodatnosti programa koji se provode na razini EU-a i na nacionalnoj razini.
 1.5.Trajanje i financijski učinak
 ⌧ Ograničeno trajanje
 –⌧
 na snazi od [1.1.]2021. do [31.12.]2027.
 –⌧
 financijski učinak od 2021. do 2027. za odobrena sredstva za preuzete obveze i od 2021. do 2030. za odobrena sredstva za plaćanje
 ◻ Neograničeno trajanje
 –provedba s početnim razdobljem od GGGG do GGGG
 –nakon čega slijedi redovna provedba.
 1.6.Predviđeni načini upravljanja
 216
 ◻ Izravno upravljanje koje provodi Komisija
 –◻ putem svojih službi, uključujući osoblje u delegacijama Unije
 –◻ putem izvršnih agencija
 ◻ Podijeljeno upravljanje s državama članicama
 ⌧ Neizravno upravljanje povjeravanjem zadaća izvršenja proračuna:
 –◻ trećim zemljama ili tijelima koja su one odredile
 –◻ međunarodnim organizacijama i njihovim agencijama (navesti)
 –◻ EIB-u i Europskom investicijskom fondu
 –⌧ tijelima iz članaka 70. i 71. Financijske uredbe
 –◻ tijelima javnog prava
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom koja pružaju javne usluge u mjeri u kojoj daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ tijelima uređenima privatnim pravom države članice kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva i koja daju odgovarajuća financijska jamstva
 –◻ osobama kojima je povjerena provedba određenih djelovanja u području ZVSP-a u skladu s glavom V. UEU-a i koje su navedene u odgovarajućem temeljnom aktu.
 –Ako je navedeno više načina upravljanja, potrebno je pojasniti u odjeljku „Napomene”.
 Napomene
 Bez financijskih sredstava država članica, ali uz dodjeljivanje uloge strateških savjetnika državama članicama putem odgovarajućih mehanizama upravljanja kako bi se osigurali usklađenost i uzajamna dopuna sredstava EU-a i nacionalnih sredstava u tom području.
 Proračun programa CEF2 izvršava se putem sljednika EASME-a, partnerska uloga povezana je sa strateškom koordinacijom dionika za potrebe definiranja plana i narednih programa rada.
 2.MJERE UPRAVLJANJA
 2.1.Pravila praćenja i izvješćivanja
 Navesti učestalost i uvjete.
 Kao tijelo Unije Zajedničko poduzeće za male mreže i usluge posluje u skladu sa strogim pravilima o praćenju. Praćenje se vrši putem:
 ·vlastite službe za unutarnju reviziju i službe Komisije za reviziju,
 ·nadzora upravnog odbora. Izvršni direktor interno nadzire rad Zajedničkog poduzeća,
 ·skupa kvantitativnih i kvalitativnih pokazatelja uspješnosti koji će se utvrditi radi praćenja provedbe programa i mjerenja njegova učinka,
 ·srednjoročne i završne evaluacije programa koje provode vanjski stručnjaci, pod nadzorom Komisije,
 ·programa rada Zajedničkog poduzeća i njegova godišnjeg izvješća o radu.
 2.2.Sustavi upravljanja i kontrole
 2.2.1.Obrazloženje načina upravljanja, mehanizama provedbe financiranja, načina plaćanja i predložene strategije kontrole
 Neizravno upravljanje opravdano je jer je Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge javno-privatno partnerstvo koje se dijelom financira doprinosima u naravi članova koji nisu Unija.
 Svake godine odluka o doprinosu Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge donosi se na temelju proračuna EU-a donesenog za tu godinu.
 U sporazumu o doprinosu koji potpišu Europska komisija i Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge navodi se da će za zadaće koje se obavljaju svake godine Komisija uplatiti doprinos nakon sklapanja sporazuma o prijenosu sredstava sa Zajedničkim poduzećem za pametne mreže i usluge i nakon što Zajedničko poduzeće izda odgovarajuće zahtjeve za plaćanje članovima koji nisu Unija.
 Komisija će osigurati da pravila koja se primjenjuju na Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge budu u potpunosti u skladu sa zahtjevima iz Financijske uredbe. U skladu s člankom 71. Uredbe (EU, Euratom) 2018/1046 Zajedničko poduzeće poštuje načelo dobrog financijskog upravljanja. Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge također poštuje odredbe ogledne financijske uredbe koja se primjenjuje na Zajedničko poduzeće. Za svako odstupanje od te ogledne financijske uredbe, koje je nužno zbog posebnih potreba Zajedničkog poduzeća, potrebna je prethodna suglasnost Komisije.
 Mehanizmima praćenja, uključujući preko predstavnikȃ Unije u upravnom odboru Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge, kao i mehanizmima izvješćivanja osigurat će se da službe Komisije ispunjavaju zahtjeve u pogledu odgovornosti prema Kolegiju i proračunskom tijelu.
 Okvir unutarnje kontrole Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge temelji se na sljedećem:
 ·provedbi standarda unutarnje kontrole kojima se omogućuju jamstva koja su barem jednaka onima Komisije,
 ·postupcima za odabir najboljih projekata putem neovisne evaluacije i za njihovo pretvaranje u pravne instrumente,
 ·upravljanju projektima i ugovorima tijekom trajanja svakog projekta,
 ·ex ante provjerama u odnosu na 100 % potraživanja, uključujući primitak potvrda o obavljenoj reviziji i ex ante potvrđivanje metodologije troškova,
 ·ex post revizijama na uzorku potraživanja kao dijelu ex post revizija u okviru programa Obzor Europa,
 ·znanstvenoj evaluaciji rezultata projekata.
 2.2.2.Informacije o utvrđenim rizicima i uspostavljenim sustavima unutarnje kontrole za ublažavanje rizika
 U Zajedničkom poduzeću za pametne mreže i usluge uspostavljene su različite mjere za ublažavanje inherentnog rizika od sukoba interesa, posebno:
 ·jednak broj glasova za Komisiju i za članove koji nisu Unija u upravnom odboru,
 ·upravni odbor odabire izvršnog direktora na temelju prijedloga Komisije,
 ·neovisnost osoblja,
 ·evaluacije koje provode neovisni stručnjaci na temelju objavljenih kriterija za odabir zajedno sa žalbenim mehanizmima i potpunim izjavama o sukobu interesa,
 ·zahtjev da upravni odbor u odnosu na osoblje donese pravila za sprečavanje i izbjegavanje sukoba interesa u Zajedničkom poduzeću te upravljanje sukobima interesa u skladu s financijskim pravilima Zajedničkog poduzeća i Pravilnikom o osoblju.
 Jedna od ključnih uloga Zajedničkog poduzeća je utvrđivanje etičkih i organizacijskih vrijednosti, što će pratiti Komisija.
 Izvršni direktor Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge kao dužnosnik za ovjeravanje mora uvesti troškovno učinkovit sustav unutarnje kontrole i upravljanja. Izvršni direktor morat će Komisiju izvješćivati o donesenom okviru unutarnje kontrole.
 Komisija će pratiti rizik od neusklađenosti pomoću sustava izvješćivanja koji će razviti, kao i praćenjem rezultata ex post revizija primatelja sredstava EU-a iz Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge u okviru ex post revizija cijelog programa Obzor Europa.
 Postoji jasna potreba za učinkovitim i djelotvornim upravljanjem proračunom te za sprečavanjem prijevara i rasipanja sredstava. Međutim, sustavom kontrole mora se uspostaviti pravedna ravnoteža između postizanja prihvatljive stope pogreške i potrebnog tereta kontrole te izbjeći smanjenje privlačnosti istraživačkog programa Unije.
 2.2.3.Procjena i obrazloženje troškovne učinkovitosti kontrola (omjer troškova kontrole i vrijednosti sredstava kojima se upravlja) i procjena očekivane razine rizika od pogreške (pri plaćanju i pri zaključenju)
 Budući da su pravila za sudjelovanje u Obzoru Europa koja su primjenjiva na Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge slična onima kojima će se Komisija služiti u svojem programu rada i da skupina korisnika ima sličan profil rizičnosti, može se očekivati da će granična vrijednost dopuštene pogreške biti slična onoj koju je Komisija predvidjela za Obzor Europa, odnosno da postoji razumna sigurnost da je godišnji rizik pogreške tijekom višegodišnjeg razdoblja rashoda unutar raspona od 2 do 5 %, uz krajnji cilj postizanja stope preostale pogreške što bliže iznosu od 2 % na kraju višegodišnjih programa, nakon što se uzme u obzir financijski učinak svih revizija i mjera namijenjenih ispravljanju i povratu.
 Potpune informacije o očekivanoj stopi pogreške u odnosu na korisnike nalaze se u zakonodavnom financijskom izvještaju za Obzor Europa.
 2.3.Mjere za sprečavanje prijevara i nepravilnosti
 Navesti postojeće ili predviđene mjere za sprečavanje i zaštitu, npr. iz strategije za borbu protiv prijevara.
 Komisija osigurava da Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge primjenjuje postupke za borbu protiv prijevara u svim fazama procesa upravljanja.
 Provjerava se jesu li prijedlozi koji se odnose na zajednička poduzeća u okviru programa Obzor Europa otporni na prijevare te se procjenjuje njihov učinak. Predložene mjere općenito bi trebale imati pozitivan učinak na borbu protiv prijevara, posebice zbog veće usmjerenosti na revizije temeljene na rizicima te poboljšane znanstvene evaluacije i kontrole.
 Komisija poduzima odgovarajuće mjere kojima osigurava da su, dok se provode djelovanja koja se financiraju u okviru ove Uredbe, financijski interesi Unije zaštićeni primjenom preventivnih mjera protiv prijevare, korupcije i svih drugih nezakonitih aktivnosti, učinkovitim provjerama i, ako se utvrde nepravilnosti, osiguravanjem povrata pogrešno plaćenih iznosa te, prema potrebi, učinkovitim, proporcionalnim i odvraćajućim sankcijama.
 Udruženje za 5G infrastrukturu već surađuje sa službama Komisije u pitanjima koja se odnose na prijevare i nepravilnosti. Komisija će osigurati da se ta suradnja nastavi i poboljša.
 Revizorski sud ovlašten je provoditi reviziju, na temelju dokumenata i provjera na licu mjesta, svih korisnika bespovratnih sredstava, ugovaratelja i podugovaratelja koji su primali sredstva Unije u okviru programa.
 Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) može obaviti provjere na licu mjesta i inspekcije kod gospodarskih subjekata na koje se takvo financiranje izravno ili neizravno odnosi u skladu s postupcima utvrđenima u Uredbi (Euratom, EZ) br. 2185/96 kako bi se utvrdilo je li došlo do prijevare, korupcije ili bilo koje druge nezakonite aktivnosti koja utječe na financijske interese Unije u vezi s ugovorom o bespovratnim sredstvima ili odlukom o bespovratnim sredstvima ili ugovorom o financiranju sredstvima Unije. Zajednička poduzeća trebat će pristupiti Međuinstitucionalnom sporazumu od 25. svibnja 1999. između Europskog parlamenta, Vijeća Europske unije i Komisije Europskih zajednica o unutarnjim istragama Europskog ureda za borbu protiv prijevara (OLAF).
 Ured europskog javnog tužitelja (EPPO) može provoditi istrage u skladu s odredbama i postupcima utvrđenima u Uredbi Vijeća (EU) 2017/193923 s ciljem istrage kaznenih djela koja utječu na financijske interese Unije.
 3.PROCIJENJENI FINANCIJSKI UČINAK PRIJEDLOGA/INICIJATIVE
 3.1.Naslov višegodišnjeg financijskog okvira i predložene nove proračunske linije rashoda
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 Proračunska linija
 Vrsta rashoda
 Doprinos
 Naslov 1.
 Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo – Obzor Europa
 dif./nedif.
 217
 zemalja EFTA-e
 218
 zemalja kandidatkinja
 219
 trećih zemalja
 u smislu članka [21. stavka 2. točke (b)] Financijske uredbe
 1. – Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 01 02 02 43 – Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge
 dif.
 DA
 DA
 DA
 DA
 * Očekuje se da će se doprinos za ovu proračunsku liniju osigurati iz:
 Odobrena sredstva za preuzimanje obveza (u milijunima EUR do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Rashodi koji se odnose na dužnosnike i privremeno osoblje koji provode program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 01
 Vanjsko osoblje koje provodi program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 02
 Ostali rashodi za upravljanje za program Obzor Europa – Neizravno istraživanje
 01 01 01 03
 01 02 02 40 – klaster „Digitalizacija, industrija i svemir”
 121,128
 121,929
 134,445
 131,015
 130,15
 130,9
 130,433
 —
 900,000
 Ukupni rashodi
 121,128
 121,929
 134,445
 131,015
 130,15
 130,9
 130,433
 —
 900,000
 Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.Procijenjeni učinak na rashode
 3.2.1.Sažetak procijenjenog učinka na rashode
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 1.
 Naslov Jedinstveno tržište, inovacije i digitalno gospodarstvo
 Obzor Europa
 Zajedničko poduzeće
 220
 221
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 222
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Naslov 1.
 Obveze
 (1)
 1,030
 1,143
 1,192
 1,129
 1,063
 0,994
 2,797
 9,348
 Plaćanja
 (2)
 1,030
 1,143
 1,192
 1,129
 1,063
 0,994
 0,922
 1,875
 9,348
 Glava 2.
 Obveze
 (1a)
 0,505
 0,560
 0,584
 0,553
 0,521
 0,487
 1,371
 4,581
 Plaćanja
 (2a)
 0,505
 0,560
 0,584
 0,553
 0,521
 0,487
 0,452
 0,919
 4,581
 Glava 3.
 223
 Obveze
 (3a)
 119,593
 120,226
 132,669
 129,333
 128,566
 129,419
 126,265
 886,071
 Plaćanja
 (3b)
 163,001
 134,99
 123,841
 140,101
 133,343
 126,802
 63,993
 886,071
 UKUPNA odobrena sredstva za Zajedničko poduzeće
 Obveze
 =1+1a+3a
 121,128
 121,929
 134,445
 131,015
 130,15
 130,9
 130,433
 900,000
 Plaćanja
 =2+2a+3b
 1,535
 164,704
 136,766
 125,523
 141,685
 134,824
 128,176
 66,787
 900,000
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU CNECT
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon
 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 224
 0,491
 0,503
 0,513
 0,523
 0,533
 0,544
 0,555
 —
 3,662
 Ostali administrativni rashodi
 0,128
 0,130
 0,133
 0,135
 0,138
 0,141
 0,144
 0,949
 GLAVNA UPRAVA UKUPNO
 0,619
 0,633
 0,646
 0,658
 0,671
 0,685
 0,699
 —
 4,611
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva za omotnicu programa – Naslov 1.
 višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 121,747
 122,562
 135,091
 131,673
 130,821
 131,585
 131,132
 904,611
 Plaćanja
 2,154
 165,337
 137,412
 126,181
 142,356
 135,509
 128,875
 66,787
 904,611
 Naslov višegodišnjeg financijskog okvira
 7.
 „Administrativni rashodi”
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 GU CNECT
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Ljudski resursi
 225
 Ostali administrativni rashodi
 UKUPNA odobrena sredstva iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 UKUPNA odobrena sredstva po NASLOVIMA višegodišnjeg financijskog okvira
 Obveze
 121,747
 122,562
 135,091
 131,673
 130,821
 131,585
 131,132
 904,611
 Plaćanja
 2,154
 165,337
 137,412
 126,181
 142,356
 135,509
 128,875
 66,787
 904,611
 3.2.2.Procijenjeni učinak na ljudske resurse Zajedničkog poduzeća
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebna administrativna odobrena sredstva.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebna su sljedeća administrativna odobrena sredstva:
 Broj članova osoblja (po glavi zaposlenika/EPRV)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 Ugovorno osoblje
 9
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 23
 Privremeno osoblje
 5
 6
 7
 7
 7
 7
 7
 12
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 UKUPNO
 14
 16
 17
 17
 17
 17
 17
 35
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Dužnosnici (razred AD)
 Dužnosnici (razred AST)
 Ugovorno osoblje
 0,523
 0,593
 0,605
 0,617
 0,629
 0,642
 0,655
 1,570
 5,834
 Privremeno osoblje
 0,648
 0,793
 0,943
 0,962
 0,982
 1,001
 1,021
 1,840
 8,19
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 UKUPNO
 1,171
 1,386
 1,548
 1,579
 1,611
 1,643
 1,676
 3,41
 14,024
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatni EPRV) – plan radnih mjesta
 Funkcijska skupina i razred
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 AD16
 AD15
 AD14
 AD13
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 AD12
 AD11
 1
 1
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 AD10
 1
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 1
 1
 1
 1
 AD9
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 AD8
 AD7
 AD6
 AD5
 AD ukupno
 5
 6
 7
 7
 7
 7
 7
 3
 3
 3
 3
 AST11
 AST10
 AST9
 AST8
 AST7
 AST6
 AST5
 AST4
 AST3
 AST2
 AST1
 AST ukupno
 AST/SC 6
 AST/SC 5
 AST/SC 4
 AST/SC 3
 AST/SC 2
 AST/SC 1
 AST/SC ukupno
 Procijenjeni učinak na osoblje (dodatno) – vanjsko osoblje
 Ugovorno osoblje
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Funkcijska skupina IV.
 4
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 3
 2
 2
 Funkcijska skupina III.
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 4
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina II.
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 1
 Funkcijska skupina I.
 Ukupno
 9
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 10
 5
 4
 4
 Upućeni nacionalni stručnjaci
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Godina 2028.
 Godina 2029.
 Godina 2030.
 Godina 2031.
 Nakon 2031.
 Ukupno
 3.2.3.Procijenjene potrebe u pogledu ljudskih resursa Komisije
 –◻
 Za prijedlog/inicijativu nisu potrebni ljudski resursi.
 –☑
 Za prijedlog/inicijativu potrebni su sljedeći ljudski resursi
 226
 :
 Procjenu navesti u ekvivalentima punog radnog vremena
 Godine
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 • Radna mjesta prema planu radnih mjesta (dužnosnici i privremeno osoblje)
 Sjedište i predstavništva Komisije
 Delegacije
 Istraživanje
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 3
 • Vanjsko osoblje (u ekvivalentu punog radnog vremena: EPRV) – UO, LO, UNS, UsO i MSD
 227
 Naslov 7.
 Financirano iz NASLOVA 7. višegodišnjeg financijskog okvira
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Financirano iz omotnice programa
 228
 – u sjedištima
 – u delegacijama
 Istraživanje
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 2
 Ostalo (navesti)
 UKUPNO
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 5
 Potrebe za ljudskim resursima pokrit će se osobljem glavne uprave kojemu je već povjereno upravljanje djelovanjem i/ili koje je preraspoređeno unutar glavne uprave te, prema potrebi, resursima koji se mogu dodijeliti nadležnoj glavnoj upravi u okviru godišnjeg postupka dodjele sredstava uzimajući u obzir proračunska ograničenja.
 Opis zadaća:
 Dužnosnici i privremeno osoblje
 – predstavljanje Unije u tijelima Zajedničkog poduzeća (upravni odbor, skupina predstavnika država), ured Europske komisije koji predstavlja Zajedničko poduzeće,
 – suradnja s industrijskim udruženjima (privatnim članovima) u ključnim djelovanjima na razini istraživanja i inovacija te uvođenja,
 – praćenje i održavanje ključnih rezultata Zajedničkog poduzeća, uključujući npr. planove rada, strateške agende za istraživanja i inovacije, strateške planove uvođenja itd.,
 – pravna pomoć u vezi sa svim pitanjima koja se odnose na Zajedničko poduzeće za pametne mreže i usluge,
 – upravljanje privatnim članom za izvedena djelovanja koja nisu povezana s istraživanjem i inovacijama, vrednovanje i uvođenje,
 – povezivanje s državama članicama i pregovori o sinergijama s nacionalnim programima,
 – administrativne zadaće, npr. u vezi s pripremom poziva i primjenom rezultata,
 – zadaće povezane s unutarnjim i vanjskim izvješćivanjem, uključujući razrješnicu (Europski parlament i Revizorski sud),
 – potpora organizaciji ključnih događanja (konferencije na visokoj razini, međunarodna suradnja itd.),
 – informiranje o aktivnostima Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge.
 Vanjsko osoblje
 3.2.4.Doprinos trećih strana
 U prijedlogu/inicijativi:
 –◻
 ne predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju.
 –☑
 predviđa se sudjelovanje trećih strana u sufinanciranju prema sljedećoj procjeni:
 –Odobrena sredstva u milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Godina 2021.
 Godina 2022.
 Godina 2023.
 Godina 2024.
 Godina 2025.
 Godina 2026.
 Godina 2027.
 Nakon 2027.
 UKUPNO
 Financijski doprinos administrativnim troškovima Zajedničkog poduzeća koje pokrivaju privatni članovi
 0,383
 0,568
 0,761
 0,906
 1,056
 1,212
 1,373
 2,794
 9,053
 Financijski doprinosi privatnih članova/pridruženih partnera za operativne troškove
 Financijski doprinosi država sudionica za operativne troškove
 Doprinosi u naravi privatnih članova/pridruženih partnera
 53,95
 46,363
 95,837
 146,662
 131,159
 130,422
 286,554
 890,947
 Doprinosi u naravi država sudionica za operativne aktivnosti
 UKUPNO sufinancirana odobrena sredstva
 0,383
 54,518
 47,124
 96,743
 147,718
 132,371
 131,795
 289,348
 900,000
 3.3.Procijenjeni učinak na prihode
 –☑
 Prijedlog/inicijativa nema financijski učinak na prihode.
 –◻
 Prijedlog/inicijativa ima sljedeći financijski učinak:
 ◻
 na vlastita sredstva
 ◻
 na ostale prihode
 navesti jesu li prihodi namijenjeni proračunskim linijama rashoda◻
 U milijunima EUR (do 3 decimalna mjesta)
 Proračunska linija prihoda:
 Učinak prijedloga/inicijative
 229
 2021.
 2022.
 2023.
 2024.
 2025.
 2026.
 2027.
 Članak .............
 Za namjenske prihode navesti odgovarajuće proračunske linije rashoda.
 [...]
 Ostale napomene (npr. metoda/formula za izračun učinka na prihode ili druge informacije)
 [...]
 (1)
 Usklađena procjena učinka provedena je samo za dvanaest inicijativa jer je jedna inicijativa za europsko računalstvo visokih performansi bila uključena u procjenu učinka iz 2017. (SEC(2018) 47).
 (2)
 Europska komisija (2018.), Moderan proračun Unije koja štiti, osnažuje i brani. Višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2021.–2027. Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2018) 321 final.
 (3)
 Članak 3., Zajednički dogovor o prijedlogu okvirnog programa Obzor Europa.
 (4)
 https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan.
 (5)
 COM(2020) 102.
 (6)
 COM(2020) 761.
 (7)
 Indikativan iznos u tekućim cijenama.
 (8)
 SL ... [mišljenje EP-a]
 (9)
 SL ... [mišljenje EGSO-a]
 (10)
 SL [....].
 (11)
 Uredba (EU) 2020/852 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. lipnja 2020. o uspostavi okvira za olakšavanje održivih ulaganja i izmjeni Uredbe (EU) 2019/2088 (SL L 198, 22.6.2020., str. 13.).
 (12)
 Uredba (EU, Euratom) 2018/1046 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. srpnja 2018. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije, o izmjeni uredaba (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014 i Odluke br. 541/2014/EU te o stavljanju izvan snage Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 (SL L 193, 30.7.2018., str. 1.).
 (13)
 https://ec.europa.eu/info/strategy/priorities-2019-2024/european-green-deal_hr
 (14)
 COM(2018) 673 final.
 (15)
 COM(2020) 380 final.
 (16)
 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/hr/TXT/PDF/?uri=CELEX:52018DC0773&from=HR
 (17)
 COM(2020) 98 final.
 (18)
 COM(2020) 381 final.
 (19)
 https://ec.europa.eu/info/news/new-call-ideas-clean-aviation-partnerships-2020-aug-26_en
 (20)
 SL L 212, 22.8.2018., str. 1.
 (21)
 http://cer.be/topics/economic-footprint
 (2019.).
 (22)
 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?qid=1593086905382&uri=CELEX:52020DC0102
 (23)
 Zajednička Komunikacija Europskom parlamentu i Vijeću: Put prema sveobuhvatnoj strategiji s Afrikom, Bruxelles, 9.3.2020., JOIN(2020) 4 final.
 (24)
 https://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say/initiatives/12154-Europe-s-Beating-Cancer-Plan
 (25)
 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/antimicrobial_resistance/docs/amr_2017_action-plan.pdf
 (26)
 COM(2020) 102.
 (27)
 COM(2020) 761.
 (28)
 COM(2020) 103.
 (29)
 Međuevaluacija Zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (2014.–2016.) koje djeluje u okviru programa Obzor 2020. (ISBN 978-92-79-69299-4).
 (30)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, Izgradnja digitalne budućnosti Europe, COM(2020) 67 final.
 (31)
 Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).
 (32)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).
 (33)
 Odluka Vijeća 2009/320/EZ o odobravanju Glavnog plana upravljanja europskim zračnim prometom projekta ATM-a jedinstvenog europskog neba (SL L 95, 9.4.2009., str. 41.).
 (34)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).
 (35)
 COM(2020) 579, izmijenjeni prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba (preinaka).
 (36)
 Udruženje za 5G infrastrukturu (5GIA) namjerava promijeniti ime prije osnivanja Zajedničkog poduzeća za pametne mreže i usluge kako bi bolje odražavalo nove zajednice dionika i prošireno područje djelovanja Zajedničkog poduzeća u usporedbi s javno-privatnim partnerstvom za 5G infrastrukturu u okviru Obzora 2020.
 (37)
 COM(2020) 50 od 29. siječnja 2020.
 (38)
 Unijeti puni naslov + upućivanje na SL.
 (39)
 Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/443 od 13. ožujka 2015. o sigurnosti u Komisiji (SL L 72, 17.3.2015., str. 41.).
 (40)
 Odluka Komisije (EU, Euratom) 2015/444 od 13. ožujka 2015. o sigurnosnim propisima za zaštitu klasificiranih podataka EU-a (SL L 72, 17.3.2015., str. 53.).
 (41)
 Uredba Vijeća (Euratom, EZ) br. 2185/96 od 11. studenoga 1996. o provjerama i inspekcijama na terenu koje provodi Komisija s ciljem zaštite financijskih interesa Europskih zajednica od prijevara i ostalih nepravilnosti (SL L 292, 15.11.1996., str. 2.).
 (42)
 Uredba (EU, Euratom) br. 883/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. rujna 2013. o istragama koje provodi Europski ured za borbu protiv prijevara (OLAF) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1073/1999 Europskog parlamenta i Vijeća te Uredbe Vijeća (Euratom) br. 1074/1999 (SL L 248, 18.9.2013., str. 1.).
 (43)
 SL L 283, 31.10.2017., str. 1.
 (44)
 SL L 136, 31.5.1999., str. 15.
 (45)
 Uredba (EZ) br. 1049/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 30. svibnja 2001. o javnom pristupu dokumentima Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije (SL L 145, 31.5.2001., str. 43.).
 (46)
 Uredba (EU) 2018/1725 Europskog parlamenta i Vijeća od 23. listopada 2018. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama, tijelima, uredima i agencijama Unije i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 45/2001 i Odluke br. 1247/2002/EZ (SL L 295, 21.11.2018., str. 39.).
 (47)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019) 640 final.
 (48)
 Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. godine o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa.
 (49)
 https://ec.europa.eu/info/news/new-call-ideas-clean-aviation-partnerships-2020-aug-26_en
 (50)
 https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32018R1139.
 (51)
 COM(2020) 562 final.
 (52)
 Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija, COM(2019) 640 final.
 (53)
 COM(2020) 301 final: Strategija za vodik za klimatski neutralnu Europu.
 (54)
 https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/european-clean-hydrogen-alliance_hr
 (55)
 http://mission-innovation.net/our-work/innovation-challenges/renewable-and-clean-hydrogen/
 (56)
 https://ec.europa.eu/clima/policies/innovation-fund_hr
 (57)
 https://s3platform.jrc.ec.europa.eu/hydrogen-valleys
 (58)
 Direktiva (EU) 2016/797 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o interoperabilnosti željezničkog sustava u Europskoj uniji (SL L 138, 26.5.2016., str. 44.).
 (59)
 Uredba (EU) 2016/796 Europskog parlamenta i Vijeća od 11. svibnja 2016. o Agenciji Europske unije za željeznice i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 881/2004 (SL L 138, 26.5.2016., str. 1.).
 (60)
 „Zračni prostor u okviru sustava U-space” znači zemljopisno područje za sustave bespilotnih zrakoplova (UAS-ove) koji su odredile države članice, u kojem se operacije UAS-ova smiju obavljati samo uz potporu usluga U-space koje pruža pružatelj usluga U-space;
 (61)
 „Digitalno europsko nebo” odnosi se na viziju europskog glavnog plana ATM-a kojim se nastoji preobraziti europska infrastruktura zrakoplovstva kako bi se mogla sigurno i učinkovito nositi s budućim rastom i raznolikošću zračnog prometa, smanjujući pritom učinak na okoliš na najmanju moguću mjeru.
 (62)
 „Arhitektura digitalnog europskog neba” odnosi se na viziju europskog glavnog plana ATM-a u kojoj se konfiguriranje i oblikovanje zračnog prostora kombiniraju s tehnologijama kako bi se pružanje usluga odvojilo od lokalne infrastrukture te postupno povećala suradnja i podrška za automatizaciju radi rješavanja pitanja trenutačne neučinkovite arhitekture zračnog prostora u srednjoročnom i dugoročnom razdoblju.
 (63)
 Faza definiranja SESAR-a znači faza koja obuhvaća uspostavu i ažuriranje dugoročne vizije projekta SESAR, povezanog koncepta operacija kojima se omogućuju poboljšanja u svakoj fazi leta, zahtijevanih bitnih operativnih promjena u okviru Europske mreže za upravljanje zračnim prometom (EATMN-a) i potrebnih prioriteta u području razvoja i uvođenja.
 (64)
 Odobren Odlukom Vijeća 2009/320/EZ (SL L 300, 14.11.2009., str. 34.).
 (65)
 Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 (SL L 212, 22.8.2018.).
 (66)
 „Faza uvođenja SESAR-a” znači uzastopne faze industrijalizacije i provedbe, tijekom kojih se provode sljedeće aktivnosti: normizacija, proizvodnja i certificiranje zemaljske i zrakoplovne opreme i procesa potrebnih za provedbu rješenja SESAR-a (industrijalizacija); nabava, ugradnja i puštanje u rad opreme i sustava koji se temelje na rješenjima SESAR-a, uključujući povezane operativne postupke (provedba).
 (67)
 SL L 123, 4.5.2013., str. 1.
 (68)
 Uredba (EZ) br. 549/2004 Europskog parlamenta i Vijeća od 10. ožujka 2004. o utvrđivanju okvira za stvaranje jedinstvenog europskog neba (Okvirna uredba) (Tekst značajan za EGP) – Izjava država članica o vojnim pitanjima povezanima s jedinstvenim europskim nebom (SL L 96, 31.3.2004., str. 1.).
 (69)
 Umetnuti upućivanje nakon donošenja Uredbe o Obzoru Europa.
 (70)
 Uredba (EU) br. 182/2011 Europskog parlamenta i Vijeća od 16. veljače 2011. o utvrđivanju pravila i općih načela u vezi s mehanizmima nadzora država članica nad izvršavanjem provedbenih ovlasti Komisije (SL L 55, 28.2.2011., str. 13.).
 (71)
 Uredba (EU) 2018/1139 Europskog parlamenta i Vijeća od 4. srpnja 2018. o zajedničkim pravilima u području civilnog zrakoplovstva i osnivanju Agencije Europske unije za sigurnost zračnog prometa i izmjeni uredbi (EZ) br. 2111/2005, (EZ) br. 1008/2008, (EU) br. 996/2010, (EU) br. 376/2014 i direktiva 2014/30/EU i 2014/53/EU Europskog parlamenta i Vijeća te stavljanju izvan snage uredbi (EZ) br. 552/2004 i (EZ) br. 216/2008 Europskog parlamenta i Vijeća i Uredbe Vijeća (EEZ) br. 3922/91 (SL L 212, 22.8.2018., str. 1.), https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HR/TXT/?uri=CELEX%3A32018R1139.
 (72)
 Uredba Vijeća (EU) br. 560/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća za bioindustriju (Tekst značajan za EGP) (SL L 169, 7.6.2014., str. 130.).
 (73)
 Uredba Vijeća (EU) br. 558/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća „Clean Sky 2” (Tekst značajan za EGP) (SL L 169, 7.6.2014., str. 77.).
 (74)
 Uredba Vijeća (EU) br. 559/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju Zajedničkog poduzeća za gorivne članke i vodik 2 (Tekst značajan za EGP) (SL L 169, 7.6.2014., str. 108.).
 (75)
 Uredba Vijeća (EU) br. 557/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća za inicijativu za inovativne lijekove 2 (SL L 169, 5.6.2014., str. 54.).
 (76)
 Uredba Vijeća (EZ) br. 219/2007 od 27. veljače 2007. o uspostavljanju zajedničkog poduzeća za razvoj nove generacije Europskog sustava upravljanja zračnim prometom (SESAR) (SL L 64, 2.3.2007., str. 1.).
 (77)
 Uredba Vijeća (EU) br. 561/2014 od 6. svibnja 2014. o osnivanju zajedničkog poduzeća ECSEL (SL L 169, 7.6.2014., str. 152.).
 (78)
 Uredba Vijeća (EU) br. 642/2014 od 16. lipnja 2014. o uspostavi zajedničkog poduzeća Shift2Rail (SL L 177, 17.6.2014., str. 9.).
 (79)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (80)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (81)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (82)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (83)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 23,5 milijuna EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (84)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (85)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (86)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (87)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (88)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (89)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (90)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (91)
 Te pretpostavke (administrativni i operativni doprinosi) temelje se na proračunu (javnom) od 1 000 milijuna EUR, koji se tijekom sedmogodišnjeg razdoblja dijeli kako slijedi: 20 % za istraživačke i inovacijske aktivnosti; 45 % za demonstracijske aktivnosti; 35 % za vodeće projekte i administrativne troškove Zajedničkog poduzeća za Europu kao kružno biogospodarstvo u iznosu od 47,4 milijuna EUR (50 % plaća BIC).
 (92)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (93)
 Za doprinose u naravi operativnim aktivnostima koje daju privatni članovi/pridruženi partneri (članak 22. stavak 3. točka (d) jedinstvenog temeljnog akta): Budući da će prvi projekti započeti tek 2022., a projekt obično traje četiri godine, prvi doprinos u naravi operativnim aktivnostima će se prijaviti/certificirati tek 2026. Očekujemo program rada s manjim proračunom 2021. godine, što znači da će prvi doprinos u naravi operativnim aktivnostima 2026. biti manji od sljedećih godina. Kako bi se dobila preciznija predviđanja, potrebno je održati raspravu i postići dogovor o pravilima za izvješćivanje.
 (94)
 Za doprinose u naravi operativnim aktivnostima koje daju privatni članovi/pridruženi partneri (članak 22. stavak 3. točka (d) jedinstvenog temeljnog akta): bit će proporcionalni doprinosu koji se očekuje da će članovi BIC-a primiti iz operativnog proračuna. Točna brojka ovisit će o stopama financiranja (još uvijek nepoznatima), uvjetima za sudjelovanje članova BIC-a (još uvijek nepoznatima) i mogućnostima za pridruživanje dodatnih članova (također još uvijek nepoznatima). Stoga se ti doprinosi u naravi operativnim aktivnostima mogu promijeniti, ovisno o konačnom sporazumu.
 (95)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (96)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (97)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (98)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (99)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (100)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (101)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 39,223 milijuna EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (102)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (103)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (104)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (105)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (106)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (107)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (108)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (109)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (110)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (111)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (112)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (113)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (114)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (115)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (116)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 30,193 EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (117)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (118)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (119)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (120)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (121)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (122)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (123)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (124)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (125)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (126)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (127)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (128)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (129)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (130)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (131)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do XX EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (132)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (133)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–20XX.
 (134)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška dužnosnika/privremenog osoblja (152,000 EUR) i ugovornog osoblja (86,000 EUR). Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (135)
 Ostali administrativni rashodi uključuju troškove infrastrukture i troškove povezane s misijama.
 (136)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (137)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (138)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (139)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (140)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (141)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (142)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (143)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (144)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (145)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (146)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (147)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 29,878 milijuna EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (148)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (149)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (150)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenta punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (151)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (152)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (153)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (154)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (155)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (156)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (157)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (158)
 Znanstveni odbor Zajedničkog poduzeća IMI2 utvrdio je da je rani dijalog s regulatornim tijelima poželjan za uspješnu javno-privatnu suradnju. Preporuke znanstvenog odbora Zajedničkog poduzeća IMI2 u vezi s financiranjem javno-privatnog partnerstva – što čini temu prikladnom za taj model financiranja, https://www.imi.europa.eu/sites/default/files/uploads/documents/About-IMI/Governance/sc/SCrecommendations_PPPfunding.pdf.
 (159)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (160)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (161)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (162)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (163)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 30,212 milijuna EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (164)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihova rasporeda plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (165)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (166)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenta punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (167)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (168)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (169)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (170)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (171)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (172)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (173)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (174)
 Europska komisija. (2018.). Međuevaluacija Zajedničkog poduzeća ECSEL (2014. – 2016.), koje djeluje u okviru programa Obzor 2020. Završno izvješće.
 (175)
 Krajnji korisnici sa sposobnošću osmišljavanja i proizvodnje sustava.
 (176)
 Otvoreni dijalog između Europske komisije i država članica usmjeren je na usklađivanje i pojednostavnjenje.
 (177)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (178)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (179)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (180)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (181)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 22 090 000 EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (182)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (183)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (184)
 Troškovi evaluacije projektnih prijedloga i preispitivanja projekata nisu obuhvaćeni glavom 2., ali se smatraju obuhvaćenima glavom 3.
 (185)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (186)
 Navedenim brojem članova osoblja ne uzima se u obzir potencijalno uvođenje središnjeg upravljanja svim financijskim doprinosima. U slučaju uspostave takvog sustava možda će biti potrebno razmotriti povećanje broja osoblja.
 (187)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (188)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (189)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (190)
 Kad je riječ o Zajedničkom poduzeću za ključne digitalne tehnologije, osim Komisije, samo će privatni članovi, a ne države sudionice, doprinositi administrativnim troškovima.
 (191)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (192)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (193)
 „Jedinstveno europsko nebo: kultura je promijenjena, ali nije ostvareno jedinstveno nebo”, Tematsko izvješće br. 18/2018, Europski revizorski sud.
 (194)
 „Regulativom EU-a u području modernizacije upravljanja zračnim prometom ostvarena je dodana vrijednost, ali financiranje je velikim dijelom bilo nepotrebno”, Tematsko izvješće br. 11/2019, Europski revizorski sud.
 (195)
 Izmijenjeni prijedlog uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o provedbi jedinstvenoga europskog neba, COM(2020) 579
 (196)
 Više pojedinosti o potrebnim transformacijskim tehnologijama navodi se u Prilogu 6.
 (197)
 COM(2019) 640 final
 (198)
 Na temelju ekonomske analize i projekcija izrađenih radi potpore nedavnom Europskom glavnom planu ATM-a iz 2020.
 (199)
 Radni dokument službi Komisije – Privremena evaluacija zajedničkih poduzeća koja djeluju u okviru programa Obzor 2020., SWD(2017) 339 final
 (200)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (201)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (202)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (203)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (204)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 30 milijuna EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (205)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (206)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (207)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška za osoblje razine AD (152 000 EUR) i osoblje razine CA (82 000 EUR). Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (208)
 Ukupni broj EPRV-ova svih zajedničkih poduzeća uspostavljenih Uredbom Vijeća u okviru Obzora Europa smanjit će se za 10 EPRV-ova od 2024. do 2027. nakon procjene djelotvornosti djelovanja zajedničkih poduzeća uzimajući u obzir povećanje učinkovitosti koje je rezultat uspostave zajedničkog pozadinskog ureda. U tu će se svrhu do kraja 2023. dostaviti revidiran zakonodavni financijski izvještaj za razdoblje 2024.–2027.
 (209)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (210)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (211)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (212)
 Administrativni troškovi za 2021. pokriveni su doprinosima iz sadašnjeg programa Obzor 2020. Stoga taj iznos ne ulazi u izračune u okviru proračuna programa Obzor Europa.
 (213)
 Doprinosi u naravi trebali bi biti prikazani u tablici za godine kada se predviđa da će nastati.
 (214)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer), navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 (215)
 Kako je navedeno u članku 58. stavku 2. točkama (a) ili (b) Financijske uredbe.
 (216)
 Informacije o načinima upravljanja i upućivanja na Financijsku uredbu dostupni su na internetskim stranicama BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (217)
 Dif. = diferencirana odobrena sredstva; nedif. = nediferencirana odobrena sredstva.
 (218)
 EFTA: Europsko udruženje slobodne trgovine.
 (219)
 Zemlje kandidatkinje i, ako je primjenjivo, potencijalni kandidati sa zapadnog Balkana.
 (220)
 Iznosi u glavama 1. i 2. predstavljaju doprinos EU-a (do 13 929 000 EUR) za administrativne troškove Zajedničkog poduzeća. Preostali dio iznosa dolazi od doprinosa drugih članova Zajedničkog poduzeća kako je prikazano u odjeljku 3.2.4.
 (221)
 Odobrena sredstva za plaćanje za glavu 1. i glavu 2. temelje se na godišnjoj potrošnji svih odgovarajućih odobrenih sredstava za preuzete obveze, dok se za glavu 3. ona utvrđuju tako da se uzme u obzir priroda neizravnih djelovanja i njihov raspored plaćanja (pretfinanciranje, međuplaćanje i plaćanje preostalog iznosa).
 (222)
 Glave 1. i 2. za godinu 2027. sadržavaju obveze za tu godinu i pojačano financiranje na početku proračunskog razdoblja za preostale godine trajanja Zajedničkog poduzeća u razdoblju 2027.–2031.
 (223)
 Troškovi evaluacije projektnih prijedloga i preispitivanja projekata nisu obuhvaćeni glavom 2., ali se smatraju obuhvaćenima glavom 3.
 (224)
 Pokriva upravljanje djelovanjima u okviru Obzora Europa. Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027. Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (225)
 Troškovi ekvivalenata punog radnog vremena (EPRV) utvrđuju se na temelju prosječnog godišnjeg troška koji se primjenjuje od siječnja 2021. za plaće stalnog osoblja (0,127 EUR), ugovornog osoblja (0,057 EUR) i druge administrativne troškove (0,0255 EUR) koji su povezani s troškovima zgrada i informatičke tehnologije za osoblje za neizravno istraživanje. Godišnja indeksacija od 2 % primijenjena je za razdoblje 2022.–2027.
 (226)
 Navođenje potreba za osobljem u glavnim upravama Komisije indikativno je i neobvezujuće.
 (227)
 UO = ugovorno osoblje; LO = lokalno osoblje; UNS = upućeni nacionalni stručnjaci; UsO = ustupljeno osoblje; MSD = mladi stručnjaci u delegacijama.
 (228)
 U okviru gornje granice za vanjsko osoblje iz odobrenih sredstava za poslovanje (prijašnje linije „BA”).
 (229)
 Kad je riječ o tradicionalnim vlastitim sredstvima (carine, pristojbe na šećer) navedeni iznosi moraju biti neto iznosi, to jest bruto iznosi nakon odbitka od 20 % na ime troškova naplate.
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 23.2.2021.
 COM(2021) 87 final
 PRILOZI
 Prijedlogu UREDBE VIJEĆA
 o osnivanju zajedničkih poduzeća u okviru Obzora Europa
 {SEC(2021) 100 final} - {SWD(2021) 37 final} - {SWD(2021) 38 final}
 PRILOG I.
 Članovi osnivači Zajedničkog poduzeća za čisto zrakoplovstvo
 (1)Aciturri Aeronáutica S.L.U., registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: BU12351), s registriranim sjedištem na adresi P.I. Bayas, calle Ayuelas, 22, 09200, Miranda de Ebro (Burgos), Španjolska
 (2)Aernnova Aerospace SAU, registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: VI6749), s registriranim sjedištem na adresi Parque Tecnológico de Álava, C/ Leonardo da Vinci num. 13, Miñano (Álava), Španjolska
 (3)Airbus SE, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 383 474 814), s registriranim sjedištem na adresi 1 Rond-Point Maurice Bellonte, 31707 Blagnac, Francuska
 (4)Centro Italiano Ricerche Aerospaziali SCPA (CIRA), registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: 128446), s registriranim sjedištem na adresi Via Maiorise 1, Capua-Caserta 81043, Italija
 (5)Dassault Aviation SA, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 712042456), s registriranim sjedištem na adresi 9, Rond-Point des Champs-Elysées Marcel-Dassault, 78008 Pariz, Francuska
 (6)Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: VR2780), s registriranim sjedištem na adresi Linder Höhe, 51147 Köln, Njemačka
 (7)Fraunhofer-Gesellschaft zur Förderung der Angewandten Forschung e.V., registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: VR4461), s registriranim sjedištem na adresi 27C, Hansastrasse, 80686 München, Njemačka
 (8)Fokker Technologies Holding BV, registriran u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 50010964), s registriranim sjedištem na adresi Industrieweg 4, 3351 LB Papendrecht, Nizozemska
 (9)GE Avio S.r.l., registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: 1170622CF10898340012), s registriranim sjedištem na adresi Via I Maggio 99, Rivalta di Torino (TO), Italija
 (10)GKN Aerospace, Sweden AB, registriran u skladu sa švedskim pravom (registracijski broj: 5560290347), s registriranim sjedištem na adresi Flygmotorvägen 1, SE-461 81 Trollhättan, Švedska
 (11)Honeywell International s.r.o., registriran u skladu s češkim pravom (registracijski broj: 27617793), s registriranim sjedištem na adresi V Parku 2325/18, 148 00 Praha 4 – Chodov, Prag, Češka
 (12)Industria de Turbo Propulsores S.A.U., registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: BI5062), s registriranim sjedištem na adresi Parque Tecnológico, Edificio 300, 48170 Zamudio, Španjolska
 (13)Leonardo SpA, registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: 7031), s registriranim sjedištem na adresi Piazza Monte Grappa 4, 00195 Rim, Italija
 (14)Liebherr-Aerospace & Transportation SAS, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 552016834), s registriranim sjedištem na adresi 408 avenue des Etats-Unis, 31016 Toulouse Cedex 2, Francuska
 (15)Lufthansa Technik AG, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB 56865), s registriranim sjedištem na adresi Weg beim Jäger 193, 22335 Hamburg, Njemačka
 (16)MTU Aero Engines AG, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB 157206), s registriranim sjedištem na adresi Dachauer Str. 665, 80995 München, Njemačka
 (17)National Institute for Aerospace Research (INCAS), registriran u skladu s rumunjskim pravom (registracijski broj: J40649215071991), s registriranim sjedištem na adresi B-dul Iuliu Maniu no. 220, sect 6, 061126 Bukurešt, Rumunjska
 (18)Office National d'Etudes et de Recherches Aérospatiales (ONERA), registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 775722879), s registriranim sjedištem na adresi BP 80100 – 91123 Palaiseau, Francuska
 (19)Piaggio Aero Industries*, registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: 903062), s registriranim sjedištem na adresi Viale Generale Disegna, 1, 17038 Villanova d’Albenga, Savona, Italija
 (20)Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran u skladu sa slovenskim pravom (registracijski broj: 7254466000), s registriranim sjedištem na adresi Vipavska cesta 2, SI-5270 Ajdovščina, Slovenija
 (21)Rolls-Royce Deutschland Ltd & Co KG, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRA 2731P), s registriranim sjedištem na adresi Eschenweg 11, Dahlewitz, 15827 Blankenfelde-Mahlow, Njemačka
 (22)Safran, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 562 082 909), s registriranim sjedištem na adresi 2, Bvd. du General Martial-Valin, 75015 Pariz, Francuska
 (23)Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium, registriran u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 41150373), s registriranim sjedištem na adresi Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska
 (24)Thales AVS France SAS, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 612039495), s registriranim sjedištem na adresi 75-77 Avenue Marcel Dassault, 33700 Mérignac, Francuska
 (25)United Technologies Research Centre Ireland, Ltd, registriran u skladu s irskim pravom (registracijski broj: 472601), s registriranim sjedištem na adresi Fourth Floor, Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork T23 XN53, Irska
 (26)University of Patras, registriran u skladu s grčkim pravom (registracijski broj: EL998219694 (PDV)), s registriranim sjedištem na adresi University Campus, 26504 Rio Achaia, Grčka
 PRILOG II.
 Članovi osnivači Zajedničkog poduzeća za europsku željeznicu
 (1)Administrador de Infraestructuras Ferroviarias (ADIF), Entidad Pública Empresarial, javno trgovačko društvo registrirano u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: Q2801660H), s registriranim sjedištem na adresi Calle Sor Ángela de la Cruz, 3, 28020 Madrid, Španjolska
 (2)Alstom Transport SA, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj 389 191 982), s registriranim sjedištem na adresi 48, rue Albert Dhalenne, 93482 Saint-Ouen, Francuska
 (3)ANGELRAIL, konzorcij koji predvodi MER MEC S.p.A., registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: 05033050963), s registriranim sjedištem na adresi Via Oberdan 70, 70043 Monopoli (BA), Italija
 (4)AŽD Praha s.r.o., registriran u skladu s češkim pravom (registracijski broj: 48029483), s registriranim sjedištem na adresi Žirovnická 3146/2, Záběhlice, 106 00, Praha 10, Češka
 (5)Construcciones y Auxiliar de Ferrocarriles, S.A. (CAF), registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: svezak 983, Folio 144, broj lista SS-329, unos 239a) s registriranim sjedištem na adresi calle José Miguel Iturrioz no 26, 20200, Beasain (Gipuzkoa), Španjolska
 (6)Asociación Centro Tecnológico CEIT, registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: 28/1986 Registar udruženja vlade autonomne zajednice Baskije), s registriranim sjedištem na adresi Paseo Manuel Lardizabal, no 15. Donostia-San Sebastián, Španjolska
 (7)České dráhy, a.s., registriran u skladu s češkim pravom (registracijski broj: 70994226, upisan u Trgovački registar koji vodi Općinski sud u Pragu, odjeljak B, unos 8039) s registriranim sjedištem na adresi Nábřeží L. Svobody 1222, 110 15 Praha 1, Češka
 (8)Deutsche Bahn AG, Njemačka
 (9)Deutsches Zentrum für Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: VR 2780 pri Amtsgericht Bonn), s registriranim sjedištem na adresi Linder Höhe, 51147 Köln, Njemačka
 (10)European Smart Green Rail Joint Venture (eSGR JV), zastupan po Centro de Estudios de Materiales y Control de Obra S.A (CEMOSA), registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: A-29021334), s registriranim sjedištem na adresi Benaque 9, 29004 Málaga, Španjolska
 (11)Faiveley Transport SAS, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj 323 288 563 RCS Nanterre), s registriranim sjedištem na adresi 3, rue du 19 mars 1962, 92230 Gennevilliers, Francuska
 (12)Ferrovie dello Stato Italiane S.p.A. (FSI), registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: R.E.A. 962805), s registriranim sjedištem na adresi piazza della Croce Rossa 1, 00161 Rim, Italija
 (13)Hitachi Rail STS S.p.A., registriran u skladu s talijanskim pravom, registracijski broj R.E.A. GE421689, s registriranim sjedištem u Genovi, Italija
 (14)INDRA SISTEMAS S.A., registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: A-28599033) s registriranim sjedištem na adresi Avenida de Bruselas no 35, 28108 Alcobendas, Madrid, Španjolska
 (15)PATENTES TALGO S.L.U., registriran u skladu sa španjolskim pravom (registracijski broj: B-84528553), s registriranim sjedištem na adresi Paseo del tren Talgo, no 2, 28290 Las Rozas de Madrid, Madrid, Španjolska
 (16)Jernbanedirektorate (Norwegian Rail Directorate), Oslo, Norveška
 (17)Knorr-Bremse Systems für Schienenfahrzeuge GmbH, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB91181), s registriranim sjedištem na adresi Moosacher Str. 8, 80809 München, Njemačka
 (18)Österreichische Bundesbahnen-Holding Aktiengesellschaft (ÖBB-Holding AG), registriran u skladu s austrijskim pravom (registracijski broj: FN 247642f), s registriranim sjedištem na adresi Am Hauptbahnhof 2, 1100 Beč, Austrija
 (19)Polskie Koleje Państwowe Spółka Akcyjna (PKP), registriran u skladu s poljskim pravom (registracijski broj: 0000019193), s registriranim sjedištem na adresi Al. Jerozolimskie 142A, 02-305 Varšava, Poljska
 (20)ProRail B.V. & NS Groep N.V.
 ProRail B.V., registriran u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 30124359), s registriranim sjedištem u Utrechtu (PIC broj: 998208668), Nizozemska
 NS Groep N.V., registriran u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 30124358), s registriranim sjedištem u Utrechtu (PIC broj: 892354217), Nizozemska
 (21)Siemens Mobility GmbH, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj HRB 237219), s registriranim sjedištem na adresi Otto-Hahn-Ring 6, München, Njemačka
 (22)Société nationale des chemins de fer français SNCF, société anonyme, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 552 049 447), s registriranim sjedištem na adresi 2 Place aux Étoiles, 93200 Saint-Denis, Francuska
 (23)Strukton Rail Nederland B.V., registriran u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 30139439 Trgovačka komora Utrecht), Nizozemska
 (24)THALES SIX GTS France SAS, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 383 470 937), s registriranim sjedištem na adresi 4 Avenue des Louvresses, 92230 Gennevilliers, Francuska
 (25)Trafikverket, tijelo javnog sektora registrirano u skladu sa švedskim pravom (registracijski broj: 202100-6297), s registriranim sjedištem na adresi 781 89 Borlänge, Švedska
 (26)voestalpine Railway Systems GmbH, registriran u skladu s austrijskim pravom (registracijski broj: FN 126714w), s registriranim sjedištem na adresi Kerpelystrasse 199, 8700 Leoben, Austrija
 PRILOG III.
 Članovi osnivači Zajedničkog poduzeća za istraživanja o upravljanju zračnim prometom na jedinstvenom europskom nebu 3
 (1)AEROPORTS DE PARIS, Société Anonyme, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 552 016 628 RCS Bobigny), s registriranim sjedištem na adresi 1 rue de France, 93290 Tremblay en France
 (2)Air Navigation Services of the Czech Republic (ANS CR), državno poduzeće, osnovano i organizirano u skladu s češkim pravom, s registriranim sjedištem na adresi Navigační 787, 252 61 Jeneč, Češka, identifikacijski broj poduzeća: 497 10 371, PDV identifikacijski broj: CZ699004742, upisan u Trgovački registar kojim upravlja Općinski sud u Pragu, odjeljak A, unos 10771
 (3)Air traffic services authority (BULATSA), državno poduzeće registrirano u skladu s bugarskim pravom (registracijski broj 000697179), s registriranim sjedištem na adresi 1 Brussels blvd, 1540 Sofija, Bugarska
 (4)Airbus SAS, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 383 474 814 R.C.S. Toulouse), s registriranim sjedištem na adresi 2 Rond Point Émile Dewoitine 31700 Blagnac, Francuska
 (5)AT-One Consortium, koji čine:
 (a) Deutsches Zentrum fur Luft- und Raumfahrt e.V. (DLR), registrirano udruženje u skladu s pravom Savezne Republike Njemačke, broj u registru udruženja: VR 2780, s registriranim sjedištem na adresi Linder Höhe, 51147 Köln, Njemačka
 (b) Stichting Nationaal Lucht- en Ruimtevaartlaboratorium (NLR), zaklada u skladu s nizozemskim pravom, registracijski broj pri Trgovačkoj komori: 41150373, s registriranim sjedištem na adresi Anthony Fokkerweg 2, 1059 CM Amsterdam, Nizozemska
 (6)Avinor AS, registriran u skladu s norveškim pravom (registracijski broj: 985 198 292), s registriranim sjedištem u Oslu, Norveška
 (7)Boeing Aerospace Spain, SL, registriran u skladu sa španjolskim pravom, PDV broj: B-83053835, s registriranim sjedištem na adresi Avenida Sur del Aeropuerto de Barajas 38, Madrid, 28042, Španjolska
 (8)Centro Italiano Ricerche Aerospaziali C.I.R.A. SCpA, registriran u skladu s talijanskim pravom (registracijski broj: CE-128446), s registriranim sjedištem na adresi Via Maiorise snc – 81043 Capua (CE) – Italija
 (9)DFS Deutsche Flugsicherung GmbH, registriran u skladu s privatnim pravom (registracijski broj: HRB 34977), s registriranim sjedištem u Langenu (Hessen), Njemačka
 (10)Drone Alliance Europe, neprofitna organizacija (Association sans but lucrative / Vereniging zonder winstoogmerk), registrirana u skladu s belgijskim pravom, registracijski broj 0693.860.794, s registriranim sjedištem na adresi rue Breydel 34 – 36, 1040 Bruxelles, Belgija
 (11)Ecole Nationale de l’Aviation Civile (ENAC), registriran u skladu s francuskim pravom, registracijski broj: n°193 112 562 00015, s registriranim sjedištem na adresi 7 avenue Edouard Belin, CS 54005 – 31055 TOULOUSE cedex 4, Francuska
 (12)ENAV S.p.A., dioničko društvo registrirano u skladu s talijanskim pravom, registracijski broj: R.E.A. 965162, s registriranim sjedištem na adresi Via Salaria, 716 – 00138 Rim, Italija
 (13)ENTIDAD PUBLICA EMPRESARIAL ENAIRE, registriran u skladu sa Zakonom 4/1990 (29. lipnja 1990.) o općim proračunima države (zaklada AENA na temelju članka 82.) i Zakonom 18/2014 od 15. listopada o odobravanju hitnih mjera za rast, konkurentnost i učinkovitost (promjena imena u ENAIRE na temelju članka 18.), PDV broj: Q2822001J, s registriranim sjedištem na adresi Parque Empresarial las Mercedes. Edificio no 2 Avda. de Aragón, 330. 28022 Madrid, Španjolska
 (14)Frequentis AG, registriran u skladu s austrijskim pravom (registracijski broj: FN 72115 b), s registriranim sjedištem na adresi Innovationsstraße 1, 1100 Beč, Austrija
 (15)Flughafen München GmbH, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB 5448, Lokalni sud u Münchenu), s registriranim sjedištem na adresi Nordallee 25, 85356 München-Flughafen, Njemačka
 (16)Hamburg Aviation e.V., registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: VR 21026), s registriranim sjedištem na adresi 20355 Hamburg, Njemačka
 (17)Honeywell International s.r.o., registriran u skladu s češkim pravom, identifikacijski broj: 276 17 793, s registriranim sjedištem na adresi V Parku 2325/16, 148 00 Praha 4, Češka
 (18)HungaroControl, mađarsko društvo s ograničenom odgovornošću za usluge u zračnoj plovidbi, registrirano u skladu s mađarskim pravom (registracijski broj: 01-10-045570), s registriranim sjedištem na adresi Igló utca 33-35, 1185 Budimpešta, Mađarska
 (19)Indra Sistemas, S.A., registriran u skladu sa španjolskim pravom, porezni identifikacijski broj: A-28599033, registriran u Registru trgovačkih društava Madrid u svesku 5465 općenito, 4554 odjeljka 3. Knjige poduzeća, Folio 80, broj lista 43677, 1. unos, s registriranim sjedištem na adresi Avenida de Bruselas, NUM 35, 28108 Alcobendas – Madrid
 (20)Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts (EANS – Estonian Air Navigation Services), pravni oblik dioničkog društva, registriran na temelju estonskog trgovačkog prava (registracijski broj 10341618), s registriranim sjedištem na adresi Harju maakond, rae vald, Rae küla, Kanali põik 3, 10112, Estonija
 (21)Leonardo Società per azioni; skraćeni naziv: Leonardo S.p.A. – registriran u skladu s talijanskim pravom (porezna oznaka i registracijski broj: 00401990585), s registriranim sjedištem na adresi Piazza Monte Grappa n. 4, 00195 Rim, Italija
 (22)Lilium GmbH, registriran u Trgovačkom registru lokalnog suda u Münchenu, Njemačka (registracijski broj: HRB 216921), s registriranim sjedištem u Münchenu, Njemačka
 (23)L'OFFICE NATIONAL D'ÉTUDES ET DE RECHERCHES AÉROSPATIALES (ONERA), francuska agencija (Établissement public à caractère industriel et commercial), registrirana u skladu s francuskim pravom u registru trgovačkih društava Évry (broj 775 722 879), sa sjedištem u: BP 80100 – FR-91123 Palaiseau Cedex – Francuska
 (24)Luchtverkeersleiding Nederland (LVNL), javno tijelo osnovano nizozemskim Zakonom o zrakoplovstvu, registrirano u skladu s nizozemskim pravom (registracijski broj: 34367959), s registriranim sjedištem u Schipholu, Nizozemska
 (25)NATMIG consortium, koji čine sljedeći pravni subjekti:
 (a)SINTEF AS, neprofitna organizacija za istraživanje i tehnologiju, registrirana u skladu s norveškim pravom (registracijski broj: 919 303 808), s registriranim sjedištem na adresi Strindvegen 4 7034 TRONDHEIM, Norveška
 (b)Saab AB (publ), registriran u skladu sa švedskim pravom (registracijski broj 556036-0793), s registriranim sjedištem na adresi 581 88 Linköping, Švedska
 (c)Airtel ATN Limited, registriran u skladu s irskim pravom (registracijski broj: 287698), s registriranim sjedištem na adresi 2 Harbour Square, Crofton Road, Dun Laoghaire, County Dublin, A96 D6RO, Irska
 (26)PANSA, državna pravna osoba, organizirana i djeluje u skladu sa Zakonom od 8. prosinca 2006. o Poljskoj agenciji za usluge u zračnoj plovidbi, broj u nacionalnom poslovnom registru: 140886771, porezni identifikacijski broj: 5222838321, sjedište na adresi Wieżowa 8 street, 02-147 Varšava, Poljska
 (27)Pipistrel Vertical Solutions d.o.o., registriran u skladu sa slovenskim pravom (registracijski broj: 7254466000), s registriranim sjedištem u Ajdovščini, Slovenija
 (28)SAFRAN, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 562 082 909 R.C.S. Paris), s registriranim sjedištem u Parizu, Francuska
 (29)SCHIPHOL NEDERLAND BV, registriran u skladu s nizozemskim pravom (broj pri Trgovačkoj komori: 34166584), s registriranim sjedištem na adresi SHG, Evert van de Beekstraat 202, 1118 CP Schiphol, Nizozemska
 (30)THALES AVS SAS FRANCE, Société simplifiée par actions, registriran u skladu s francuskim Zakonom THALES AVS, registracijski broj [RCS Bordeaux 612 039 495], s registriranim sjedištem na adresi 73-75 Avenue Marcel Dassault 33700 Mérignac, Francuska
 (31)THALES LAS FRANCE SAS, registriran u skladu s francuskim zakonom (registracijski broj: 319 159 877), s registriranim sjedištem na adresi 2, Avenue Gay Lussac, 78990 Elancourt, Francuska
 (32)The Alliance for New Mobility Europe (AME) [consortium], koji čine sljedeći članovi:
 (a)Droniq GmbH, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB 115576), s registriranim sjedištem na adresi Ginnheimer Stadtweg 88, 60431 Frankfurt am Main, Njemačka
 (b)Unifly, registriran u skladu s belgijskim pravom (registracijski broj: BE0635520937), s registriranim sjedištem na adresi Luchthavenlei 7a, 2100 Antwerpen, Belgija
 (c) Unisphere, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj: HRB 720337), s registriranim sjedištem na adresi Turmstr 5, 78467 Konstanz, Njemačka
 (d)Dragonflypads, registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: 399 439 835), s registriranim sjedištem na adresi 128, rue de la Boétie, 75008 Paris, Francuska
 (33)The Borealis Alliance, koji čini sljedećih devet pružatelja usluga u zračnoj plovidbi:
 (a)Fintraffic Air Navigation Services Ltd, registriran u skladu s finskim pravom (registracijski broj: 2767840-1), s registriranim sjedištem na adresi Lentäjäntie 3, PL 157, 01531 Vantaa, Finska
 (b)Avinor Flysikring AS, registriran u skladu s norveškim pravom (registracijski broj: NO 913 074 270 MVA), s registriranim sjedištem na adresi Pb 150, 2061 Gardermoen, Norveška
 (c)Irish Aviation Authority, registriran u skladu s pravom Republike Irske, s registriranim sjedištem na adresi The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2 – Irska
 (d)Isavia ANS ehf, registriran u skladu s islandskim pravom (registracijski broj: 591219-1460), s registriranim sjedištem na adresi Reykjavíkurflugvöllur, 102 Reykjavík, Island
 (e)SJSC „Latvijas gaisa satiksme” („LGS”), registriran u skladu s latvijskim pravom (registracijski broj: 40003038621), s registriranim sjedištem na adresi Riga International Airport, Muzeju street 3, Marupe, Latvija
 (f)Lennuliiklusteeninduse Aktsiaselts (EANS – Estonian Air Navigation Services), registriran u skladu s estonskim pravom (registracijski broj 10341618), s registriranim sjedištem na adresi Harju maakond, rae vald, Rae küla, Kanali põik 3, 10112, Estonija
 (g)Luftfartsverket („LFV”), registriran u skladu sa švedskim pravom (registracijski broj 202195-0795), s registriranim sjedištem na adresi Hospitalsgatan 30, S-601 79 Norrköping, Švedska
 (h)Naviair, poduzeće u državnom vlasništvu, registrirano u skladu s danskim pravom, s registriranim sjedištem na adresi Naviair Allé 1, DK 2770 Kastrup, Danska
 (34)The COOPANS consortium, koji čine sljedeći pravni subjekti:
 (a)Austro Control Österreichische Gesellschaft für Zivilluftfahrt mit beschränkter Haftung, (ACG), registriran u skladu s austrijskim pravom (registracijski broj 71000m), s registriranim sjedištem na adresi Wagramer Strasse 19, A-1220 Beč, Austrija
 (b)Croatia Control Ltd, (CCL), registriran u skladu s hrvatskim pravom (registracijski broj 080328617), s registriranim sjedištem na adresi Rudolfa Fizira 2, Velika Gorica, Hrvatska
 (c)Irish Aviation Authority (IAA), registriran u skladu s irskim pravom (registracijski broj 211082), s registriranim sjedištem na adresi The Times Building, 11-12 D’Olier Street, Dublin 2, Irska
 (d)Luftfartsverket, registriran u skladu sa švedskim pravom (registracijski broj: 202100-0795), s registriranim sjedištem u Norrköpingu, Švedska
 (e)NAVEGAÇÃO AÉREA DE PORTUGAL – NAV Portugal E.P.E, registriran u skladu s portugalskim pravom (registracijski broj 504448064), s registriranim sjedištem na adresi Rua D, Edifício 121, Aeroporto de Lisboa, 1700-008 Lisboa, Portugal
 (f)Naviair, registriran u skladu s danskim pravom, uključujući Zakon o Naviairu od 26. svibnja 2010. (registracijski broj 26059763), s registriranim sjedištem na adresi Naviair Allé 1 2770 Kastrup, Danska
 (35)EUROPSKA ORGANIZACIJA ZA SIGURNOST ZRAČNE PLOVIDBE (EUROCONTROL), međuvladina organizacija uređena javnim međunarodnim pravom, registrirana pri Banque Carrefour des Entreprises pod brojem 0923.980.032, s registriranim sjedištem na adresi rue de la Fusée 96, 1130 Bruxelles, Belgija
 (36)Europska svemirska agencija, međuvladina organizacija osnovana Konvencijom otvorenom za potpisivanje u Parizu 30. svibnja 1975., koja je stupila na snagu 30. listopada 1980.; 24 rue du Général Bertrand, CS 30798, 75345 Paris CEDEX 7, Francuska
 (37)Francuska država – Ministère de la Transition écologique, DGAC (Direction générale de l'aviation civile), DSNA (Direction des services de la navigation aérienne), registriran u skladu s francuskim pravom (registracijski broj: SIREN 120 064 019 00074), s registriranim sjedištem na adresi 50 Rue Henry Farman 75 720 Paris Cedex 15, Francuska
 (38)United Technologies Research Centre Ireland Limited, registriran u skladu s irskim pravom (registracijski broj: 472601), s registriranim sjedištem na adresi Penrose Business Centre, Penrose Wharf, Cork, Irska
 (39)Volocopter GmbH, registriran u skladu s njemačkim pravom (registracijski broj HRB 702987), s registriranim sjedištem na adresi Zeiloch 20, 76646 Bruchsal, Njemačka
 (40)VTT Technical Research Centre of Finland Ltd, registriran u skladu s finskim pravom (registracijski broj: 26473754]), s registriranim sjedištem u Espoou, Finska