type: other

text:
QUESTIONE GIUSTIZIA - Sequestro diretto e sequestro di valore: il caso della Lega Nord
 La sentenza della Cassazione n. 28855/2018 (Fonte: www.italgiure.giustizia.it)
 1. Con sentenza allo stato non esecutiva del 24 luglio 2017, all’esito del giudizio di primo grado, il Tribunale di Genova ha dichiarato Umberto Bossi, quale legale rappresentante all’epoca dei fatti in contestazione della Lega Nord, colpevole in concorso con altri del reato di cui all’art. 640-bis cp per avere indebitamente conseguito erogazioni pubbliche, mediante raggiri ed artifizi, «consistiti, tra l’altro, nella presentazione, per gli anni 2008 e 2009, di rendiconti di esercizio contenenti false informazioni circa la destinazione delle spese sostenute, in realtà effettuate, in ampia parte, per finalità estranee agli interessi del partito» e, in accoglimento della richiesta del pubblico ministero, in forza degli artt. 640-quater e 322-ter cp, ha disposto nei confronti della Lega Nord la confisca diretta della somma di 48.969.617 euro, cifra corrispondente al profitto, percepito dal partito politico, derivante dai reati per i quali vi era stata condanna.
 La confisca del profitto del reato, infatti, è possibile anche nei confronti di una persona giuridica per i reati commessi dal legale rappresentante o da altro organo della stessa, quando il profitto sia entrato nella sua disponibilità [1].
 In seguito il pubblico ministero, al fine di assicurare la fruttuosità futura dell’esecuzione della predetta confisca, ha chiesto ed ottenuto dal Tribunale, con provvedimento del 4 settembre 2017, dapprima l’emissione di un decreto di sequestro preventivo finalizzato alla confisca diretta nei confronti della Lega Nord della suindicata somma di denaro e, successivamente, constatata la parziale infruttuosità della esecuzione del sequestro diretto, ha chiesto ed ottenuto, con provvedimento del 30 novembre 2017, l’emissione di un decreto di sequestro preventivo finalizzato alla confisca per equivalente nei confronti degli imputati condannati.
 2. Con la sentenza annotata la Corte suprema ha rigettato il ricorso che il difensore di Umberto Bossi ha proposto contro l’ordinanza del Tribunale del riesame di Genova, che ha confermato il decreto di sequestro preventivo finalizzato alla confisca per equivalente di somme di denaro fino alla concorrenza dell’importo di euro 40.086.726, che, come si è sopra precisato, il Tribunale, quale giudice procedente, con provvedimento del 30 novembre 2017, su richiesta della pubblica accusa, ha emesso a carico dell’imputato.
 In particolare, nel rigettare il ricorso, la Corte ha rimarcato la correttezza dell’operato del pubblico ministero.
 Poiché infatti la sentenza di primo grado ha disposto la confisca diretta a carico della Lega Nord della somma di 48.969.617 euro e tale statuizione, sempre che non venga eliminata o modificata nel corso dei successivi gradi di giudizio, è destinata a essere eseguita soltanto dopo il giudicato, il pubblico ministero, proprio al fine di assicurare la fruttuosità futura dell’esecuzione della predetta confisca, ha intrapreso, dapprima, la via del sequestro diretto nei confronti della Lega Nord e, successivamente, preso atto della parziale infruttuosità della esecuzione del sequestro diretto, la via del sequestro di valore nei confronti degli imputati condannati in primo grado.
 Secondo la Corte siamo di fronte ad «iniziative senz’altro legittime, concretizzatesi nella formulazione di domande cautelari rientranti tra quelle consentite ex art. 321, comma 2, cpp, finalizzate – come è proprio delle misure cautelari – ad assicurare l’effettività dell’eventuale, futuro giudicato, ed, in particolare, l’effettiva esecuzione della statuizione di confisca (diretta, ed in caso di infruttuosità, per legge, per equivalente) eventualmente divenuta esecutiva all’esito del giudizio».
 Ovviamente la Corte tiene a precisare che se il pubblico ministero dovesse riuscire nel frattempo a recuperare l’intera somma confiscata, attingendo direttamente dalle casse del partito, anche a fronte dell’eventuale accoglimento del suo ricorso per Cassazione contro il rigetto della richiesta di estendere il sequestro diretto pure alle somme che dovessero confluire in futuro nelle casse della Lega Nord [2], «in quel momento – non prima – andrebbe chiesta al giudice procedente la caducazione della misura cautelare reale emessa nei confronti dell’odierno ricorrente, perché in ipotesi divenuta eccedente rispetto alle effettive esigenze cautelari».
 Fintanto, però, che l’esecuzione del decreto preventivo finalizzato alla confisca diretta emesso nei confronti della Lega Nord si rivela infruttuosa, è pienamente legittima la permanenza della misura cautelare reale per equivalente adottata nei confronti dell’imputato.
 In questo senso la Corte è categorica nell’affermare che se l’apprensione diretta delle somme di denaro nella disponibilità della Lega Nord non risulta fruttuosa fino alla concorrenza dell’importo confiscato, come è avvenuto nella specie, ciò rende «legittimo, ed anzi doveroso aggredire anche, per equivalente, i beni personali dell’imputato (fino a concorrenza del medesimo importo, e non oltre, naturalmente) sul presupposto della sua intervenuta condanna − pur allo stato non esecutiva − in ordine ai reati de quibus».
 Richiamando la motivazione del Tribunale del riesame, la Corte ha chiarito che il decreto di sequestro preventivo finalizzato alla confisca per equivalente emesso a carico dell’imputato è da ritenere strettamente conseguenziale all’esito infruttuoso del precedente sequestro in forma diretta disposto a carico della Lega Nord.
 Il sequestro di valore costituisce la naturale conseguenza della incapienza, non importa se parziale o anche solo temporanea, del precedente sequestro diretto.
 Su questo punto, poi, la Corte non manca di osservare che per consentire la confisca diretta nei confronti della Lega Nord «sarebbe, infine, onere dell’imputato indicare al pubblico ministero dove indirizzare le ricerche per rinvenire i fondi allo stato non rinvenuti in disponibilità della Lega Nord ma, secondo il ricorrente, esistenti».
 3. La sentenza in esame riconosce che le iniziative cautelari del pubblico ministero sono state poste in essere nel pieno rispetto delle regole previste in tema di confisca del profitto del reato.
 L’art. 640-quater cp stabilisce che, nel caso di cui all’art. 640-bis cp, vanno osservate le disposizioni contenute nell’art. 322-ter cp, in forza del quale, nel caso di condanna, è sempre ordinata la confisca diretta dei beni che costituiscono il profitto o il prezzo del delitto, salvo che appartengano a persona estranea al reato, ovvero, quando essa non è possibile, la confisca per equivalente di beni, di cui il reo ha la disponibilità, per un valore corrispondente a tale profitto o prezzo.
 L’art. 321, comma 2, cpp, poi, chiude il cerchio consentendo al pubblico ministero, che si vuole assicurare la effettiva esecuzione della statuizione di confisca, di chiedere ed ottenere dal giudice, in via cautelare, il sequestro diretto e, in caso di esito infruttuoso della sua esecuzione, il sequestro di valore [3].
 Sulla base di queste coordinate normative, dunque, correttamente l’organo dell’accusa, a fronte di una sentenza di primo grado, seppure ancora non definitiva, che ha condannato Umberto Bossi, in concorso con altri, per la violazione dell’art. 640-bis cp e ha affermato che la Lega Nord ha percepito un profitto di svariati milioni di euro derivante dai reati commessi dai suoi rappresentanti − tant’è che, sempre su richiesta del pubblico ministero, ne è stata disposta la confisca − ha chiesto ed ottenuto, al fine di mettere in sicurezza la esecuzione futura della confisca, in primis, il sequestro preventivo diretto del predetto profitto e, in seconda battuta, stante l’esito infruttuoso dell’esecuzione diretta, il sequestro per equivalente dei beni nella disponibilità degli imputati per un valore corrispondente al profitto, che il Tribunale ha ritenuto essere entrato nelle casse del partito.
 Ciò in linea con quanto sostenuto, pure, dalla stessa Corte suprema che, con ben due arresti a Sezioni unite [4], ha stabilito appunto la possibilità, in caso di infruttuosità anche solo temporanea del sequestro finalizzato alla confisca diretta, di procedere al sequestro finalizzato alla confisca per equivalente nei confronti dell’imputato autore del reato, con ciò evidenziando il ruolo sussidiario che la confisca per equivalente e prima ancora il sequestro finalizzato a detta confisca assume rispetto alla confisca diretta.
 La confisca diretta gioca un ruolo primario proprio perché mira a colpire le cose che rappresentano l’utilità economica direttamente o indirettamente derivata dal reato.
 Se, invece, essa non è possibile, essendo stati i beni costituenti il profitto del reato occultati e/o consumati, diviene operativa, in via sussidiaria e, invero, per legge, la confisca per equivalente che, colpendo l’imputato autore dell’illecito direttamente nelle sue disponibilità economiche, lo priva dei vantaggi derivanti dalla sua attività criminosa.
 La sentenza annotata fa proprie queste considerazioni, in quanto strettamente aderenti al dettato normativo, sostenendo che è lo stesso art. 322-ter cp a prevedere espressamente che «la confisca per equivalente ha luogo quando quella diretta non risulta possibile», ulteriormente precisando che «tale ultima condizione può necessariamente verificarsi soltanto all’esito di un infruttuoso tentativo di esecuzione di una statuizione di confisca diretta definitiva, ovvero di un sequestro preventivo finalizzato alla confisca diretta».
 [1] In proposito va rammentato che, secondo Cass., Sez. unite, n. 31617 del 26 maggio 2015, dep. 21 luglio 2015, Lucci, «qualora il prezzo o il profitto derivante dal reato sia costituito da denaro, la confisca delle somme di cui il soggetto abbia comunque la disponibilità deve essere qualificata come confisca diretta: in tal caso, tenuto conto della particolare natura del bene, non occorre la prova del nesso di derivazione diretta tra la somma materialmente oggetto della confisca e il reato».
 [2] In proposito, occorre ricordare che la Corte suprema, con la sentenza n. 29923, emessa dalla Sez. II penale il 12 aprile 2018 e depositata il 3 luglio 2018, pres. Cammino, rel. Verga, ha accolto il ricorso per Cassazione proposto dal Procuratore della Repubblica di Genova contro l’ordinanza del Tribunale del riesame, che il 16 novembre 2017 ha respinto l’appello del pubblico ministero avverso l’ordinanza del Tribunale di Genova che il 20 ottobre 2017 non ha accolto la richiesta dell’organo dell’accusa di estendere l’esecuzione del sequestro fino alla concorrenza dell’importo, pari ad euro 48.969.617, originariamente indicato nel provvedimento di sequestro preventivo datato 4 settembre 2017, anche alle ulteriori somme che sarebbero confluite in futuro sul conto della Lega Nord. Con tale sentenza, che unitamente a quella annotata, è stata oggetto di un certo richiamo sul piano mediatico, la Corte suprema ha ritenuto corretta l’estensione dell’esecuzione del sequestro, fino alla concorrenza dell’importo confiscato, anche alle somme di denaro che dovessero affluire nel futuro nelle casse del partito, in tal modo legittimando «la confisca diretta del relativo importo, ovunque e presso chiunque custodito e quindi anche di quello pervenuto sui conti e/o depositi in data successiva all’esecuzione del provvedimento genetico».
 [3] L’art. 321, comma 2, cpp, recita testualmente: «Il giudice può altresì disporre il sequestro delle cose di cui è consentita la confisca».
 [4] Cass., Sez. unite, n. 10561 del 30 gennaio 2014, dep. 5 marzo 2014, Gubert; Cass. Sez. unite, n. 31617 del 26/ giugno 2015, dep. 21 luglio 2015, Lucci.


type: wikipedia

text:
CLK-klasa je linija coupéa i kabrioleta više srednje klase koju je od 1997. do 2009. godine u dvije generacije proizvodio i prodavao Mercedes-Benz. Automobil je bio građen na istoj platformi kao i tada aktualne generacije limuzina C-klase, dok se dizajnerski više zasnivao na E-klasi.
 Prva generacija
 CLK se u coupé izvedbi počeo prodavati u lipnju 1997. godine kao zamjena za dotadašnji coupé E-klase, a godinu dana kasnije predstavljena je njegova kabrioletska inačica.
 Ponuda motora sastojala se isključivo od benzinskih motora. Osnovni model bio je CLK 200, pokretan 4-cilindarskim motorom sa 136 KS, dok je jači 4-cilindarskim motorom pokretan model bio CLK 230 Kompressor sa 193 KS. Na nekim je tržištima do 1999. godine u ponudi bio i 4-cilindarskim motorom pokretan CLK 200 Kompressor sa 192 KS. Vrh ponude u početku je činio 6-cilindarskim motorom pokretan CLK 320 s 218 KS, a 1998. godine uveden je i 8-cilindarskim motorom pokretan CLK 430 s 279 KS.
 U rujnu 1999. godine u prodaju je ušla lagano redizajnirana izvedba, a iste je godine predstavljena i najsnažnija inačica CLK 55 AMG, pokretana 8-cilindarskim motorom s 347 KS. Od 2000. godine osnovni je model bio CLK 200 Kompressor, pokretan 4-cilindarskim motorom sa 163 KS, dok je motor u modelu CLK 230 Kompressor pojačan na 197 KS. Proizvodnja prve generacije CLK-a završila je u svibnju 2003. godine, kada su s proizvodnih traka sišli posljednji primjerci kabrioletske izvedbe.
 Druga generacija
 Potpuno redizajnirana druga generacija coupéa CLK-klase na tržištu se pojavila u svibnju 2002. godine, a godinu dana kasnije svog je nasljednika dobila i kabrioletska inačica.
 Osnovni model CLK 200 Kompressor bio je nadalje pokretan 4-cilindarskim benzincem sa 163 KS. U ponudi je ostao i CLK 320, pokretan 6-cilindarskim benzincem s 218 KS. Između modela CLK 200 Kompressor i CLK 320 smješten je model CLK 240, pokretan 6-cilindarskim benzincem sa 170 KS iz prethodne generacije E-klase. Ponudu benzinskih motora su upotpunjavali 8-cilindarskim motorima pokretani CLK 500 s 306 KS i CLK 55 AMG s 367 KS.
 Druga generacija CLK-klase po prvi je put u ponudi imala i dizelski motor. Jedini dizelaš u prve je tri godine proizvodnje bio 5-cilindarski motor sa 170 KS u modelu CLK 270 CDI. Kao i kod benzinskog modela CLK 240, radilo se o motoru razvijenom za prethodnu generaciju E-klase.
 Coupé inačica je od 2003. do 2005. godine bila dostupna i s 4-cilindarskim benzinskim motorom s izravnim ubrizgavanjem goriva i snagom od 170 KS u modelu CLK 200 CGI.
 2005. godine uslijedio je lagani redizajn. Osim promjena u izgledu svjetala i prednje maske te kvalitetnije unutrašnjosti, zastarjeli 6-cilindarski benzinski motori zamijenjeni su znatno snažnijim, tada novorazvijenim motorima, koji su po prvi put ugrađivani u godinu dana ranije predstavljenu drugu generaciju SLK-klase. Model CLK 240 naslijedio je CLK 280 s 231 KS, a CLK 320 nasljednika je dobio u 272 KS snažnim motorom pokretanom modelu CLK 350.
 S redizajnom je iz ponude dizelskih motora izbačen 5-cilindraš u modelu CLK 270 CDI, a uvedena su dva novorazvijena motora iz tada aktualne generacije E-klase. Osnovni dizelskim motorom pokretan model bio je CLK 220 CDI sa 150 KS i četiri cilindra, dostupan isključivo u coupé izvedbi, dok je snažniji dizelaš bio 6-cilindarski motor s 224 KS u modelu CLK 320 CDI, koji je bio dostupan i u kabrioletu.
 Od 2006. godine u model CLK 500 ugrađivan je novorazvijeni 5,5-litreni 8-cilindarski benzinac s 388 KS, koji je zamijenio prethodno korišten 5-litreni motor s 306 KS. Novorazvijeni 8-cilindarski benzinac od iste je godine ugrađivan i u AMG izvedbu. Model CLK 55 AMG, pokretan 5,5-litrenim motorom s 367 KS, zamijenjen je modelom CLK 63 AMG, čiji je 6,2-litreni motor razvijao 481 KS.
 Od 2007. godine osnovni model CLK 200 Kompressor bio je pokretan pojačanim 4-cilindarskim benzincem, koji je umjesto dotadašnje 163 KS razvijao 184 KS. Iste je godine uveden i novi najsnažniji model, CLK 63 AMG Black Series, koji je bio dostupan isključivo kao coupé, a pokretao ga je 8-cilindarski motor iz modela CLK 63 AMG pojačan s 481 na 507 KS.
 U svibnju 2009. godine coupé izvedbu CLK-klase naslijedila je coupé izvedba nove E-klase, a kabriolet je nasljednika dobio u ožujku 2010. godine, također kao dio E-klase. Druga generacija CLK-klase prodana je u oko 360.000 primjeraka.
 CLK u automobilističkom sportu
 Obje generacije coupéa CLK-klase korištene su kao osnova za trkaće automobile u njemačkom prvenstvu turističkih automobila DTM počevši od 2000. godine, kada je to prvenstvo ponovno pokrenuto nakon četiri godine stanke, a vozač Bernd Schneider je upravo za upravljačem CLK-a osvojio tri naslova prvaka u DTM-u.
 U sezoni 2003. posebno prerađen CLK 55 AMG bio je sigurnosni automobil u Formuli 1, a na osnovi istog modela 2004. je godine proizvedena posebna serija pod nazivom CLK DTM AMG, ograničena na samo 100 primjeraka i dizajnom gotovo identična trkaćoj izvedbi korištenoj u DTM-u. Taj je model bio pokretan 8-cilindarskim motorom s 582 KS i imao je ubrzanje od 0 do 100 km/h za 3,9 sekundi.
 CLK
 Coupéi
 Kabrioleti
 Luksuzni automobili
 Športski automobili


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 3.8.2011
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 200/19
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 770/2011
 z dnia 2 sierpnia 2011 r.
 ustanawiające standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje, w zastosowaniu wyników wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej, kryteria do ustalania przez Komisję standardowych wartości celnych dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem 3 sierpnia 2011 r.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 2 sierpnia 2011 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 299 z 16.11.2007, s. 1.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości celne w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod krajów trzecich (1)
 Standardowa stawka celna w przywozie
 0702 00 00
 AR
 23,8
 ZA
 27,3
 ZZ
 25,6
 0707 00 05
 TR
 106,0
 ZZ
 106,0
 0709 90 70
 TR
 80,0
 ZZ
 80,0
 0805 50 10
 AR
 62,9
 CL
 76,3
 TR
 56,0
 UY
 71,1
 ZA
 73,6
 ZZ
 68,0
 0806 10 10
 CL
 54,3
 EG
 159,9
 MA
 173,4
 TN
 223,5
 TR
 163,5
 ZA
 98,7
 ZZ
 145,6
 0808 10 80
 AR
 119,1
 BR
 75,7
 CL
 99,9
 CN
 82,8
 NZ
 105,6
 US
 101,5
 ZA
 86,0
 ZZ
 95,8
 0808 20 50
 AR
 80,3
 CL
 103,6
 CN
 51,0
 NZ
 105,7
 ZA
 101,2
 ZZ
 88,4
 0809 20 95
 CA
 870,0
 CL
 267,8
 TR
 288,4
 ZZ
 475,4
 0809 30
 TR
 156,8
 ZZ
 156,8
 0809 40 05
 BA
 46,1
 IL
 149,9
 XS
 57,7
 ZZ
 84,6
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (WE) nr 1833/2006 (Dz.U. L 354 z 14.12.2006, s. 19). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52007PC0629
 Ehdotus neuvoston asetus Bangladeshista peräisin olevan riisin tuonnista annetun asetuksen (ETY) N:o 3491/90 muuttamisesta /* KOM/2007/0629 lopull. - ACC 2007/0221 */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 23.10.2007KOM(2007) 629 lopullinen2007/0221 (ACC)EhdotusNEUVOSTON ASETUSBangladeshista peräisin olevan riisin tuonnista annetun asetuksen (ETY) N:o 3491/90 muuttamisesta(komission esittämä)PERUSTELUT1. EHDOTUKSEN TAUSTA- Ehdotuksen perustelut ja tavoitteetTämän ehdotuksen tarkoituksena on mukauttaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3491/90 säännöksiä, jotta voidaan vahvistaa selkeästi seikat, jotka on otettava huomioon laskettaessa Bangladeshista peräisin olevan riisin mainitun asetuksen mukaisesta tuonnista kannettavia tulleja.- Yleinen taustaAsetuksen (ETY) N:o 3491/90 hyväksymisen jälkeen mainitun asetuksen 1 artiklassa säädetystä tuonnista kannettavien tullien laskentaan sovellettaviin horisontaalisääntöihin on tehty useita muutoksia, mutta mainittua asetusta ei kuitenkaan ole muutettu, mikä saattaa aiheuttaa erilaisia tulkintoja.- Voimassa olevat aiemmat säännöksetBangladeshista peräisin olevan riisin tuonnista annetun asetuksen (ETY) N:o 3491/90[1] 1 artiklassa säädetään seuraavien tariffien vähennyksistä:” 1. Tuotaessa Bangladeshista 2 artiklassa säädettyjen määrien rajoissa CN-koodeihin 1006 10 (lukuun ottamatta koodia 1006 10 10), 1006 20 ja 1006 30 kuuluvan riisin tuontimaksu on samansuuruinen kuin kolmansista maista peräisin olevaan tuontiin sovellettava maksu, josta on vähennetty:a) CN-koodiin 1006 10, lukuun ottamatta koodia 1006 10 10, kuuluvan paddy- eli raakariisin osalta- 50 prosenttia, ja- määrä, joka on 3,6 ecua;b) CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin osalta- 50 prosenttia, ja- määrä, joka on 3,6 ecua;c) CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain ja kokonaan hiotun riisin osalta- asetuksen (ETY) N:o 1418/76(2), sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 1806/89(3), 14 artiklan 3 kohdassa tarkoitettu teollisuuden suojamaksu, muunnettuna osittain hiotun riisin osalta kyseisen asetuksen 19 artiklan a kohdan kolmannessa luetelmakohdassa tarkoitetulla kertoimella, jolla kokonaan hiottu riisi muunnetaan osittain hiotuksi riisiksi,- määrä, joka on 5,4 ecua.”Mainitun asetuksen soveltamista koskevat yksityiskohtaiset säännöt vahvistetaan asetuksessa (ETY) N:o 862/91[2], jonka 1 artikla on alun perin muotoiltu seuraavasti:”Komissio määrittää asetuksen (ETY) N:o 3491/90 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut maksujen määrät joka viikko asetuksen (ETY) N:o 1418/76 11 artiklan perusteiden mukaan vahvistettujen maksujen perusteella.”Kyseinen 1 artikla korvattiin 1 päivän heinäkuuta 1995 ja 30 päivän kesäkuuta 1996 välisenä aikana komission asetuksella (EY) N:o 2123/95[3] seuraavasti:” Komissio vahvistaa asetuksen (ETY) N:o 3491/90 1 artiklan 1 kohdassa tarkoitetut tullit viikoittain seuraavin perustein:- CN-koodiin 1006 10, lukuun ottamatta koodia 1006 10 10, kuuluvan paddy- eli raakariisin tuontiin sovellettava tulli vastaa yhteisessä tullitariffissa vahvistettua tullia, josta vähennetään 50 prosenttia sekä 4,34 ecua,- CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontiin sovellettava tulli vastaa asetuksen (ETY) N:o 1418/76 (10) 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettua tullia, josta vähennetään 50 prosenttia sekä 4,34 ecua,- CN-koodiin 1006 30 kuuluvan hiotun riisin tuontiin sovellettava tulli vastaa asetuksen (ETY) N:o 1418/76 12 artiklan 2 kohdan mukaisesti vahvistettua tullia, josta vähennetään ensin 16,78 ecua ja sen jälkeen 50 prosenttia sekä 6,52 ecua.”Kyseinen muutos on sen jälkeen tehty vuosittain asetuksilla (EY) N:o 1373/96[4], (EY) N:o 1407/97[5] ja viimeksi asetuksella (EY) N:o 1482/98[6], ja niiden oikeusperustana on maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siirtymäjärjestelyistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 3290/94[7]. Oikeusperusta mahdollisti siirtymätoimenpiteet kuitenkin vain 30 päivään kesäkuuta 1999 asti.Asetuksessa (ETY) N:o 3491/90 tarkoitettujen tullien määrät on kuitenkin 1 päivästä heinäkuuta 1999 alkaen laskettu edelleen asetuksen (ETY) N:o 862/91, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksilla (EY) N:o 2123/95, (EY) N:o 1373/96, (EY) N:o 1407/97 ja (EY) N:o 1482/98, 1 artiklan mukaisesti. Seuraavia yhteisön lainsäädännön tekijöitä sovelletaan, vaikkei niitä kyseisenä aikana otettukaan selkeästi huomioon asetuksessa (ETY) N:o 3491/90:a) asetuksen (EY) N:o 3290/94 nojalla maataloustuotteiden tuontia rajoittavat toimenpiteet, erilaiset tuontimaksut mukaan luettuina, muunnettiin tullimaksuiksi 1 päivästä heinäkuuta 1995;b) jotta ei rajoitettaisi Bangladeshin etuja, asetuksen (ETY) N:o 3491/90 1 artiklassa tarkoitettu teollisuuden suojamaksu korvattiin kiinteällä 16,78 ecun määrällä asetuksen (EY) N:o 2123/95 ja sen jälkeen annettujen asetusten nojalla. Lisäksi teollisuuden suojamaksu -käsite poistettiin 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen riisin yhteisestä markkinajärjestelystä annettuun asetukseen (EY) N:o 1785/2003[8] asetuksella (EY) N:o 797/2006[9] tehdyn muutoksen nojalla;c) yhteisön maatalouden valuuttajärjestelmässä vuonna 1984 käyttöönotettu switch-over-mekanismi (vihreä ecu) poistettiin 1 päivänä helmikuuta 1995. Ecuina ilmoitettuja yhteisen maatalouden hintoja ja määriä nostettiin tuolloin soveltamalla korjauskerrointa 1,207509, jotta voitiin tasoittaa maataloudessa käytettyjä kursseja kansalliseen valuuttaan muunnettaessa käytettävien todellisten kurssien vaikutukset. Kyseiset säännökset pantiin täytäntöön neuvoston asetuksen (EY) N:o 150/95[10] nojalla. Mainitulla asetuksella muutetaan yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellettavista muuntokursseista ja laskentayksiköstä annettua asetusta (ETY) N:o 3813/92[11], joka kumottiin ja korvattiin 1 päivästä tammikuuta 1999 alkaen maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2799/98[12]. Sen vuoksi asetuksen (ETY) N:o 3491/90 1 artiklassa säädettyihin määriin sovellettiin kerrointa 1,207509 1 päivästä helmikuuta 1995, mikä vastaa asetuksen (ETY) N:o 862/91, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EY) N:o 2123/95 ja sen jälkeen annetuilla asetuksilla, 1 artiklassa säädettyjä määriä.Asetus (ETY) N:o 862/91 kumottiin 1 päivästä tammikuuta 2007 ja korvattiin asetuksella (EY) N:o 1964/2006, jossa ei ole säännöksiä Bangladeshista peräisin olevan riisiin tuonnista kannettavan tullimaksun laskentaa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä.Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3491/90 olisi mukautettava.- Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiinKoska kyse on lainsäädännön selkeyttämisestä, ehdotus vastaa unionin tavoitteita.2. KUULEMISET JA VAIKUTUSTEN ARVIOINTI- Intressitahojen kuuleminenEi sovelleta.- Asiantuntijatiedon käyttöUlkoista asiantuntija-apua ei tarvittu.- Vaikutusten arviointiEhdotetut säännökset vastaavat täsmälleen tällä hetkellä sovellettavia säännöksiä.3. EHDOTUKSEEN LIITTYVÄT OIKEUDELLISET NÄKÖKOHDAT- Ehdotetun toimen lyhyt kuvausTämän ehdotuksen tarkoituksena on mukauttaa asetusta (ETY) N:o 3491/90 muutoksiin, joita on sen hyväksymisen jälkeen tehty horisontaalisääntöihin tuonnista kannettavien tullien laskennan osalta.- OikeusperustaEuroopan yhteisön perustamissopimus ja erityisesti sen 133 artikla.- ToissijaisuusperiaateEhdotus koskee asiaa, joka kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta.- SuhteellisuusperiaateEhdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen.- Sääntelytavan valintaEhdotettu väline: asetus.Muut vaihtoehdot eivät soveltuisi, koska on kyse voimassa olevan asetuksen muuttamisesta.4. TALOUSARVIOVAIKUTUKSETEhdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon.2007/0221 (ACC)EhdotusNEUVOSTON ASETUSBangladeshista peräisin olevan riisin tuonnista annetun asetuksen (ETY) N:o 3491/90 muuttamisestaEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 133 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,sekä katsoo seuraavaa:(1) Bangladeshista peräisin olevan riisin tuonnista 26 päivänä marraskuuta 1990 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3491/90[13] 1 artiklassa säädetään kyseisestä maasta peräisin olevan riisin tuonnista kannettavien maksujen vähennyksistä. Vähennykset vastasivat toisaalta ecuina vahvistettuja määriä ja toisaalta riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 21 päivänä kesäkuuta 1976 annetun neuvoston asetuksen (ETY) N:o 1418/76[14] 14 artiklan 3 kohdassa säädetyn teollisuuden suojamaksun määrää.(2) Kyseisen järjestelyn hyväksymisen jälkeen asiaa koskeviin horisontaaliasetuksiin on tehty useita muutoksia, mutta asetusta (ETY) N:o 3491/90 ei kuitenkaan ole muutettu. Mainitun asetuksen 1 artiklassa säädettyjä tuonnista kannettavien tullien laskentaa koskevia tekijöitä olisi sovellettava ottaen huomioon asianomaiset horisontaaliasetukset, mikä saattaa aiheuttaa erilaisia tulkintoja.(3) Erityisesti erilaiset tuontimaksut on muunnettu tuontitulleiksi 1 päivästä heinäkuuta 1995 maatalousalalla Uruguayn kierroksen monenvälisissä kauppaneuvotteluissa tehtyjen sopimusten täytäntöönpanemiseksi tarvittavista mukautuksista ja siirtymäjärjestelyistä 22 päivänä joulukuuta 1994 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 3290/94[15] hyväksymisen jälkeen.(4) Teollisuuden suojamaksu -käsite poistettiin 1 päivästä heinäkuuta 2006 alkaen riisin yhteisestä markkinajärjestelystä 29 päivänä syyskuuta 2003 annettuun neuvoston asetukseen (EY) N:o 1785/2003[16] neuvoston asetuksella (EY) N:o 797/2006[17] tehdyn muutoksen nojalla.(5) Yhteisön maatalouden valuuttajärjestelmässä vuonna 1984 käyttöön otettu switch-over-mekanismi, jonka tarkoituksena oli välttää se, etteivät maatalouden vaihtokurssit kehity samoin edellytyksin kuin rahamarkkinakurssit, poistettiin 1 päivästä helmikuuta 1995 yhteisessä maatalouspolitiikassa sovellettavista muuntokursseista ja laskentayksiköstä 28 päivänä joulukuuta 1992 annetulla neuvoston asetuksella (ETY) N:o 3812/92[18], sellaisena kuin se on muutettuna neuvoston asetuksella (EY) N:o 150/95. Koska asetus (ETY) N:o 3813/92 korvattiin 1 päivästä tammikuuta 1999 maatalouden euromääräisestä valuuttajärjestelmästä 15 päivänä joulukuuta 1998 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2799/98[19], ecuina ilmoitettuja yhteisen maatalouden hintoja ja määriä nostettiin soveltamalla korjauskerrointa 1,207509, jotta voitiin tasoittaa yhteisessä maatalouspolitiikassa käytettyjä kursseja kansalliseen valuuttaan muunnettaessa käytettävien todellisten kurssien vaikutukset, ja sen vuoksi asetuksen (ETY) N:o 3491/90 1 artiklassa säädettyihin määriin sovellettiin samaa kerrointa 1,207509 1 päivästä helmikuuta 1995.(6) Sen vuoksi on suotavaa mukauttaa neuvoston asetuksen (ETY) N:o 3491/90 säännöksiä, jotta voidaan vahvistaa selkeästi seikat, jotka on otettava huomioon laskettaessa Bangladeshista peräisin olevan riisin mainitun asetuksen mukaisesta tuonnista kannettavia tulleja.(7) Sen vuoksi asetusta (ETY) N:o 3491/90 olisi muutettava,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaMuutetaan asetus (ETY) N:o 3491/90 seuraavasti:1) Korvataan 1 artiklan 1 kohta seuraavasti:”1. Tuotaessa Bangladeshista 2 artiklassa säädettyjen määrien rajoissa CN-koodeihin 1006 10 (lukuun ottamatta koodia 1006 10 10), 1006 20 ja 1006 30 kuuluvan riisin tuontimaksu on samansuuruinen kuin- CN-koodiin 1006 10 10 kuuluvan paddy- eli raakariisin, lukuun ottamatta CN-koodia 1006 10 10, tuontiin sovellettavat yhteisessä tullitariffissa vahvistetut tullit, joista vähennetään 50 prosenttia sekä 4,34 euroa,- CN-koodiin 1006 20 kuuluvan esikuoritun riisin tuontiin sovellettava neuvoston asetuksen (EY) N:o 1785/2003* 11 a artiklan mukaisesti vahvistettu tulli, josta vähennetään 50 prosenttia sekä 4,34 euroa,- CN-koodiin 1006 30 kuuluvan osittain hiotun ja hiotun riisin tuontiin sovellettava asetuksen (EY) N:o 1785/2003 11 c artiklan mukaisesti vahvistettu tulli, josta vähennetään 16,78 euroa ja sen jälkeen 50 prosenttia ja 6,52 euroa.* EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.”2) Muutetaan 2 artiklan 1 kohta seuraavasti:a) korvataan ensimmäisessä alakohdassa oleva ilmaisu ”tuontimaksu” ilmaisulla ”tuontitulli”;b) poistetaan toisessa alakohdassa oleva ilmaisu ”sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (ETY) N:o 2325/88”.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäNeuvoston puolestaPuheenjohtaja [1] EYVL L 337, 4.12.1990, s. 1.[2] EYVL L 88, 9.4.1991, s. 7.[3] EYVL L 212, 7.9.1995, s. 8.[4] EYVL L 178, 17.7.1996, s. 5.[5] EYVL L 194, 23.7.1997, s. 13.[6] EYVL L 195, 11.7.1998, s. 14.[7] EYVL L 161, 26.6.1996, s. 1.[8] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96.[9] EUVL L 144, 31.5.2006, s. 1.[10] EYVL L 22, 31.1.1995, s. 1.[11] EYVL L 387, 31.12.1992, s. 1.[12] EYVL L 349, 24.12.1998, s. 1.[13] EYVL L 337, 4.12.1990, s. 1.[14] EYVL L 166, 25.6.1976, s. 1, asetus kumottu asetuksella (EY) N:o 3072/95 (EYVL L 329, 30.12.1995, s. 18).[15] EYVL L 349, 31.12.1994, s. 105 , asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 1340/98 (EYVL L 184, 27.6.1998, s. 1).[16] EUVL L 270, 21.10.2003, s. 96, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 797/2006.[17] EUVL L 144, 31.5.2006, s. 1.[18] EYVL L 387, 31.12.1992, s. 1, asetus kumottu asetuksella (EY) N:o 2799/98 (EYVL L 349, 24.12.1998, s. 1).[19] EYVL L 349, 24.12.1998, s. 1.


text:
Edolisoma är ett fågelsläkte i familjen gråfåglar inom ordningen tättingar. Släktet omfattar 17–27 arter från Sulawesi och Filippinerna till Australien, Salomonöarna och Mikronesien:
 Nyakaledoniengråfågel (E. anale) – placeras av vissa i Analisoma
 Luzongråfågel (E. coerulescens) – placeras av vissa i Analisoma
 Vitvingad gråfågel (E. ostenta) – placeras av vissa i Analisoma
 Svartbukig gråfågel (E. montanum)
 Sumbagråfågel (E. dohertyi)
 Bandagråfågel (E. dispar)
 Sothuvad gråfågel (E. schisticeps)
 Blek gråfågel (E. ceramense)
 Filippingråfågel (E. mindanense)
 Makiragråfågel (E. salomonis)
 Salomongråfågel (E. holopolium)
 "Newgeorgiagråfågel" (E. [h.] pygmaeum) – urskiljs som egen art av Birdlife International
 Sulawesigråfågel (E. morio)
 Svartskuldrad gråfågel (E. incertum)
 Sulagråfågel (E. sula)
 Cikadagråfågel (E. tenuirostre)
 "Obigråfågel" (E. [t.] obiense) – urskiljs som egen art av Birdlife International
 "Geelvinkgråfågel" (E. [t.] meyerii) – urskiljs som egen art av Birdlife International
 "Moluckgråfågel" (E. [t.] grayi) – urskiljs som egen art av Birdlife International
 "Rosselgråfågel" (E. [t.] rostratum) – urskiljs som egen art av Birdlife International
 Amiralitetsgråfågel (E. admiralitatis) – behandlas ofta som underart till tenuirostris
 Palaugråfågel (E. monacha) – behandlas ofta som underart till tenuirostris
 Yapgråfågel (E. nesiotis) – behandlas ofta som underart till tenuirostris
 Pohnpeigråfågel (E. insperatum) – behandlas ofta som underart till tenuirostris
 Svart gråfågel (E. melas)
 Gråhättad gråfågel (E. remotum) – behandlas ofta som underart till tenuirostris
 Halmaheragråfågel (E. parvulum) – placeras av vissa i Celebesia
 Tidigare inkluderades släktet i Coracina, men genetiska studier visar att Coracina i vidare bemärkelse är parafyletiskt i förhållande till Lalage och Campephaga.
 Referenser
 Externa länkar
 Gråfåglar
 Fågelsläkten