text:
Medjazzjoni transkonfinali tal-familji - Portugall
 IL-MEDJAZZJONI FI KWISTJONIJIET TAL-FAMILJA FIL-PORTUGALL
 Il-prinċipju ta' parteċipazzjoni volontarja u l-approvazzjoni tal-ftehim
 Fil-Portugall il-medjazzjoni ssir fuq bażi volontarja. Il-partijiet fi kwistjoni tal-familja dwar it-tfal jew il-konjuġi jistgħu jużaw medjazzjoni tal-familja pubblika jew privata bi ftehim bejniethom. Il-qorti wkoll tista' tibgħathom għall-medjazzjoni, iżda ma tistax timponiha mingħajr il-kunsens tagħhom. Il-medjazzjoni tal-familja tista' sseħħ qabel isir rikors quddiem il-qorti jew l-Uffiċċju tar-Reġistru Ċivili (Conservatória do Registo Civil), jew waqt li l-kawża tkun pendenti. F'kull każ, il-ftehim rigward materji familjali jrid jiġi approvat biex ikun eżegwibbli. Ir-rappreżentanti tal-partijiet (jekk ikun hemm) wkoll jistgħu jattendu s-sessjonijiet ta' medjazzjoni - u fil-prattika xi kultant hekk iseħħ. Il-Liġi Nru 29/2013 tad-19/4 tiddeskrivi l-prinċipji ġenerali applikabbli għall-medjazzjoni.
 Il-medjazzjoni fil-qorti
 Jekk il-partijiet jużaw il-medjazzjoni tal-familja qabel jiftħu l-kawża u jilħqu ftehim, huma għandhom jitolbu lill-Uffiċċju tar-Reġistru Ċivili tal-għażla tagħhom biex japprova l-ftehim. Dawn il-ftehimiet ikopru kwistjonijiet marbuta mal-konjuġi (pereżempju divorzju, ħlas ta' manteniment bejn il-konjuġi, id-dar matrimonjali, l-użu tal-kunjom tal-ekskonjuġi) u kif ukoll rigward it-tfal (pereżempju ftehim rigward is-setgħa tal-ġenitur marbut ma' ftehim ta' divorzju jew ftehim għal ħlas tal-manteniment ta' tfal adulti). Qabel l-approvazzjoni mill-uffiċċju tar-reġistru, l-Uffiċċju tal-Prosekutur Pubbliku (Ministério Público) jagħti l-opinjoni tiegħu dwar il-ftehim, sa fejn ikollu x'jaqsam mar-responsabbiltà tal-ġenituri.
 Jekk il-medjazzjoni sseħħ qabel ma tinfetaħ kawża l-qorti u jekk l-għan waħdieni tagħha jkun li jintlaħaq qbil dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri fuq it-tfal (mingħajr ftehim ta' divorzju jew separazzjoni legali mehmuż), il-partijiet iridu jitolbu lill-qorti kompetenti biex tapprova l-ftehim.
 Jekk il-medjazzjoni tal-familja ssir waqt li l-kawża tkun għadha pendenti, hija tkompli kif ġej:
 F'kawżi dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri (pereżempju kustodja, aċċess għat-tfal, manteniment tat-tfal) ikun hemm stadju ta' medjazzjoni u smigħ speċjalizzat minn esperti. Wara li l-partijiet jkunu ġew imsejħa għal laqgħa minn imħallef, u jekk ma jkunux laħqu ftehim, l-imħallef jiddifferixxi l-laqgħat għal perjodu ta' bejn xahrejn jew tlieta u jirreferi lill-partijiet lejn wieħed mill-mekkaniżmi alternattivi li ġejjin: il-medjazzjoni, sakemm il-partijiet ikunu taw il-kunsens tagħhom jew talbu għall-medjazzjoni; jew seduta speċjalizzata mal-esperti, li ssir mis-servizzi ta' appoġġ tekniku tal-qorti. Hekk kif jiskadi l-perjodu ta' differiment, jerġgħu jibdew il-laqgħat, u jekk jintlaħaq ftehim permezz ta' wieħed mill-metodi msemmija aktar 'il fuq, l-imħallef jara u japprova l-ftehim. Jekk ma jkunx hemm ftehim, il-każ ikompli bil-fażi kontenzjuża.
 Bħala regola ġenerali, fil-kawżi ċivili, inkluż dawk dwar il-konjuġi (pereżempju divorzju u separazzjoni legali, ħlas ta' manteniment bejn il-konjuġi u ekskonjuġi, l-assenjazzjoni tad-dar matrimonjali, meta ma jkunx hemm ftehim minn qabel), l-Artikolu 273 tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili (Código de Processo Civil) jippermetti lill-qorti tissospendi l-proċedimenti u tirreferi l-każ għall-medjazzjoni, sakemm waħda mill-partijiet ma topponix il-medjazzjoni.
 Skont l-Artikolu 272(4) tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili, il-partijiet jistgħu wkoll jitolbu s-sospensjoni tal-proċedimenti bi ftehim reċiproku għal perjodu ta' tliet xhur u jmorru għall-medjazzjoni fuq inizjattiva tagħhom stess.
 Jekk jintlaħaq ftehim bil-medjazzjoni waqt li jkunu għadhom pendenti l-proċedimenti fil-każijiet msemmija hawn fuq, il-partijiet iridu jitolbu l-qorti biex tapprovah.
 Kawżi dwar kwistjonijiet tal-familja li jaqgħu taħt il-kompetenza tar-reġistratur pubbliku jridu jitressqu bil-kunsens minn qabel tal-partijiet, għaliex inkella jaqgħu taħt il-kompetenza tal-qrati. Għal dik ir-raġuni, ir-rikors għall-medjazzjoni fuq inizjattiva tal-partijiet jista' jkun utli qabel ma jibdew il-proċedimenti. Wara li jingħata bidu għall-proċedimenti fl-uffiċċju tar-reġistru ċivili, l-Artikolu 14(3) tad-Digriet Liġi Nru 272/2001 tat-13/1 jgħid illi r-reġistratur għandu jinforma lill-konjuġi li jridu divorzju bis-servizzi ta' medjazzjoni. Din id-dispożizzjoni tippermetti lill-partijiet, sakemm il-proċedimenti ta' divorzju bil-kunsens reċiproku jkunu pendenti quddiem l-uffiċċju tar-reġistru ċivili, jużaw il-medjazzjoni biex jirrikonċiljaw bejniethom jew biex jirrevedu l-ftehim dwar ir-responsabbiltà tal-ġenituri, mehmuż mal-ftehim ta' divorzju, fejn ikun hemm mozzjoni mill-Uffiċċju tal-Prosekutur Pubbliku f'dan ir-rigward.
 L-għażla ta' medjatur pubbliku jew privat, it-tul u l-ispiża tal-medjazzjoni
 Bħala regola ġenerali, il-medjazzjoni tal-familja tieħu massimu ta' tliet xhur, skont il-prinċipju fl-Artikolu 272(4) tal-Kodiċi ta' Proċedura Ċivili. Dan il-perjodu jista' jinqabeż biss f'każijiet eċċezzjonali u ġustifikati.
 Jekk il-partijiet jużaw il-medjazzjoni privata, iridu jħallsu t-tariffi tal-medjatur. Dan l-ammont, ir-regoli u l-iskeda tal-medjazzjoni jiġu stabbiliti fil-protokoll tal-medjazzjoni iffirmat mill-partijiet u mill-medjatur fil-bidu tal-medjazzjoni. Il-Ministeru tal-Ġustizzja jżomm lista tal-medjaturi pubbliċi u privati illi tista' tiġi kkonsultata mill-partijiet sabiex jagħżlu medjatur privat: http://www.dgpj.mj.pt/sections/gral/mediacao-publica.
 Sabiex imorru għal medjazzjoni pubblika, il-partijiet iridu jikkuntattjaw lill-Uffiċċju ta' Riżoluzzjoni Alternattiva tat-Tilwim (Gabinete de Resolução Alternativa de Conflitos) tad-Direttorat-Ġenerali għall-Politika u l-Ġustizzja u jitolbu sessjoni ta' qabel il-medjazzjoni. Din is-sessjoni tista' tiġi riservata b'telefonata, b'ittra elettronika jew b'formola onlajn. Fis-sessjoni pubbliku ta' qabel il-medjazzjoni, il-protokoll tal-medjazzjoni jiġi ffirmat mill-partijiet u mill-medjatur. Jiġi stabbilit ammont ta' żmien, jiġu skedati s-sessjoniiet u jiġu spjegati r-regoli proċedurali.
 L-ispiża ta' sessjoni ta' medjazzjoni tal-familja tiswa EUR 50 għal kull waħda mill-partijiet, irrispettivament min-numru ta' sessjonijiet ippjanati. Din it-tariffa ta' EUR 50 titħallas mill-partijiet kollha kif tkun se tibda l-medjazzjoni pubblika. It-tariffi tal-medjaturi li jaħdmu fis-sistema pubblika ma jitħallsux mill-partijiet. Jitħallsu mid-Direttorat-Ġenerali għall-Politika u l-Ġustizzja, skont skeda legali.
 Is-sessjonijiet ta' medjazzjoni pubblika jistgħu jsiru fil-bini tad-Direttorat-Ġenerali għall-Politika u l-Ġustizzja, jew fil-bini disponibbli tal-muniċipalità fejn jgħixu l-partijiet.
 Fil-medjazzjoni pubblika, il-partijiet jistgħu jagħżlu medjatur minn lista ta' medjaturi pubbliċi magħżula. Jekk ma ssirx għażla, l-Uffiċċju ta' Riżoluzzjoni Alternattiva għat-Tilwim tad-Direttorat Ġenerali għall-Politika u l-Ġustizzja jagħżel medjatur mil-lista ta' medjaturi pubbliċi b'mod sekwenzjali u skont kemm ikun viċin iż-żona fejn jgħixu l-partijiet. Bħala regola, din il-ħatra ssir elettronikament.
 Jekk il-partijiet għandhom dritt għall-għajnuna legali, din tista' tkopri l-ispejjeż tal-medjazzjoni.
 Il-medjazzjoni transfruntiera u l-komedjazzjoni
 F'każ ta' tilwim transfruntier, fejn mhux possibbli jsiru sessjonijiet wiċċ imb wiċċ, jistgħu jintużaw sistemi ta' vidjokonferenza għal medjazzjoni aktar faċli.
 Fil-Portugall, il-medjaturi mill-Istati Membri l-oħra mhux biss jistgħu jirreġistraw biex jiġu inklużi fil-lista ta' medjaturi tal-familja kkumpilata mill-Ministeru tal-Ġustizzja (li tinkludi medjaturi pubbliċi u privati), iżda jistgħu jiġu magħżula wkoll għal-lista ta' medjaturi tal-familja pubbliċi (permezz ta' sejħa għall-offerti). Fiż-żewġ każijiet, dan isir skont l-istess kundizzjonijiet li japplikaw għall-medjaturi nazzjonali.
 Fil-Portugall, hija permessa l-komedjazzjoni, kemm fis-sistema pubbliku u kemm fis-sistema privata ta' medjazzjoni. Il-komedjazzjoni sseħħ bl-għażla tal-partijiet, jew fuq suġġeriment tal-medjatur, jekk huwa jaħseb li dan ikun l-aħjar approċċ għall-każ.
 Ara http://www.dgpj.mj.pt/sections/gral/mediacao-publica: għall-ħolqa għal-leġiżlazzjoni nazzjonali dwar il-medjazzjoni; għall-ħolqa li tagħti aċċess għal-lista ta' medjaturi tal-familja pubbliċi u privati; għall-ħolqa li tagħti aċċess għal informazzjoni dwar il-medjazzjoni tal-familja u l-medjazzjoni b'mod ġenerali.
 It-talbiet għal medjazzjoni pubblika jistgħu jsiru billi ċċempel + 351 808 26 2000, b'ittra elettronika lil smf@gral.mj.pt, jew permezz tal-formola onlajn li tinsab hawnhekk http://smf.mj.pt/.
 L-informazzjoni f'din l-iskeda informattiva hija ta' natura ġenerali u mhix eżawrjenti; hija ma torbotx lill-punt ta' kuntatt, lin-Netwerk Ġudizzjarju Ewropew fl-oqsma ċivili u kummerċjali, lill-qrati jew lil xi persuni oħra. Wieħed għandu xorta jivverifika t-testi legali applikabbli fis-seħħ.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
C 204/22 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias 17.7.1999
 DESPACHO DO TRIBUNAL «A Pretura circondariale di Torino solicita ao Tribunal de
 Justiça que se pronuncie sobre a seguinte questão: O artigo 79.o
 de 21 de Abril de 1999 do Regulamento (CEE) n.o 259/68 (1) e sucessivas alterações,
 na parte em que prevê que as condições de emprego dos
 agentes locais, especialmente no que diz respeito:
 nos processos apensos C-28/98 e C-29/98 (pedidos de
 decisão prejudicial do tribunal de grande instance de
 Thionville): Marc Charreire (C-28/98), Jean Hirtsmann a) às modalidades da sua admissão e da rescisão dos seus
 (C-29/98) contra Directeur des services fiscaux de la contratos;
 Moselle (1)
 b) às interrupções de serviços;
 (Pedidos prejudiciais — Inadmissibilidade)
 c) à sua remuneração.
 (1999/C 204/42) São fixadas por cada instituição com base na regulamentação
 e nos usos do local em que o agente for chamado a exercer as
 suas funções deve ser interpretado no sentido de que é
 (Lı́ngua do processo: francês) permitido à instituição europeia afastar-se da legislação nacio-
 nal, com a consequente aplicação exclusiva da regulamentação
 comunitária, ou exige, de qualquer maneira, o cumprimento
 (Tradução provisória; a tradução definitiva será publicada na da lei nacional, sobretudo se tiver carácter imperativo e
 «Colectânea da Jurisprudência») coercivo?»
 Nos processos apensos C-28/98 e C-29/98, que têm por
 objecto dois pedidos apresentados ao Tribunal de Justiça, nos (1) Regulamento do Conselho, de 29.2.68 (JO L 56 de 4.3.1968,
 termos do artigo 177.o do Tratado CE, pelo tribunal de grande p. 1).
 instance de Thionville (França), no processo pendente neste
 órgão jurisdicional entre Marc Charreire (C-28/98), Jean
 Hirtsmann (C-29/98) e Directeur des services fiscaux de la
 Moselle, destinado a obter uma decisão a tı́tulo prejudicial
 sobre a interpretação do artigo 95.o do Tratado CE, o Tribunal
 de Justiça, composto por G. C. Rodrı́guez Iglesias, presidente,
 P. J. G. Kapteyn, J.-P. Puissochet, G. Hirsch e P. Jann, presiden-
 tes de secção, G. F. Mancini, J. C. Moitinho de Almeida, C. Gul-
 mann, J. L. Murray, D. A. O. Edward, H. Ragnemalm, L. Sevón
 e M. Wathelet (relator), juı́zes, advogado-geral: N. Fennelly, Acção intentada em 14 de Abril de 1999 pela Comissão
 secretário: R. Grass, proferiu, em 21 de Abril de 1999, um das Comunidades Europeias contra a República Italiana
 despacho cuja parte decisória é a seguinte:
 (Processo C-127/99)
 Os pedidos de decisão prejudicial apresentados pelo tribunal de
 grande instance de Thionville, por decisões de 21 de Março de 1997,
 são julgados inadmissı́veis. (1999/C 204/44)
 (1) JO C 94 de 28.3.1998. Deu entrada em 14 de Abril de 1999, no Tribunal de Justiça
 das Comunidades Europeias, uma acção contra a República
 Italiana, intentada pela Comissão das Comunidades Europeias,
 representada por Paolo Stancanelli, membro do seu Serviço
 Jurı́dico, na qualidade de agente, com domicı́lio escolhido no
 Luxemburgo no gabinete de Carlos Gómez de la Cruz, Centre
 Wagner, Kirchberg.
 Pedido de decisão prejudicial apresentado pela Pretura
 A demandante conclui pedindo que o Tribunal se digne:
 circondariale di Torino, por despacho de 30 de Março
 de 1999, no processo Roberto Vitari contra European
 Training Foundation — declarar que a República Italiana não cumpriu as obri-
 gações que lhe incumbem por força do direito comunitário
 ao não ter criado um ou vários programas de acção com
 (Processo C-126/99) as caracterı́sticas e condições previstas no artigo 5.o da
 Directiva 91/676/CEE (1) do Conselho, de 12 de Dezembro
 (1999/C 204/43) de 1991, relativa à protecção das águas contra a poluição
 causada por nitratos de origem agrı́cola; ao não ter
 Foi submetido ao Tribunal de Justiça das Comunidades Euro- desenvolvido completa e correctamente os controlos pre-
 peias um pedido de decisão prejudicial, por despacho da vistos no artigo 6.o da mesma directiva; e ao não ter
 Pretura circondariale di Torino, de 30 de Março de 1999, no elaborado e comunicado um relatório completo nos
 processo Roberto Vitari contra European Training Foundation, termos do artigo 10.o da referida directiva,
 que deu entrada na Secretaria do Tribunal de Justiça em
 14 de Abril de 1999. — condenar a República Italiana nas despesas.
 ---pagebreak--- 17.7.1999 PT Jornal Oficial das Comunidades Europeias C 204/23
 Fundamentos e principais argumentos O recorrente solicita ao Tribunal de Justiça que se digne:
 A v i o l a ç ã o do artigo 10.o da Directiva — anular as decisões da Comissão 99/186/CE (1) e
 91/676 99/187/CE (2) de 3 de Fevereiro de 1999, no que diz
 respeito às correcções financeiras impostas ao Reino de
 Espanha, e
 A República Italiana não cumpriu a obrigação especificamente
 prevista no artigo 10.o da Directiva 91/676 no que se refere à
 — condenar a instituição recorrida nas despesas.
 elaboração e apresentação do relatório à Comissão relativo ao
 perı́odo compreendido entre 20 de Dezembro de 1991 e 20 de
 Dezembro de 1995, ou seja os primeiros quatro anos desde a
 notificação da directiva, contendo as informações referidas no Fundamentos e principais argumentos
 Anexo V.
 O Reino de Espanha recorre
 A v i o l a ç ã o do artigo 5.o da Directiva
 91/676
 — da decisão da Comissão de 3 de Fevereiro de 1999, que
 exclui do financiamento comunitário determi-
 O artigo 5.o, n.o 1, impõe aos Estados-Membros a criação de nadas despesas efectuadas pelos Estados-Membros
 programas de acção para as zonas designadas como vulneráveis (1999/186/CE) e
 no prazo de dois anos contados a partir da data de designação
 inicial, ou no prazo de um ano contado a partir da zona
 — da decisão da Comissão de 3 de Fevereiro de 1999, relativa
 designada na sequência do exame quadrienal, da situação
 ao apuramento das contas dos Estados-Membros relativas
 referida no n.o 4 do artigo 3.o. às despesas financiadas pelo Fundo Europeu de Orientação
 e de Garantia Agrı́cola, secção «Garantia» (1999/187/CE),
 As autoridades italianas ainda não elaboraram um ou mais
 programas de acção completos, coerentes, estruturados e no que diz respeito às correcções financeiras nos seguintes
 objectivos num perı́odo de quatro anos na prossecução das sectores:
 finalidades especı́ficas da directiva, em violação do expressa-
 mente previsto no artigo 5.o.
 a) Culturas arvenses
 A v i o l a ç ã o do artigo 6.o da Directiva
 91/676
 — 1 471 398 794 pesetas correspondentes a 5 % das despe-
 sas efectuadas pela Comunidade Autónoma de Aragão em
 A Comissão considera que a República Italiana violou também relação a determinados aspectos relativos aos controlos no
 a obrigação estabelecida no artigo 6.o da directiva ao não terreno dos pedidos de ajudas por superfı́cie geridos pela
 proceder completa e devidamente aos controlos da concen- referida Comunidade Autónoma.
 tração de nitratos nas águas doces com o objectivo de
 identificar as águas inquinadas para efeitos de designação das A percentagem mı́nima de 5 % de controlos a realizar no
 zonas vulneráveis. terreno em relação ao número de pedidos apresentados
 deve ser efectuada a nı́vel de Estado-Membro e não a nı́vel
 provincial, nem sequer a nı́vel de Comunidade Autónoma,
 (1) JO L 375 de 31.12.1991, p. 1. segundo o estabelecido no artigo 6.o, n.o 3, do Regula-
 mento n.o 3887/92/CEE da Comissão(3). A Comunidade
 Autónoma de Aragão efectuou os controlos adequados, de
 acordo com a legislação comunitária e tanto as percenta-
 gens de controlo aplicadas como as superfı́cies controladas
 são superiores às exigências comunitárias. De facto, foram
 controlados 3 024 processos (7,4 % do total dos pedidos)
 com um critério similar ao da teledetecção (em menos
 Recurso interposto em 15 de Abril de 1999 pelo Reino de 80 % da superfı́cie da exploração incluı́da na zona de
 Espanha contra a Comissão das Comunidades Europeias controlo). Em termos de superfı́cie controlada, a cobertura
 total foi de 11 500 ha (8,7 % do total da superfı́cie em
 (Processo C-130/99) relação à qual foram apresentados pedidos).
 Os casos de presumida falta de vigor verificados nas
 (1999/C 204/45) inspecções «in situ» efectuadas pelos controladores do
 FEOGA devem ser apreciados na sua justa medida.
 Deu entrada em 15 de Abril de 1999, no Tribunal de Justiça
 das Comunidades Europeias, um recurso contra a Comissão as — 215 011 390 pesetas: a correcção financeira determinada
 Comunidades Europeias, interposto pelo Reino de Espanha, pela Comissão apoia-se no facto de a Espanha não ter
 representado por Mónica López-Monı́s Gallego, Abogado del efectuado as diligências necessárias, nem em controlos
 Estado de la Abogacı́a del Estado junto do Tribunal de Justiça, administrativos nem no terreno, para se assegurar da
 com domicı́lio escolhido no Luxemburgo na Embaixada de razoabilidade das previsões dos rendimentos declarados e
 Espanha, 4-6, boulevard E. Servais. da veracidade dos rendimentos reais obtidos.


text:
 12.2.2011
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 C 46/3
 Appell ippreżentat fl-24 ta’ Novembru 2010 mir-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi kontra s-sentenza tal-Qorti Ġenerali (Is-Seba’ Awla) tad-9 ta’ Settembru 2010 fil-Kawża T-348/07 — Stichting Al-Aqsa vs Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea
 (Kawża C-550/10 P)
 2011/C 46/05
 Lingwa tal-kawża: l-Olandiż
 Partijiet
 Appellant: Ir-Renju tal-Pajjiżi l-Baxxi (rappreżentanti: C.M. Wissels u M. Noort, aġenti)
 Appellati: Stichting Al-Aqsa, Il-Kunsill tal-Unjoni Ewropea, Il-Kummissjoni Ewropea
 Talbiet tal-appellant
 —
 tannulla s-sentenza appellata fil-Kawża T-348/07 u tirrinvija l-kawża quddiem il-Qorti Ġenerali; u
 —
 tikkundanna lill-appellati għall-ispejjeż.
 Aggravji u argumenti prinċipali
 Il-Qorti Ġenerali interpretat b’mod żbaljat l-Artikolu 1(4) u (6) tal-Pożizzjoni Komuni 2001/931 u l-Artikolu 2(3) tar-Regolament Nru 2580/2001 (1) meta ddeċidiet li d-digriet tal-qorti li kkunsidrat l-applikazzjoni għal miżuri provviżorji ma setax, wara t-tħassir tas-Sanctieregeling terrorisme 2003 (deċiżjoni ta’ sanzjonijiet fil-qasam tat-terroriżmu), jibqa’ jservi bħala bażi sabiex Al-Aqsa tiġi inkluża fil-lista tal-UE tal-iffriżar tal-assi.
 (1) Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2580/2001, tas 27 ta’ Diċembru 2001, dwar miżuri restrittivi speċifiċi diretti kontra ċerti persuni u entitajiet bil-għan li jiġi miġġieled it-terroriżmu (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 18, Vol. 1, p. 207)


type: legislation

text:
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,9.8.2021
 COM(2021) 461 final
 2021/0259(NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh i gCoiste Stiúrtha Réigiúnach an Chomhphobail Iompair i dtaca le Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1.Ábhar an togra
 Baineann an togra seo leis an gcinneadh lena mbunaítear an seasamh a bheidh le glacadh thar ceann an Aontais i gCoiste Stiúrtha Réigiúnach an Chomhphobail Iompair i dtaca le glacadh beartaithe Cinnidh ón gCoiste Stiúrtha Réigiúnach maidir le Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú.
 2.Comhthéacs an togra
 2.1.An Conradh um an gComhphobal Iompair
 Is páirtí é an tAontas Eorpach sa Chonradh um an gComhphobal Iompair (TCT), atá á chur i bhfeidhm go sealadach ó 2017. Is é is aidhm don Chonradh Comhphobal Iompair a chruthú i réimse an iompair de bhóthar, d’iarnród agus d’uiscebhealaí intíre agus de mhuiriompar, agus chun gréasán iompair a fhorbairt idir an tAontas Eorpach agus Páirtithe Oirdheisceart na hEorpa. Tháinig an Comhaontú i bhfeidhm an 1 Bealtaine 2019
 1
 .
 2.2.An Coiste Stiúrtha Réigiúnach
 Bunaítear an Coiste Stiúrtha Réigiúnach le hAirteagal 24 den Chonradh um an gComhphobal Iompair. Tá sé freagrach as riar agus cur chun feidhme cuí an Chonartha um an gComhphobal Iompair. Chun na críche sin, déanann sé moltaí agus cinntí sna cásanna sin dá bhforáiltear sa Chonradh um an gComhphobal Iompair. Go sonrach, déanann an Coiste Stiúrtha Réigiúnach an méid seo a leanas:
 (a) ullmhaíonn sé obair na Comhairle Aireachta,
 (b) déanann sé cinntí maidir le coistí teicniúla a bhunú,
 (c) déanann sé moltaí agus cinntí i gcomhréir leis an gConradh um an gComhphobal Iompair,
 (d) a mhéid a bhaineann le gníomhartha nuaghlactha de chuid an Aontais, déanann sé beart de réir mar is iomchuí, go háirithe trí Iarscríbhinn I a ghabhann leis an gConradh um an gComhphobal Iompair a athbhreithniú,
 (e) ceapann sé Stiúrthóir na Buanrúnaíochta tar éis dul i gcomhairle leis an gComhairle Aireachta,
 (f) féadfaidh sé Leas‐Stiúrthóir amháin nó níos mó a cheapadh ar an mBuanrúnaíocht,
 (g) leagann sé síos rialacha na Buanrúnaíochta,
 (h) féadfaidh sé, trí bhíthin cinnidh, leibhéal na ranníocaíochtaí buiséid a athbhreithniú,
 (i) glacann sé buiséad bliantúil an Chomhphobail Iompair,
 (j) glacann sé an cinneadh lena sonraítear an nós imeachta le haghaidh an buiséad a chur chun feidhme, cuntais a thíolacadh agus a iniúchadh agus cigireacht a dhéanamh,
 (k) déanann sé cinntí faoi dhíospóidí a chuireann na Páirtithe Conarthacha ina láthair,
 (l) glacann sé prionsabail ghinearálta sa réimse a bhaineann le rochtain ar dhoiciméid, i ndáil le doiciméid atá i seilbh comhlachtaí a bunaíodh leis an gConradh um an gComhphobal Iompair nó a bunaíodh faoin gConradh sin,
 (m) glacann sé tuarascálacha bliantúla, a chuirtear faoi bhráid na Comhairle Aireachta, maidir le cur chun feidhme an Ghréasáin Chuimsithigh,
 (n) i leith gníomhartha áirithe de chuid an Aontais, bunaíonn sé teorainneacha ama agus bealaí i dtaca le trasuí na ngníomhartha sin ag Páirtithe Oirdheisceart na hEorpa.
 2.3.An gníomh atá beartaithe ag an gCoiste Stiúrtha Réigiúnach
 Le linn a chéad chruinnithe eile, glacfaidh an Coiste Stiúrtha Réigiúnach Cinneadh lena mbunaítear Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus um Ilmhodúlacht (‘an gníomh atá beartaithe’).
 Beidh an gníomh atá beartaithe ina cheangal ar na páirtithe i gcomhréir le hAirteagal 25(1) de TCT, lena bhforáiltear an méid seo a leanas: ‘Beidh cinneadh ón gCoiste Stiúrtha Réigiúnach ceangailteach ar na Páirtithe Conarthacha’.
 3.An seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais
 Tá glacadh an chinnidh seo ag an gCoiste Stiúrtha Réigiúnach riachtanach le haghaidh TCT a chur chun feidhme go cuí chun Comhphobal Iompair a chruthú i réimse an iompair de bhóthar, d’iarnród agus d’uiscebhealaí intíre agus de mhuiriompar, agus chun gréasán iompair a fhorbairt idir an tAontas Eorpach agus Páirtithe Oirdheisceart na hEorpa. Is é an aidhm a bheidh ag Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht aghaidh a thabhairt ar shaincheisteanna ríthábhachtacha maidir le hiompar uisce‐iompartha (gnóthaí muirí, uiscebhealaí intíre agus calafoirt) chomh maith le gnéithe ilmhódúlachta agus a n‐úsáid éifeachtúil a chur chun cinn. Mar gur páirtí sa Chonradh um an gComhphobal Iompair é an tAontas, is gá seasamh an Aontais a bhunú.
 4.Bunús dlí
 4.1.Bunús dlí nós imeachta
 4.1.1.Prionsabail
 In Airteagal 218(9) den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh (CFAE) déantar foráil maidir le cinntí lena leagtar síos ‘na seasaimh a ghlacfar thar ceann an Aontais i gcomhlacht arna chur ar bun le comhaontú nuair a iarrtar ar an gcomhlacht sin gníomhartha a ghlacadh a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo, seachas gníomhartha lena bhforlíonfar nó lena leasófar creat institiúideach an chomhaontaithe.’
 Áirítear leis an gcoincheap ‘gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo’ gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo de bhua rialacha an dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an comhlacht atá i gceist. Áirítear leis freisin ionstraimí nach bhfuil éifeacht cheangailteach leo faoin dlí idirnáisiúnta, ach ‘a bhféadfadh tionchar cinntitheach a bheith acu ar ábhar na reachtaíochta a ghlacfaidh reachtas an Aontais Eorpaigh’
 2
 .
 4.1.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 Is comhlacht a bunaíodh trí bhíthin Conartha, eadhon an Conradh um an gComhphobal Iompair, é an Coiste Stiúrtha Réigiúnach.
 Is gníomhartha a bhfuil éifeachtaí dlíthiúla leo na gníomhartha atáthar ag iarraidh ar an gCoiste Stiúrtha Réigiúnach a ghlacadh. I gcomhréir le hAirteagal 26 de TCT, tá sé de chumhacht ag an gCoiste Stiúrtha Réigiúnach cinntí a ghlacadh chun coistí teicniúla a bhunú. De thoradh a gcineáil, agus mar ábhar dlí idirnáisiúnta lena rialaítear an Coiste Stiúrtha Réigiúnach, tá eilimintí sna cinntí sin a dhéanann difear do sheasamh dlíthiúil na bpáirtithe sa Chonradh um an gComhphobal Iompair agus, dá bhrí sin, do sheasamh dlíthiúil an Aontais freisin. Dá bharr sin, ní mór a mheas gur rialacha iad a bhfuil éifeachtaí dlí leo.
 Leis an ngníomh atá beartaithe ní fhorlíontar ná ní leasaítear creat institiúideach an Chomhaontaithe.
 Dá bhrí sin, is é Airteagal 218(9) de CFAE an bunús dlí nós imeachta leis an gcinneadh atá beartaithe.
 4.2.Bunús substaintiúil dlí
 4.2.1.Prionsabail
 Braitheann an bunús substaintiúil dlí le haghaidh cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE go príomha ar chuspóir agus ábhar an ghnímh atá beartaithe a bhfuiltear ag glacadh seasamh thar ceann an Aontais ina leith. Má tá dhá aidhm ag an ngníomh atá beartaithe nó má tá dhá chomhpháirt ann agus más féidir ceann de na haidhmeanna nó de na comhpháirteanna sin a shainaithint mar phríomhaidhm nó mar phríomh‐chomhpháirt agus an ceann eile mar aidhm nó comhpháirt theagmhasach, ní mór an cinneadh faoi Airteagal 218(9) CFAE a bhunú ar bhunús substaintiúil dlí aonair, is é sin an bunús dlí a éilítear de réir na príomhaidhme nó na príomh‐chomhpháirte.
 4.2.2.Cur i bhfeidhm maidir leis an gcás seo
 An gníomh atá beartaithe, tá siad riachtanach chun go bhfeidhmeoidh an Conradh um an gComhphobal Iompair mar is cuí. Dá réir sin, leis an gConradh um an gComhphobal Iompair, saothraítear cuspóirí i réimsí an iompair de bhóthar, d’iarnród agus d’uiscebhealaí intíre, ar modhanna iompair iad a chumhdaítear le hAirteagal 91 CFAE, agus i réimse an iompair de mhuir freisin, modh iompair a chumhdaítear le hAirteagal 100(2) CFAE, agus baineann compháirteanna den Chonradh leis na réimsí sin. Ó tá gné chothrománach ar an ngníomh atá beartaithe, baineann an gníomh sin leis na nithe sin go léir.
 Dá bhrí sin, is iad na forálacha seo a leanas an bunús dlí substainteach leis an gcinneadh atá beartaithe: Airteagal 91 agus Airteagal 100(2) CFAE.
 4.3.Conclúid
 Ba cheart Airteagal 91 agus Airteagal 100(2) CFAE, i gcomhar le hAirteagal 218(9) CFAE, a bheith ina mbunús dlí leis an gcinneadh atá beartaithe.
 5.Foilsiú an ghnímh atá beartaithe
 I gcomhréir le hAirteagal 25(2) den Chonradh um an gComhphobal Iompair, foilseofar na cinntí ón gCoiste Stiúrtha Réigiúnach in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 2021/0259 (NLE)
 Togra le haghaidh
 CINNEADH ÓN gCOMHAIRLE
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh i gCoiste Stiúrtha Réigiúnach an Chomhphobail Iompair i dtaca le Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú
 TÁ COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 91 agus Airteagal 100(2) de, i gcomhar le hAirteagal 218(9) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 De bharr an mhéid seo a leanas:
 (1)Rinneadh an Conradh lena mbunaítear an Comhphobal Iompair (‘TCT’) a fhormheas thar ceann an Aontais le Cinneadh (AE) 2019/392
 3
 ón gComhairle agus tháinig sé i bhfeidhm an 1 Bealtaine 2019.
 (2)Bunaíodh an Coiste Stiúrtha Réigiúnach le TCT chun TCT a riar agus a chur chun feidhme mar is cuí. De bhun Airteagal 26 de TCT, féadfaidh an Coiste Stiúrtha Réigiúnach cinntí a ghlacadh chun coistí teicniúla a chur ar bun.
 (3)Féadfaidh coistí teicniúla tograí a dhéanamh ina réimse freagrachta don Choiste Stiúrtha Réigiúnach le haghaidh cinnidh. Ionadaithe na bPáirtithe Conarthacha a bhíonn ar na coistí teicniúla. Is féidir le Ballstáit uile an Aontais a bheith rannpháirteach mar bhreathnóir.
 (4)Ní fada go nglacfaidh an Coiste Stiúrtha Réigiúnach cinneadh chun Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú.
 (5)Le bunú Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht, éascófar cur chun feidhme cuí TCT maidir le Comhphobal Iompair a chruthú i réimse an iompair de bhóthar, d’iarnród, d’uiscebhealaí intíre agus de mhuiriompar, agus chun gréasán iompair a fhorbairt idir an tAontas Eorpach agus Páirtithe Oirdheisceart na hEorpa.
 (6)Ba cheart go mbeadh sé d’aidhm ag Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht aghaidh a thabhairt ar shaincheisteanna ríthábhachtacha maidir le hiompar uisce‐iompartha (gnóthaí muirí, uiscebhealaí intíre agus calafoirt), maidir le gnéithe ilmhódúlachta agus a n‐úsáid éifeachtúil a chur chun cinn.
 (7)Is iomchuí an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais sa Choiste Stiúrtha Réigiúnach a bhunú óir tá na cinntí sin riachtanach le haghaidh TCT a chur chun feidhme agus beidh siad ina gceangal ar an Aontas,
 TAR ÉIS AN CINNEADH SEO A GHLACADH:
 Airteagal 1
 An seasamh a ghlacfar thar ceann an Aontais sa Choiste Stiúrtha Réigiúnach arna chur ar bun ag an gConradh lena mbunaítear an Comhphobal Iompair maidir le Coiste Teicniúil um Iompar Uisce‐iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú, bunófar an seasamh sin ar an dréachtghníomh ón gCoiste Stiúrtha Réigiúnach atá i gceangal leis an gCinneadh seo.
 Féadfaidh ionadaithe an Aontais laistigh den Choiste Stiúrtha Réigiúnach toiliú le mionathruithe ar an dréachtchinneadh sin gan cinneadh eile ón gComhairle.
 Airteagal 2
 Dírítear an Cinneadh seo chuig an gCoimisiún.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann na Comhairle
 An tUachtarán
 (1)
 Cinneadh (AE) 2019/392 ón gComhairle an 4 Márta 2019 maidir le tabhairt i gcrích, thar ceann an Aontais Eorpaigh, an Chonartha lena mbunaítear an Comhphobal Iompair IO L 71, 13.3.2019, lch. 1
 (2)
 Breithiúnas ón gCúirt Bhreithiúnais an 7 Deireadh Fómhair 2014, an Ghearmáin v an Chomhairle, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, míreanna 61 go 64
 (3)
 Cinneadh (AE) 2019/392 ón gComhairle an 4 Márta 2019 maidir le tabhairt i gcrích, thar ceann an Aontais Eorpaigh, an Chonartha lena mbunaítear an Comhphobal Iompair IO L 71, 13.3.2019, lch. 1.
 ---documentbreak---
 AN COIMISIÚN EORPACH
 An Bhruiséil,9.8.2021
 COM(2021) 461 final
 IARSCRÍBHINN
 a ghabhann leis an
 Togra le haghaidh Cinneadh ón gComhairle
 maidir leis an seasamh atá le glacadh thar ceann an Aontais Eorpaigh i gCoiste Stiúrtha Réigiúnach an Chomhphobail Iompair i dtaca le Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú
 IARSCRÍBHINN
 DRÉACHT
 CINNEADH Uimh. 2021/
 Ó CHOISTE STIÚRTHA RÉIGIÚNACH AN CHOMHPHOBAIL IOMPAIR
 an ...
 maidir le cinneadh a ghlacadh chun Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú
 TÁ COISTE STIÚRTHA RÉIGIÚNACH AN CHOMHPHOBAIL IOMPAIR,
 Ag féachaint don Chonradh lena mbunaítear an Comhphobal Iompair, agus go háirithe Airteagal 26 de,
 TAR ÉIS A CHINNEADH MAR A LEANAS:
 Airteagal 1
 1.
 Glactar leis seo an cinneadh chun Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht a bhunú.
 2
 Is é an aidhm a bheidh ag Coiste Teicniúil um Iompar Uisce-iompartha agus Ilmhódúlacht aghaidh a thabhairt ar shaincheisteanna ríthábhachtacha maidir le hiompar uisce-iompartha (gnóthaí muirí, uiscebhealaí intíre agus calafoirt) chomh maith le gnéithe ilmhódúlachta agus a n-úsáid éifeachtúil a chur chun cinn.
 Thar ceann an Choiste Stiúrtha Réigiúnaigh
 An tUachtarán


text:
28.7.2001 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 212/13
 Recurso interpuesto el 16 de mayo de 2001 por la — Por lo que se refiere a los 96 parajes inventariados
 Comisión de las Comunidades Europeas contra la Repú- como zonas húmedas de importancia internacional en el
 blica Francesa inventario ZICO, hasta el mes de abril de 2000, 41 de
 ellas no habı́an sido objeto de ninguna clasificación como
 ZPE por parte de Francia y, por lo menos 4 de los
 (Asunto C-202/01)
 45 parajes que habı́an sido objeto de medidas de clasifica-
 ción como ZPE lo eran de manera mı́nima en cuanto a la
 (2001/C 212/21) superficie, cuando tal clasificación como ZPE no obstante
 se impone, con arreglo al apartado 2 del artı́culo 4 de la
 Directiva 79/409/CEE, para garantizar la protección de
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha las zonas húmedas y de las especies, especialmente las
 presentado el 16 de mayo de 2001 un recurso contra migratorias que allı́ se albergan. La situación no ha
 la República Francesa, formulado por la Comisión de las mejorado de modo significativo desde entonces.
 Comunidades Europeas, representada por el Sr. G. Valero
 Jordana y la Sra. J. Adda, en calidad de agentes, que designa
 domicilio en Luxemburgo. (Aplicación de la Directiva en lo que respecta a la Plaine des
 Maures, procedimiento de infracción 92/4527)
 La Comisión de las Comunidades Europeas solicita al Tribunal — Al clasificar únicamente 879 hectáreas como ZPE, cuando
 de Justicia que: el ZICO abarca 7500 hectáreas (o sea, el 11,72 % de la
 totalidad), Francia ha incumplido también la obligación
 — Declare que la República Francesa ha incumplido las que deriva del artı́culo 4, apartados 1 y 2, de la Directiva
 obligaciones que le incumben en virtud de la Directiva 79/409/CEE, de clasificar como ZPE los territorios más
 del Consejo 79/409/CEE, de 2 de abril de 1979, relativa adecuados en número y en superficie.
 a la conservación de las aves silvestres (1) y del Tratado
 constitutivo de la Comunidad Europea, al no haber
 clasificado en medida suficiente como zonas de protec- (1) DO L 103 de 25.04.1979, p. 1; EE 15/02, p. 125.
 ción especial los territorios más adecuados para la (2) Sentencia de 19 de mayo de 1998 dictada en el asunto C-3/96,
 conservación de las especies de aves silvestres enumeradas Comisión/Paı́ses Bajos (Rec. 1998, p. I-3031).
 en el Anexo I de la Directiva y de las especies migratorias
 y, en particular, al no clasificar un territorio suficiente de
 la plaine des Maures como zona de protección especial.
 — Condene en costas a la República.
 Recurso interpuesto el 18 de mayo de 2001 contra
 Motivos y principales alegaciones el Reino de los Paı́ses Bajos por la Comisión de las
 Comunidades Europeas
 (Aplicación de la Directiva en general, procedimiento de
 infracción 97/2004) (Asunto C-205/01)
 — El plazo establecido en el artı́culo 18 de la Directiva (2001/C 212/22)
 79/409/CEE expiró el 16 de abril de 1989 sin que Francia
 hubiese adoptado las disposiciones necesarias para ate- En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 nerse a las obligaciones derivadas de su artı́culo 4. Las presentado el 18 de mayo de 2001 un recurso contra el
 zonas de protección especial (ZPE) clasificadas hasta hoy Reino de los Paı́ses Bajos formulado por la Comisión de las
 en dı́a son insuficientes en número, en superficie y en Comunidades Europeas, representada por R. Wainwrı́ght y
 calidad para garantizar una protección adecuada de las J. Stuyck, en calidad de agentes.
 especies de aves protegidas. Sólo el 40,7 % del número y
 el 18,2 % de la superficie de los 285 parajes identificados La parte demandante solicita al Tribunal de Justicia que:
 por el inventario nacional como «Zones importantes pour
 la conservation des oiseaux» (ZICO) publicado en 1994 — Declare que el Reino de los Paı́ses Bajos no ha tomado las
 por el Ministerio francés del Medio Ambiente y la Liga medidas necesarias, con arreglo al artı́culo 25 de la
 para la Protección de las Aves, que utiliza los mejores Directiva 86/609/CEE (1) del Consejo, de 24 de noviembre
 datos cientı́ficos actualizados, fueron clasificados total o de 1986, relativa a la aproximación de las disposiciones
 parcialmente como ZPE. La pertinencia de recurrir a legales, reglamentarias y administrativas de los Estados
 dichos inventarios y la posibilidad de basar en ellos la miembros respecto a la protección de los animales
 prueba del incumplimiento de un Estado miembro ha utilizados para experimentacı́ón y otros fines cientı́ficos,
 sido reconocida por el Tribunal de Justicia (2). La Comisión para dar cumplimiento a dicha Directiva a más tardar el
 afirma que, hasta la fecha, el Gobierno francés no ha 24 de noviembre de 1989, al no haber adoptado todas
 presentado un inventario que contradiga las conclusiones las disposiciones legales, reglamentarias y administrativas
 a que llegó el inventario ZICO que sigue siendo la mejor necesarias para adaptar el Derecho interno a los artı́-
 prueba cientı́fica disponible para evaluar globalmente las culos 8, apartado 2, 11, 18, apartado 1, y 22, apartado 1,
 clasificaciones efectuadas por Francia en la totalidad de de la referida Directiva o, en todo caso, al no haberlas
 su territorio. comunicado a la Comisión.


type: other

text:
AD 1994 nr 49 (rättsfall från Arbetsdomstolen) | Sören Öman
 AD 1994 nr 49
 Vid SAS gäller det s.k. flygteknikeravtalet, dvs. avtalet mellan HAO Flygbranschens Arbetsgivarförbund och Svenska Transportarbetareförbundet avseende arbets- och löneförhållanden för flygtekniker med typcertifikat. Vid lokala och centrala förhandlingar var SAS och Transportarbetareförbundet Avd. 46 respektive HAO Flygbranschens Arbetsgivarförbund, SAS och Transportarbetareförbundet överens om att suspendera åtta flygtekniker, varav sju var medlemmar i Svensk Flygteknikerförening (SFF); en förening som är medlem i SACO:s Tjänstemannaförbund SRAT. Som stöd för sin åtgärd att suspendera de aktuella flygteknikerna har SAS åberopat § 5 mom. 7 i flygteknikeravtalet som innehåller särskilda bestämmelser om bl.a. suspension.
 Sedan SRAT hos arbetsdomstolen väckt talan bl.a. om att domstolen skall fastställa att SAS inte haft rätt att suspendera de sju SFF-medlemmarna och därvid även framställt ett yrkande om interimistiskt förordnande finner domstolen vid en prövning enligt 15 kap. 3 § rättegångsbalken att SRAT inte på det sätt som krävs enligt lagrummet visat att det finns skäl för ett interimistiskt förordnande.
 [ Arbetsdomstolens egna sökord : Disciplinär åtgärd ]
 Parter ( Privata sektorn ) : SACO:s Tjänstemannaförbund [] & Scandinavian Airlines System []
 Direktstämt mål [ mål nr A 31/94 ]
 Beslut meddelat : Onsdagen den 23 mars 1994
 Ledamöter i Arbetsdomstolen ( 7 st. ♀ 2 ♂ 5 – allmän sammansättning ) :
 Ingemar Källberg [] *
 Inger Mattsson Kasserud [] *
 Göran Karlsson [] *
 Andel kvinnliga ledamöter : 28,6% ( 2 st. )
 Sekreterare : Claes-Göran Sundberg []
 Anfört rättsfall ( 1 st. ) : AD 1977 nr 21 [ Zeteo ] [ Karnov ]
 Anförda förarbeten : Prop. 1980/81:84 med förslag till lag om införande av utsökningsbalken m.m. [ pdf ]
 Sök AD 1994 nr 49 :
 Innehållsförteckning ( AD 1994 nr 49 ) :
 Bakgrunden till tvisten
 Tjuvkika på själva beslutet ( Klicka här )
 Arbetsdomstolen avslår SRAT:s yrkande om interimistiskt förordnande.
 AD 1994 nr 46 AD 1994 nr 52
 Referat ( AD 1994 nr 49 ) :
 Parter ( Privata sektorn ) : SACO:s Tjänstemannaförbund mot Scandinavian Airlines System (SAS) i Stockholm-Arlanda
 Ledamöter i Arbetsdomstolen : Nina Pripp, Michaël Koch, Ingemar Källberg, Torkel Unge, Inger Mattsson Kasserud, Göran Karlsson och Ulf Nilsson. Enhälligt.
 AD 1994 nr 49 Beslut den 23 mars 1994 – Direktstämt mål
 Sökord : Disciplinär åtgärd | God sed | Interimistiskt beslut | Kollektivavtal | Oorganiserade/Utanförstående arbetstagare
 Lagrum : 62 § medbestämmandelagen | 15 kap. 3 § rättegångsbalken
 Rättsfall : AD 1977 nr 21
 Förarbeten : Prop. 1980/81:84 med förslag till lag om införande av utsökningsbalken m.m.
 SACO:s Tjänstemannaförbund
 Scandinavian Airlines System (SAS) i Stockholm-Arlanda
 Mellan SAS och SACO:s Tjänstemannaförbund SRAT finns inget kollektivavtal, inte heller mellan HAO Flygbranschens Arbetsgivarförbund (FBA), som SAS är medlem i, och SRAT. Däremot har FBA och Svenska Transportarbetareförbundet träffat kollektivavtal avseende arbets- och löneförhållanden för flygtekniker med typcertifikat (flygteknikeravtalet).
 I § 5 mom. 7 i flygteknikeravtalet finns bestämmelser om varning och suspension. Momentet har följande lydelse.
 Om arbetstagaren har gjort sig skyldig till allvarlig förseelse i tjänsten kan arbetsgivaren tilldela arbetstagaren skriftlig varning. Sådan åtgärd skall omgående delges den lokala fackföreningen. Fackföreningen har möjlighet att inom tre veckor från delfåendet göra invändning mot åtgärden.
 Om arbetstagaren gjort sig skyldig till förseelse som kan föranleda uppsägning eller avskedande kan arbetsgivaren och den lokala fackföreningen i stället för uppsägning eller avskedande överenskomma om suspension för viss tid. Arbetstagaren skall godkänna sådan åtgärd. Under suspensionstid har arbetsgivaren inga ekonomiska förpliktelser gentemot arbetstagaren.
 Kan överenskommelse om suspension för viss tid ej träffas eller kan arbetstagaren inte godkänna sådan överenskommelse, kan frågan om suspension hänskjutas till central förhandling.
 Mellan SAS och SRAT råder tvist om bl.a. huruvida SAS haft rätt att i december 1993 suspendera följande sju medlemmar i Svensk Flygteknikerförening (SFF), nämligen H.H., D.L., J.S., L.B., Å.J., B.D.P. och V.C.C. SFF är en av SRAT:s medlemsföreningar. Det är ostridigt att SAS är bundet av flygteknikeravtalet och parterna i målet är också överens om att detta avtal är tillämpligt på medlemmarna i SFF.
 Av ett protokoll vid en lokal förhandling den 10 december 1993 mellan SAS och Transport Avd. 46 (CFF) framgår att SAS meddelade att företaget beslutat att suspendera de sju nämnda medlemmarna i SFF och ytterligare en anställd under fyra månader med verkan fr.o.m. den 13 december 1993 t.o.m. den 12 april 1994. Vidare framgår av protokollet att CFF inte hade något att invända mot beslutet. Sedan SRAT i en skrivelse den 12 december 1993 meddelat att SRAT:s uppfattning var att det saknades fog för att suspendera de aktuella teknikerna hänsköt SAS och CFF ärendet till central förhandling. Denna hölls den 12 december 1993. I protokollet från denna förhandling antecknades att parterna i anledning av att de uppfattade SRAT:s skrivelse så att de berörda arbetstagarna inte godkände överenskommelsen om suspension och med hänvisning till § 5 mom 7 i teknikeravtalet var överens om att de aktuella åtta flygteknikerna skulle suspenderas med verkan från den 13 december 1993 t.o.m. den 12 april 1994.
 Det bör här tilläggas att SAS före suspensionen av de aktuella medlemmarna i SFF avstängde dessa från arbetet med omedelbar verkan. Parterna är överens om att avstängningarna upphörde den dag suspenderingarna började gälla.
 SRAT har väckt talan hos arbetsdomstolen och därvid yrkat bl.a. att suspenderingarna av de sju medlemmarna i SFF skall upphävas och att arbetsdomstolen interimistiskt skall besluta om hävning av dessa suspenderingar och förklara att medlemmarna skall få återgå i tjänst. Som grund för yrkandet har SRAT åberopat att det inte föreligger vare sig skäl för avskedande av medlemmarna eller ens saklig grund för att säga upp dem, varför suspenderingarna är ogiltiga såsom stridande mot såväl kollektivavtalet som mot de enskilda anställningsavtalen.
 Arbetsgivarsidan har bestritt bifall till yrkandena. Enligt arbetsgivarsidan kan en överenskommelse som träffats på central nivå inte överprövas av domstol med mindre än att överenskommelsen strider mot god sed på arbetsmarknaden; och så är inte förhållandet i detta mål. I vart fall, hävdar SAS, har det funnits skäl för avskedande eller åtminstone saklig grund för uppsägning.
 SRAT har bestritt att överenskommelsen inte kan prövas av domstol annat än under den förutsättning som arbetsgivarsidan uppgett. Enligt SRAT strider det dock under alla förhållanden mot god sed på arbetsmarknaden att tillämpa kollektivavtalet på det sätt som skett.
 Arbetsgivarsidan har till utveckling av sitt bestridande i anfört i huvudsak följande.
 Suspendering är ett sätt för arbetstagarsidan att få till stånd en mildare åtgärd än den som arbetsgivaren annars kan förväntas tillgripa, nämligen uppsägning eller avsked. Arbetsgivaren har alltid rätt att i stället för att överenskomma om detta mildare straff välja att säga upp eller avskeda enligt bestämmelserna i lagen om anställningsskydd. Med texten i avtalet ”Om arbetstagaren gjort sig skyldig till förseelse som kan föranleda uppsägning eller avskedande...” har avtalsparterna inte avsett att disponera över begreppet saklig grund, vilket inte heller är rättsligt möjligt. Förutsättningen för en överenskommelse är endast att arbetstagarens förseelse typiskt kan leda till uppsägning eller avsked. I princip kan varje förseelse eller åsidosättande av skyldigheter enligt anställningsavtal leda till uppsägning. – Om SRAT:s uppfattning vore riktig skulle en central överenskommelse om suspendering enligt kollektivavtalet nödvändigtvis behöva föregås av rättslig prövning i domstol huruvida saklig grund för uppsägning eller avskedande föreligger.
 Det saknas utredning i målet om bakgrunden till den aktuella bestämmelsen och om vilket syfte avtalsparterna kan ha haft med den. Något yttrande från Transportarbetareförbundet i fråga om tolkningen av avtalet har ännu inte inhämtats. En till sin lydelse helt identisk bestämmelse har visserligen varit uppe i arbetsdomstolens dom AD 1977 nr 21 [ Zeteo ] [ Karnov ], dock utan att domstolen ingick i någon prövning av frågan om kollektivavtalets innebörd.
 En förutsättning för suspension enligt 5 § 7 mom. andra stycket flygteknikeravtalet är att arbetstagaren gjort sig skyldig till förseelse som kan föranleda uppsägning eller avskedande. Bestämmelsen får anses innehålla det stöd i kollektivavtal som krävs enligt 62 § medbestämmandelagen för att SAS kan tillgripa disciplinära åtgärder mot en flygtekniker och detta oavsett om denne är medlem i den avtalsslutande arbetstagarorganisationen eller ej. Det kan enligt arbetsdomstolens mening inte råda någon tvekan om att det skulle strida mot god sed på arbetsmarknaden, om en arbetsgivare med stöd av den aktuella avtalsbestämmelsen tilläts suspendera en arbetstagare utan dennes godkännande i ett fall där det visserligen föreligger en överenskommelse därom mellan de kollektivavtalsslutande parterna på central nivå men där arbetstagaren inte gjort sig skyldig till någon förseelse av så allvarligt slag att förutsättningarna enligt avtalet för suspension har uppfyllts. Saken kan också uttryckas så att en överenskommelse som sluts på central nivå i denna fråga kan lämnas utan avseende, om det visar sig att det inte fanns något avtalsenligt stöd för att suspendera arbetstagaren från anställningen. I ett sådant fall är arbetstagaren inte skyldig att finna sig i den rättsstridiga suspenderingen, utan har rätt att få denna upphävd.
 Något lagstöd för att formellt ogiltigförklara en arbetsgivares suspensionsbeslut finns visserligen inte. I stället har arbetsdomstolen i situationer av detta slag ansett sig kunna exempelvis särskilt förklara att arbetsgivarens åtgärd skall anses sakna verkan mot arbetstagaren (se t.ex. arbetsdomstolens beslut den 30 maj 1986 i mål B 60/86). Det blir därmed klarlagt att arbetsgivaren inte har rätt att genomdriva eller upprätthålla suspensionsbeslutet mot arbetstagaren. En annan sak är att arbetsgivaren, om han inte respekterar en sådan förklaring från domstolens sida, ytterst inte kan drabbas av någon annan rättslig påföljd än skadeståndsskyldighet för brott mot lag eller kollektivavtal.
 Vad arbetsdomstolen nu har att pröva är det yrkande om interimistiskt förordnanden som SRAT framställt i målet. Vid denna prövning har arbetsdomstolen att tillämpa bestämmelsen i 15 kap. 3 § rättegångsbalken. Enligt denna bestämmelse får domstol bl.a. i rättegång interimistiskt förordna om lämplig åtgärd för att säkerställa parts rätt. Förutsättningarna för detta är enligt bestämmelsen att parten visar sannolika skäl för att han mot sin motpart har ett visst anspråk, och att det skäligen kan befaras att motparten genom att utöva viss verksamhet eller företa eller underlåta viss handling eller på annat sätt hindrar eller försvårar utövningen av partens rätt eller väsentligen förringar dess värde. Av förarbetena till bestämmelsen i dess nuvarande lydelse (prop. 1980/81:84 [ pdf ]) framgår att den avses medge inte endast att verkställigheten av en blivande dom eller annan exekutionstitel säkerställs utan också att parten genast skall kunna komma i åtnjutande av sin rätt. I samband därmed har emellertid också framhållits att det är tydligt att ett provisoriskt ordnande av rättsförhållandet mellan parterna, innan saken har prövats av domstolen, inte bör ske utan starka skäl. Parternas motstridiga intressen bör i sådant fall vägas mot varandra (a. prop. s. 230).
 Arbetsdomstolen gör följande bedömning såvitt gäller yrkandet hänförligt till suspenderingarna.
 Med bestämmelsen i § 5 mom. 7 andra och tredje styckena flygteknikeravtalet har parterna tillfört arbetsgivaren en möjlighet att vid förseelser från en arbetstagares sida tillämpa suspension för viss tid som en mildare påföljd än uppsägning eller avskedande. Genom bestämmelsen har arbetsgivaren fått möjlighet till en snabb reaktion för att komma till rätta med ett föreliggande problem, utan att behöva tillgripa den mer ingripande åtgärd som en uppsägning eller ett avskedande utgör. Själva anställningsförhållandet påverkas inte av beslutet om suspension, i vart fall inte om suspensionstiden inte är så lång att åtgärden till sina verkningar får jämställas med en uppsägning eller ett avskedande. Arbetsdomstolen har inte uppfattat SRAT:s talan så att förbundet gör gällande att suspensionsbeslutet inte skulle vara giltigt med hänsyn till den tid suspenderingarna omfattar, dvs. fyra månader.
 SAS har tillämpat avtalsbestämmelsen i det nu aktuella fallet på det sätt som bestämmelsen formellt föreskriver, dvs. genom att träffa en central överenskommelse med Transportarbetareförbundet om suspenderingar. SRAT har gjort gällande att SAS bl.a. härigenom gjort sig skyldigt till föreningsrättskränkning, vilken kommit till uttryck i att företaget bestämt sig för att suspendera just sju av SFF:s medlemmar, men endast en medlem tillhörande Transportarbetareförbundet. Med beaktande av den utredning som hittills förebragts i målet anser arbetsdomstolen att SRAT inte ens gjort sannolikt att suspenderingarna haft något sådant ovidkommande, diskriminerande skäl.
 Parterna i målet är oense om huruvida det funnits saklig grund för uppsägning eller t.o.m. skäl för att avskeda de berörda teknikerna. Däremot har de parter som på såväl lokal som central nivå deltagit i förhandlingarna om de aktuella suspenderingarna varit överens om att dessa arbetstagare skulle suspenderas, dvs. man har såvitt framgår av protokollen från förhandlingarna varit överens om att det funnits i vart fall saklig grund för uppsägning. Enligt arbetsdomstolens mening måste den bedömning som dessa parter gjorde vid förhandlingarna i sig själv anses väga tungt vid den preliminära prövning som domstolen nu har att företa. De förhandlande parterna måste genom sin närhet till och detaljkännedom om förhållandena på arbetsplatsen antas ha haft goda förutsättningar att sätta sig in i de problem som förelegat. Beaktas måste också den utredning som nu förebragts i målet om produktionsutvecklingen hos SAS under tiden före, under och efter suspenderingarna. Det synes av denna i vart fall klart framgå att produktiviteten inom flygteknikernas område starkt minskade efter september månads utgång, då det särskilda lönetillägg upphörde att utgå som de tidigare Linjeflyganställda SFF-medlemmarna uppburit enligt särskild överenskommelse. Omedelbart efter det att suspenderingarna verkställts började produktiviteten åter stiga för att successivt närma sig den erfarenhetsmässigt normala. Visserligen har SRAT och de SFF-medlemmar som varit närvarande vid sammanträdet i arbetsdomstolen för prövning av yrkandet om interimistiskt förordnande förnekat vad SAS lagt arbetstagarna till last. Mot bakgrund av de nyss angivna omständigheterna är det emellertid enligt arbetsdomstolen tveksamt om SRAT på detta stadium i målet har visat sannolika skäl för sin talan i denna del.
 Vid den prövning som nu skall göras bör härutöver vägas in de motstridiga intressen som SAS och de berörda teknikerna har. Det är självklart att arbetstagarna har ett starkt intresse av att inte behöva stå utan lön och att detta intresse är särskilt starkt när det är fråga om lön som uteblir under en längre tid. Häremot står SAS intresse av att suspensionsbeslutet får stå fast och inte upphävs efter endast en summarisk prövning med den risk som kan följa med att SAS fråntas ett disciplinärt medel, om domstolen vid den slutliga prövningen skulle komma fram till att SAS hade grund för att besluta om suspension. För den arbetstagare som vid en slutlig prövning skulle befinnas ha utan grund blivit utsatt för en suspendering kvarstår däremot möjligheten att få den ekonomiska skada ersatt som denne drabbats av till följd av att lönen felaktigt hållits inne.
 Med beaktande av det material som nu finns tillgängligt i målet kommer arbetsdomstolen sammantaget fram till den slutsatsen att SRAT inte visat på det sätt som krävs enligt 15 kap. 3 § rättegångsbalken att det finns skäl för bifall till yrkandet om interimistiskt förordnande om suspenderingarnas upphävande. Av detta följer att det inte heller kan bli fråga om något bifall till förbundets yrkande i övrigt om interimistiskt beslut.
 Beslut 1994‐03‐23, målnummer A‐31‐1994
 Ledamöter: Nina Pripp, Michaël Koch, Ingemar Källberg, Torkel Unge, Inger Mattsson Kasserud, Göran Karlsson och Ulf Nilsson. Enhälligt.
 Sekreterare: Claes-Göran Sundberg
 Välj rättsfallAD 1929 nr 29 (10 st.)AD 1930 nr 97 (1 st.)AD 1931 nr 62 (1 st.)AD 1931 nr 93 (1 st.)AD 1932 nr 68 (1 st.)AD 1932 nr 180 (1 st.)AD 1932 nr 196 (1 st.)AD 1933 nr 87 (1 st.)AD 1933 nr 122 (1 st.)AD 1933 nr 181 (1 st.)AD 1934 nr 142 (1 st.)AD 1935 nr 95 (1 st.)AD 1935 nr 118 (1 st.)AD 1936 nr 3 (1 st.)AD 1936 nr 24 (1 st.)AD 1936 nr 29 (1 st.)AD 1936 nr 94 (1 st.)AD 1937 nr 149 (1 st.)AD 1938 nr 48 (1 st.)AD 1938 nr 57 (1 st.)AD 1939 nr 24 (1 st.)AD 1939 nr 36 (1 st.)AD 1939 nr 54 (1 st.)AD 1940 nr 88 (1 st.)AD 1941 nr 66 (1 st.)AD 1941 nr 120 (2 st.)AD 1943 nr 7 (1 st.)AD 1943 nr 77 (1 st.)AD 1944 nr 37 (1 st.)AD 1944 nr 104 (1 st.)AD 1945 nr 100 (1 st.)AD 1946 nr 66 (1 st.)AD 1946 nr 67 (1 st.)AD 1946 nr 68 (1 st.)AD 1947 nr 50 (2 st.)AD 1948 nr 78 (2 st.)AD 1949 nr 63 (1 st.)AD 1951 nr 66 (1 st.)AD 1953 nr 14 (1 st.)AD 1953 nr 19 (1 st.)AD 1953 nr 39 (1 st.)AD 1954 nr 19 (3 st.)AD 1954 nr 20 (2 st.)AD 1955 nr 13 (2 st.)AD 1955 nr 16 (2 st.)AD 1955 nr 40 (1 st.)AD 1956 nr 20 (1 st.)AD 1956 nr 22 (1 st.)AD 1957 nr 8 (1 st.)AD 1957 nr 11 (1 st.)AD 1957 nr 24 (1 st.)AD 1957 nr 37 (1 st.)AD 1958 nr 1 (1 st.)AD 1958 nr 4 (1 st.)AD 1958 nr 7 (1 st.)AD 1958 nr 20 (1 st.)AD 1958 nr 28 (1 st.)AD 1958 nr 34 (1 st.)AD 1958 nr 38 (1 st.)AD 1959 nr 100 (1 st.)AD 1960 nr 20 (1 st.)AD 1960 nr 34 (1 st.)AD 1961 nr 27 (1 st.)AD 1961 nr 29 (7 st.)AD 1962 nr 2 (1 st.)AD 1962 nr 18 (1 st.)AD 1962 nr 31 (1 st.)AD 1962 nr 66 (1 st.)AD 1963 nr 8 (1 st.)AD 1963 nr 12 (1 st.)AD 1964 nr 5 (1 st.)AD 1964 nr 11 (1 st.)AD 1964 nr 24 (1 st.)AD 1965 nr 3 (1 st.)AD 1965 nr 6 (1 st.)AD 1965 nr 28 (1 st.)AD 1967 nr 26 (1 st.)AD 1967 nr 30 (1 st.)AD 1967 nr 76 (1 st.)AD 1968 nr 3 (1 st.)AD 1968 nr 4 (1 st.)AD 1968 nr 9 (1 st.)AD 1968 nr 26 (1 st.)AD 1968 nr 33 (1 st.)AD 1969 nr 2 (1 st.)AD 1969 nr 14 (1 st.)AD 1969 nr 27 (1 st.)AD 1970 nr 8 (1 st.)AD 1970 nr 16 (1 st.)AD 1970 nr 94 (1 st.)AD 1971 nr 4 (2 st.)AD 1971 nr 12 (1 st.)AD 1971 nr 25 (1 st.)AD 1971 nr 29 (1 st.)AD 1972 nr 1 (2 st.)AD 1972 nr 7 (1 st.)AD 1972 nr 11 (1 st.)AD 1972 nr 12 (1 st.)AD 1972 nr 27 (1 st.)AD 1972 nr 30 (3 st.)AD 1973 nr 7 (2 st.)AD 1973 nr 19 (1 st.)AD 1973 nr 39 (2 st.)AD 1974 nr 3 (1 st.)AD 1974 nr 4 (1 st.)AD 1974 nr 7 (1 st.)AD 1974 nr 9 (1 st.)AD 1974 nr 10 (1 st.)AD 1974 nr 12 (1 st.)AD 1974 nr 14 (2 st.)AD 1974 nr 15 (1 st.)AD 1974 nr 43 (4 st.)AD 1974 nr 57 (3 st.)AD 1975 nr 7 (1 st.)AD 1975 nr 12 (2 st.)AD 1975 nr 17 (2 st.)AD 1975 nr 23 (1 st.)AD 1975 nr 31 (2 st.)AD 1975 nr 35 (2 st.)AD 1975 nr 42 (1 st.)AD 1975 nr 44 (1 st.)AD 1975 nr 48 (1 st.)AD 1975 nr 51 (2 st.)AD 1975 nr 59 (1 st.)AD 1975 nr 64 (1 st.)AD 1975 nr 73 (2 st.)AD 1975 nr 74 (2 st.)AD 1975 nr 75 (1 st.)AD 1975 nr 84 (5 st.)AD 1975 nr 85 (1 st.)AD 1976 nr 4 (2 st.)AD 1976 nr 5 (1 st.)AD 1976 nr 10 (1 st.)AD 1976 nr 12 (1 st.)AD 1976 nr 18 (6 st.)AD 1976 nr 19 (2 st.)AD 1976 nr 23 (2 st.)AD 1976 nr 26 (12 st.)AD 1976 nr 28 (2 st.)AD 1976 nr 29 (1 st.)AD 1976 nr 33 (2 st.)AD 1976 nr 35 (2 st.)AD 1976 nr 36 (1 st.)AD 1976 nr 37 (1 st.)AD 1976 nr 44 (2 st.)AD 1976 nr 49 (1 st.)AD 1976 nr 51 (5 st.)AD 1976 nr 65 (3 st.)AD 1976 nr 72 (1 st.)AD 1976 nr 73 (2 st.)AD 1976 nr 84 (2 st.)AD 1976 nr 87 (1 st.)AD 1976 nr 93 (5 st.)AD 1976 nr 101 (1 st.)AD 1976 nr 102 (1 st.)AD 1976 nr 103 (1 st.)AD 1976 nr 111 (2 st.)AD 1976 nr 117 (1 st.)AD 1976 nr 119 (1 st.)AD 1976 nr 122 (1 st.)AD 1976 nr 128 (4 st.)AD 1976 nr 131 (1 st.)AD 1976 nr 134 (1 st.)AD 1977 nr 8 (1 st.)AD 1977 nr 13 (1 st.)AD 1977 nr 18 (4 st.)AD 1977 nr 21 (1 st.)AD 1977 nr 24 (1 st.)AD 1977 nr 27 (2 st.)AD 1977 nr 35 (3 st.)AD 1977 nr 36 (1 st.)AD 1977 nr 38 (2 st.)AD 1977 nr 39 (3 st.)AD 1977 nr 41 (2 st.)AD 1977 nr 45 (2 st.)AD 1977 nr 49 (4 st.)AD 1977 nr 56 (1 st.)AD 1977 nr 57 (1 st.)AD 1977 nr 59 (1 st.)AD 1977 nr 60 (1 st.)AD 1977 nr 62 (2 st.)AD 1977 nr 64 (2 st.)AD 1977 nr 67 (2 st.)AD 1977 nr 71 (1 st.)AD 1977 nr 72 (1 st.)AD 1977 nr 76 (1 st.)AD 1977 nr 80 (2 st.)AD 1977 nr 82 (1 st.)AD 1977 nr 83 (2 st.)AD 1977 nr 86 (1 st.)AD 1977 nr 87 (3 st.)AD 1977 nr 91 (1 st.)AD 1977 nr 94 (3 st.)AD 1977 nr 95 (1 st.)AD 1977 nr 98 (1 st.)AD 1977 nr 100 (2 st.)AD 1977 nr 101 (2 st.)AD 1977 nr 110 (2 st.)AD 1977 nr 116 (1 st.)AD 1977 nr 118 (12 st.)AD 1977 nr 119 (2 st.)AD 1977 nr 122 (1 st.)AD 1977 nr 124 (1 st.)AD 1977 nr 125 (1 st.)AD 1977 nr 126 (2 st.)AD 1977 nr 127 (1 st.)AD 1977 nr 131 (1 st.)AD 1977 nr 132 (3 st.)AD 1977 nr 134 (3 st.)AD 1977 nr 136 (1 st.)AD 1977 nr 150 (1 st.)AD 1977 nr 151 (5 st.)AD 1977 nr 158 (1 st.)AD 1977 nr 159 (3 st.)AD 1977 nr 160 (2 st.)AD 1977 nr 164 (5 st.)AD 1977 nr 167 (2 st.)AD 1977 nr 168 (2 st.)AD 1977 nr 187 (7 st.)AD 1977 nr 188 (1 st.)AD 1977 nr 193 (1 st.)AD 1977 nr 194 (2 st.)AD 1977 nr 197 (1 st.)AD 1977 nr 200 (5 st.)AD 1977 nr 202 (4 st.)AD 1977 nr 203 (1 st.)AD 1977 nr 206 (3 st.)AD 1977 nr 216 (2 st.)AD 1977 nr 220 (2 st.)AD 1977 nr 222 (6 st.)AD 1977 nr 223 (5 st.)AD 1977 nr 233 (1 st.)AD 1978 nr 1 (2 st.)AD 1978 nr 4 (2 st.)AD 1978 nr 6 (3 st.)AD 1978 nr 8 (2 st.)AD 1978 nr 13 (1 st.)AD 1978 nr 18 (8 st.)AD 1978 nr 26 (1 st.)AD 1978 nr 36 (3 st.)AD 1978 nr 40 (1 st.)AD 1978 nr 41 (1 st.)AD 1978 nr 44 (1 st.)AD 1978 nr 45 (1 st.)AD 1978 nr 51 (4 st.)AD 1978 nr 53 (1 st.)AD 1978 nr 56 (1 st.)AD 1978 nr 57 (1 st.)AD 1978 nr 58 (2 st.)AD 1978 nr 59 (1 st.)AD 1978 nr 60 (2 st.)AD 1978 nr 62 (2 st.)AD 1978 nr 64 (1 st.)AD 1978 nr 65 (3 st.)AD 1978 nr 66 (1 st.)AD 1978 nr 68 (8 st.)AD 1978 nr 72 (2 st.)AD 1978 nr 74 (2 st.)AD 1978 nr 83 (5 st.)AD 1978 nr 84 (7 st.)AD 1978 nr 86 (2 st.)AD 1978 nr 88 (3 st.)AD 1978 nr 89 (17 st.)AD 1978 nr 91 (1 st.)AD 1978 nr 92 (7 st.)AD 1978 nr 93 (2 st.)AD 1978 nr 94 (1 st.)AD 1978 nr 95 (1 st.)AD 1978 nr 108 (3 st.)AD 1978 nr 109 (5 st.)AD 1978 nr 110 (3 st.)AD 1978 nr 113 (1 st.)AD 1978 nr 117 (3 st.)AD 1978 nr 125 (1 st.)AD 1978 nr 132 (3 st.)AD 1978 nr 134 (2 st.)AD 1978 nr 139 (5 st.)AD 1978 nr 153 (6 st.)AD 1978 nr 157 (5 st.)AD 1978 nr 158 (2 st.)AD 1978 nr 160 (1 st.)AD 1978 nr 161 (10 st.)AD 1978 nr 163 (4 st.)AD 1978 nr 164 (2 st.)AD 1978 nr 165 (1 st.)AD 1978 nr 166 (2 st.)AD 1979 nr 1 (4 st.)AD 1979 nr 5 (3 st.)AD 1979 nr 7 (2 st.)AD 1979 nr 18 (1 st.)AD 1979 nr 19 (1 st.)AD 1979 nr 25 (3 st.)AD 1979 nr 26 (1 st.)AD 1979 nr 32 (1 st.)AD 1979 nr 33 (1 st.)AD 1979 nr 34 (1 st.)AD 1979 nr 36 (1 st.)AD 1979 nr 39 (2 st.)AD 1979 nr 40 (1 st.)AD 1979 nr 41 (1 st.)AD 1979 nr 44 (1 st.)AD 1979 nr 46 (1 st.)AD 1979 nr 57 (1 st.)AD 1979 nr 60 (2 st.)AD 1979 nr 65 (1 st.)AD 1979 nr 66 (2 st.)AD 1979 nr 67 (1 st.)AD 1979 nr 71 (3 st.)AD 1979 nr 74 (1 st.)AD 1979 nr 80 (3 st.)AD 1979 nr 83 (1 st.)AD 1979 nr 87 (1 st.)AD 1979 nr 90 (5 st.)AD 1979 nr 93 (1 st.)AD 1979 nr 96 (2 st.)AD 1979 nr 103 (1 st.)AD 1979 nr 110 (1 st.)AD 1979 nr 118 (4 st.)AD 1979 nr 124 (4 st.)AD 1979 nr 125 (1 st.)AD 1979 nr 126 (1 st.)AD 1979 nr 131 (1 st.)AD 1979 nr 139 (1 st.)AD 1979 nr 140 (5 st.)AD 1979 nr 143 (9 st.)AD 1979 nr 145 (3 st.)AD 1979 nr 146 (7 st.)AD 1979 nr 147 (1 st.)AD 1979 nr 148 (1 st.)AD 1979 nr 149 (6 st.)AD 1979 nr 150 (3 st.)AD 1979 nr 152 (4 st.)AD 1979 nr 155 (2 st.)AD 1979 nr 157 (1 st.)AD 1979 nr 158 (1 st.)AD 1979 nr 159 (2 st.)AD 1979 nr 161 (2 st.)AD 1979 nr 164 (3 st.)AD 1979 nr 165 (3 st.)AD 1980 nr 4 (2 st.)AD 1980 nr 8 (2 st.)AD 1980 nr 16 (1 st.)AD 1980 nr 24 (1 st.)AD 1980 nr 33 (3 st.)AD 1980 nr 34 (2 st.)AD 1980 nr 39 (1 st.)AD 1980 nr 49 (3 st.)AD 1980 nr 51 (10 st.)AD 1980 nr 54 (6 st.)AD 1980 nr 56 (1 st.)AD 1980 nr 59 (2 st.)AD 1980 nr 63 (2 st.)AD 1980 nr 67 (1 st.)AD 1980 nr 68 (1 st.)AD 1980 nr 72 (8 st.)AD 1980 nr 76 (4 st.)AD 1980 nr 78 (2 st.)AD 1980 nr 80 (1 st.)AD 1980 nr 81 (3 st.)AD 1980 nr 82 (7 st.)AD 1980 nr 85 (1 st.)AD 1980 nr 87 (3 st.)AD 1980 nr 89 (4 st.)AD 1980 nr 90 (1 st.)AD 1980 nr 92 (5 st.)AD 1980 nr 94 (3 st.)AD 1980 nr 98 (4 st.)AD 1980 nr 100 (1 st.)AD 1980 nr 102 (5 st.)AD 1980 nr 107 (1 st.)AD 1980 nr 114 (2 st.)AD 1980 nr 133 (9 st.)AD 1980 nr 140 (2 st.)AD 1980 nr 143 (1 st.)AD 1980 nr 148 (1 st.)AD 1980 nr 150 (1 st.)AD 1980 nr 156 (1 st.)AD 1980 nr 159 (3 st.)AD 1980 nr 162 (1 st.)AD 1980 nr 163 (3 st.)AD 1980 nr 164 (1 st.)AD 1980 nr 166 (1 st.)AD 1980 nr 167 (1 st.)AD 1980 nr 168 (2 st.)AD 1980 nr 174 (1 st.)AD 1981 nr 1 (4 st.)AD 1981 nr 2 (1 st.)AD 1981 nr 5 (1 st.)AD 1981 nr 6 (3 st.)AD 1981 nr 7 (2 st.)AD 1981 nr 8 (1 st.)AD 1981 nr 10 (1 st.)AD 1981 nr 12 (1 st.)AD 1981 nr 14 (4 st.)AD 1981 nr 16 (1 st.)AD 1981 nr 18 (2 st.)AD 1981 nr 20 (1 st.)AD 1981 nr 24 (1 st.)AD 1981 nr 26 (1 st.)AD 1981 nr 27 (1 st.)AD 1981 nr 34 (1 st.)AD 1981 nr 46 (8 st.)AD 1981 nr 50 (3 st.)AD 1981 nr 51 (14 st.)AD 1981 nr 52 (2 st.)AD 1981 nr 53 (1 st.)AD 1981 nr 57 (1 st.)AD 1981 nr 60 (1 st.)AD 1981 nr 68 (1 st.)AD 1981 nr 71 (3 st.)AD 1981 nr 85 (1 st.)AD 1981 nr 105 (1 st.)AD 1981 nr 107 (3 st.)AD 1981 nr 110 (2 st.)AD 1981 nr 115 (2 st.)AD 1981 nr 121 (1 st.)AD 1981 nr 122 (1 st.)AD 1981 nr 125 (3 st.)AD 1981 nr 127 (1 st.)AD 1981 nr 131 (6 st.)AD 1981 nr 140 (1 st.)AD 1981 nr 144 (1 st.)AD 1981 nr 146 (1 st.)AD 1981 nr 147 (2 st.)AD 1981 nr 152 (3 st.)AD 1981 nr 158 (2 st.)AD 1981 nr 160 (1 st.)AD 1981 nr 161 (1 st.)AD 1981 nr 163 (2 st.)AD 1981 nr 167 (1 st.)AD 1981 nr 168 (23 st.)AD 1981 nr 169 (3 st.)AD 1981 nr 172 (1 st.)AD 1981 nr 174 (3 st.)AD 1982 nr 4 (1 st.)AD 1982 nr 6 (1 st.)AD 1982 nr 7 (3 st.)AD 1982 nr 9 (1 st.)AD 1982 nr 10 (1 st.)AD 1982 nr 16 (1 st.)AD 1982 nr 29 (6 st.)AD 1982 nr 30 (2 st.)AD 1982 nr 31 (2 st.)AD 1982 nr 33 (7 st.)AD 1982 nr 35 (2 st.)AD 1982 nr 37 (1 st.)AD 1982 nr 39 (1 st.)AD 1982 nr 41 (1 st.)AD 1982 nr 42 (7 st.)AD 1982 nr 44 (2 st.)AD 1982 nr 46 (1 st.)AD 1982 nr 49 (1 st.)AD 1982 nr 55 (7 st.)AD 1982 nr 60 (3 st.)AD 1982 nr 67 (2 st.)AD 1982 nr 68 (3 st.)AD 1982 nr 71 (1 st.)AD 1982 nr 72 (1 st.)AD 1982 nr 82 (1 st.)AD 1982 nr 87 (1 st.)AD 1982 nr 91 (1 st.)AD 1982 nr 94 (1 st.)AD 1982 nr 95 (1 st.)AD 1982 nr 98 (1 st.)AD 1982 nr 99 (7 st.)AD 1982 nr 100 (1 st.)AD 1982 nr 104 (5 st.)AD 1982 nr 105 (1 st.)AD 1982 nr 107 (2 st.)AD 1982 nr 110 (5 st.)AD 1982 nr 111 (2 st.)AD 1982 nr 112 (6 st.)AD 1982 nr 114 (5 st.)AD 1982 nr 117 (1 st.)AD 1982 nr 132 (1 st.)AD 1982 nr 137 (3 st.)AD 1982 nr 140 (1 st.)AD 1982 nr 143 (1 st.)AD 1982 nr 149 (1 st.)AD 1982 nr 155 (1 st.)AD 1982 nr 156 (1 st.)AD 1982 nr 157 (3 st.)AD 1982 nr 161 (3 st.)AD 1983 nr 2 (1 st.)AD 1983 nr 3 (7 st.)AD 1983 nr 11 (1 st.)AD 1983 nr 13 (1 st.)AD 1983 nr 14 (1 st.)AD 1983 nr 18 (2 st.)AD 1983 nr 24 (2 st.)AD 1983 nr 29 (2 st.)AD 1983 nr 30 (3 st.)AD 1983 nr 32 (1 st.)AD 1983 nr 33 (2 st.)AD 1983 nr 42 (2 st.)AD 1983 nr 46 (5 st.)AD 1983 nr 49 (1 st.)AD 1983 nr 50 (1 st.)AD 1983 nr 51 (2 st.)AD 1983 nr 56 (1 st.)AD 1983 nr 63 (1 st.)AD 1983 nr 64 (1 st.)AD 1983 nr 65 (3 st.)AD 1983 nr 74 (1 st.)AD 1983 nr 77 (1 st.)AD 1983 nr 86 (1 st.)AD 1983 nr 93 (1 st.)AD 1983 nr 94 (2 st.)AD 1983 nr 102 (1 st.)AD 1983 nr 105 (6 st.)AD 1983 nr 107 (6 st.)AD 1983 nr 108 (1 st.)AD 1983 nr 110 (1 st.)AD 1983 nr 112 (5 st.)AD 1983 nr 113 (4 st.)AD 1983 nr 115 (1 st.)AD 1983 nr 121 (1 st.)AD 1983 nr 123 (4 st.)AD 1983 nr 125 (2 st.)AD 1983 nr 127 (3 st.)AD 1983 nr 129 (1 st.)AD 1983 nr 130 (1 st.)AD 1983 nr 141 (1 st.)AD 1983 nr 142 (1 st.)AD 1983 nr 148 (9 st.)AD 1983 nr 154 (1 st.)AD 1983 nr 156 (2 st.)AD 1983 nr 159 (4 st.)AD 1983 nr 163 (3 st.)AD 1983 nr 170 (8 st.)AD 1983 nr 172 (1 st.)AD 1983 nr 174 (6 st.)AD 1983 nr 177 (4 st.)AD 1983 nr 178 (1 st.)AD 1983 nr 182 (4 st.)AD 1983 nr 184 (3 st.)AD 1984 nr 2 (1 st.)AD 1984 nr 3 (1 st.)AD 1984 nr 4 (1 st.)AD 1984 nr 7 (2 st.)AD 1984 nr 9 (12 st.)AD 1984 nr 12 (4 st.)AD 1984 nr 13 (1 st.)AD 1984 nr 14 (9 st.)AD 1984 nr 15 (1 st.)AD 1984 nr 19 (16 st.)AD 1984 nr 20 (3 st.)AD 1984 nr 21 (1 st.)AD 1984 nr 22 (2 st.)AD 1984 nr 26 (16 st.)AD 1984 nr 28 (1 st.)AD 1984 nr 32 (2 st.)AD 1984 nr 34 (1 st.)AD 1984 nr 37 (4 st.)AD 1984 nr 39 (1 st.)AD 1984 nr 43 (3 st.)AD 1984 nr 45 (2 st.)AD 1984 nr 48 (2 st.)AD 1984 nr 54 (7 st.)AD 1984 nr 59 (1 st.)AD 1984 nr 62 (1 st.)AD 1984 nr 63 (1 st.)AD 1984 nr 64 (1 st.)AD 1984 nr 66 (2 st.)AD 1984 nr 67 (1 st.)AD 1984 nr 68 (2 st.)AD 1984 nr 75 (1 st.)AD 1984 nr 79 (5 st.)AD 1984 nr 80 (2 st.)AD 1984 nr 81 (1 st.)AD 1984 nr 82 (7 st.)AD 1984 nr 83 (1 st.)AD 1984 nr 91 (2 st.)AD 1984 nr 102 (2 st.)AD 1984 nr 109 (9 st.)AD 1984 nr 110 (4 st.)AD 1984 nr 114 (2 st.)AD 1984 nr 116 (1 st.)AD 1984 nr 119 (16 st.)AD 1984 nr 120 (1 st.)AD 1984 nr 128 (5 st.)AD 1984 nr 129 (1 st.)AD 1984 nr 133 (1 st.)AD 1984 nr 135 (1 st.)AD 1984 nr 140 (2 st.)AD 1984 nr 141 (9 st.)AD 1984 nr 144 (1 st.)AD 1984 nr 147 (3 st.)AD 1985 nr 1 (5 st.)AD 1985 nr 6 (7 st.)AD 1985 nr 8 (1 st.)AD 1985 nr 9 (1 st.)AD 1985 nr 12 (1 st.)AD 1985 nr 28 (1 st.)AD 1985 nr 29 (6 st.)AD 1985 nr 35 (1 st.)AD 1985 nr 40 (4 st.)AD 1985 nr 43 (2 st.)AD 1985 nr 47 (4 st.)AD 1985 nr 55 (1 st.)AD 1985 nr 56 (1 st.)AD 1985 nr 61 (1 st.)AD 1985 nr 65 (15 st.)AD 1985 nr 69 (2 st.)AD 1985 nr 71 (2 st.)AD 1985 nr 72 (3 st.)AD 1985 nr 79 (11 st.)AD 1985 nr 80 (2 st.)AD 1985 nr 84 (1 st.)AD 1985 nr 85 (1 st.)AD 1985 nr 87 (1 st.)AD 1985 nr 90 (3 st.)AD 1985 nr 96 (1 st.)AD 1985 nr 97 (4 st.)AD 1985 nr 108 (1 st.)AD 1985 nr 112 (6 st.)AD 1985 nr 129 (6 st.)AD 1985 nr 130 (1 st.)AD 1985 nr 134 (2 st.)AD 1985 nr 135 (1 st.)AD 1985 nr 136 (3 st.)AD 1985 nr 138 (1 st.)AD 1986 nr 1 (1 st.)AD 1986 nr 3 (3 st.)AD 1986 nr 8 (1 st.)AD 1986 nr 9 (2 st.)AD 1986 nr 16 (1 st.)AD 1986 nr 21 (6 st.)AD 1986 nr 22 (1 st.)AD 1986 nr 24 (4 st.)AD 1986 nr 26 (4 st.)AD 1986 nr 28 (2 st.)AD 1986 nr 38 (3 st.)AD 1986 nr 40 (1 st.)AD 1986 nr 41 (1 st.)AD 1986 nr 50 (5 st.)AD 1986 nr 53 (7 st.)AD 1986 nr 55 (1 st.)AD 1986 nr 56 (5 st.)AD 1986 nr 58 (7 st.)AD 1986 nr 60 (2 st.)AD 1986 nr 61 (6 st.)AD 1986 nr 66 (1 st.)AD 1986 nr 67 (2 st.)AD 1986 nr 68 (2 st.)AD 1986 nr 69 (1 st.)AD 1986 nr 78 (1 st.)AD 1986 nr 84 (2 st.)AD 1986 nr 91 (1 st.)AD 1986 nr 95 (4 st.)AD 1986 nr 96 (1 st.)AD 1986 nr 108 (3 st.)AD 1986 nr 113 (2 st.)AD 1986 nr 116 (3 st.)AD 1986 nr 124 (2 st.)AD 1986 nr 126 (2 st.)AD 1986 nr 127 (1 st.)AD 1986 nr 129 (1 st.)AD 1986 nr 130 (3 st.)AD 1986 nr 144 (7 st.)AD 1986 nr 146 (1 st.)AD 1986 nr 151 (2 st.)AD 1986 nr 158 (8 st.)AD 1986 nr 160 (6 st.)AD 1987 nr 2 (2 st.)AD 1987 nr 4 (1 st.)AD 1987 nr 9 (3 st.)AD 1987 nr 11 (1 st.)AD 1987 nr 18 (14 st.)AD 1987 nr 21 (2 st.)AD 1987 nr 24 (4 st.)AD 1987 nr 34 (10 st.)AD 1987 nr 36 (1 st.)AD 1987 nr 40 (4 st.)AD 1987 nr 42 (3 st.)AD 1987 nr 51 (3 st.)AD 1987 nr 52 (7 st.)AD 1987 nr 53 (3 st.)AD 1987 nr 57 (1 st.)AD 1987 nr 58 (1 st.)AD 1987 nr 61 (3 st.)AD 1987 nr 63 (1 st.)AD 1987 nr 65 (4 st.)AD 1987 nr 67 (4 st.)AD 1987 nr 73 (4 st.)AD 1987 nr 77 (7 st.)AD 1987 nr 83 (1 st.)AD 1987 nr 90 (1 st.)AD 1987 nr 91 (7 st.)AD 1987 nr 93 (2 st.)AD 1987 nr 98 (2 st.)AD 1987 nr 107 (2 st.)AD 1987 nr 108 (1 st.)AD 1987 nr 111 (1 st.)AD 1987 nr 120 (1 st.)AD 1987 nr 132 (2 st.)AD 1987 nr 134 (1 st.)AD 1987 nr 137 (1 st.)AD 1987 nr 148 (1 st.)AD 1987 nr 156 (2 st.)AD 1987 nr 157 (1 st.)AD 1987 nr 159 (1 st.)AD 1987 nr 164 (8 st.)AD 1987 nr 165 (8 st.)AD 1988 nr 2 (1 st.)AD 1988 nr 10 (5 st.)AD 1988 nr 14 (1 st.)AD 1988 nr 17 (1 st.)AD 1988 nr 20 (4 st.)AD 1988 nr 22 (1 st.)AD 1988 nr 23 (1 st.)AD 1988 nr 26 (1 st.)AD 1988 nr 30 (1 st.)AD 1988 nr 32 (14 st.)AD 1988 nr 34 (2 st.)AD 1988 nr 38 (8 st.)AD 1988 nr 39 (4 st.)AD 1988 nr 42 (1 st.)AD 1988 nr 45 (1 st.)AD 1988 nr 47 (2 st.)AD 1988 nr 53 (1 st.)AD 1988 nr 56 (6 st.)AD 1988 nr 57 (2 st.)AD 1988 nr 65 (3 st.)AD 1988 nr 66 (3 st.)AD 1988 nr 67 (7 st.)AD 1988 nr 68 (1 st.)AD 1988 nr 69 (2 st.)AD 1988 nr 71 (3 st.)AD 1988 nr 73 (2 st.)AD 1988 nr 74 (1 st.)AD 1988 nr 76 (1 st.)AD 1988 nr 77 (3 st.)AD 1988 nr 78 (2 st.)AD 1988 nr 79 (1 st.)AD 1988 nr 81 (1 st.)AD 1988 nr 82 (2 st.)AD 1988 nr 87 (1 st.)AD 1988 nr 88 (9 st.)AD 1988 nr 91 (1 st.)AD 1988 nr 92 (1 st.)AD 1988 nr 95 (3 st.)AD 1988 nr 96 (3 st.)AD 1988 nr 97 (1 st.)AD 1988 nr 98 (1 st.)AD 1988 nr 100 (5 st.)AD 1988 nr 102 (1 st.)AD 1988 nr 107 (2 st.)AD 1988 nr 108 (1 st.)AD 1988 nr 120 (8 st.)AD 1988 nr 128 (1 st.)AD 1988 nr 137 (1 st.)AD 1988 nr 143 (1 st.)AD 1988 nr 145 (2 st.)AD 1988 nr 162 (5 st.)AD 1988 nr 178 (2 st.)AD 1988 nr 180 (3 st.)AD 1988 nr 181 (4 st.)AD 1989 nr 6 (4 st.)AD 1989 nr 11 (1 st.)AD 1989 nr 12 (7 st.)AD 1989 nr 13 (2 st.)AD 1989 nr 14 (1 st.)AD 1989 nr 25 (7 st.)AD 1989 nr 27 (4 st.)AD 1989 nr 30 (4 st.)AD 1989 nr 31 (1 st.)AD 1989 nr 40 (5 st.)AD 1989 nr 42 (3 st.)AD 1989 nr 43 (1 st.)AD 1989 nr 45 (1 st.)AD 1989 nr 47 (2 st.)AD 1989 nr 51 (4 st.)AD 1989 nr 52 (6 st.)AD 1989 nr 55 (3 st.)AD 1989 nr 56 (3 st.)AD 1989 nr 57 (3 st.)AD 1989 nr 58 (3 st.)AD 1989 nr 59 (3 st.)AD 1989 nr 67 (3 st.)AD 1989 nr 68 (5 st.)AD 1989 nr 69 (6 st.)AD 1989 nr 70 (1 st.)AD 1989 nr 76 (4 st.)AD 1989 nr 77 (5 st.)AD 1989 nr 83 (3 st.)AD 1989 nr 86 (1 st.)AD 1989 nr 90 (3 st.)AD 1989 nr 94 (2 st.)AD 1989 nr 99 (3 st.)AD 1989 nr 102 (3 st.)AD 1989 nr 108 (1 st.)AD 1989 nr 112 (1 st.)AD 1989 nr 120 (12 st.)AD 1989 nr 123 (8 st.)AD 1989 nr 126 (5 st.)AD 1989 nr 133 (2 st.)AD 1989 nr 135 (1 st.)AD 1989 nr 137 (1 st.)AD 1989 nr 140 (1 st.)AD 1990 nr 4 (1 st.)AD 1990 nr 8 (1 st.)AD 1990 nr 16 (8 st.)AD 1990 nr 18 (1 st.)AD 1990 nr 24 (2 st.)AD 1990 nr 31 (1 st.)AD 1990 nr 33 (2 st.)AD 1990 nr 35 (1 st.)AD 1990 nr 39 (2 st.)AD 1990 nr 42 (1 st.)AD 1990 nr 44 (2 st.)AD 1990 nr 48 (1 st.)AD 1990 nr 50 (4 st.)AD 1990 nr 52 (9 st.)AD 1990 nr 53 (2 st.)AD 1990 nr 55 (2 st.)AD 1990 nr 59 (2 st.)AD 1990 nr 66 (6 st.)AD 1990 nr 67 (4 st.)AD 1990 nr 73 (1 st.)AD 1990 nr 74 (5 st.)AD 1990 nr 82 (2 st.)AD 1990 nr 84 (2 st.)AD 1990 nr 87 (1 st.)AD 1990 nr 91 (6 st.)AD 1990 nr 92 (1 st.)AD 1990 nr 95 (6 st.)AD 1990 nr 112 (2 st.)AD 1990 nr 113 (3 st.)AD 1990 nr 115 (1 st.)AD 1990 nr 117 (3 st.)AD 1991 nr 3 (4 st.)AD 1991 nr 4 (1 st.)AD 1991 nr 5 (1 st.)AD 1991 nr 12 (1 st.)AD 1991 nr 13 (1 st.)AD 1991 nr 17 (6 st.)AD 1991 nr 27 (1 st.)AD 1991 nr 31 (1 st.)AD 1991 nr 33 (4 st.)AD 1991 nr 36 (1 st.)AD 1991 nr 38 (5 st.)AD 1991 nr 40 (1 st.)AD 1991 nr 45 (5 st.)AD 1991 nr 47 (2 st.)AD 1991 nr 48 (2 st.)AD 1991 nr 49 (1 st.)AD 1991 nr 62 (3 st.)AD 1991 nr 64 (4 st.)AD 1991 nr 65 (5 st.)AD 1991 nr 66 (1 st.)AD 1991 nr 72 (12 st.)AD 1991 nr 75 (4 st.)AD 1991 nr 76 (5 st.)AD 1991 nr 77 (1 st.)AD 1991 nr 81 (2 st.)AD 1991 nr 82 (2 st.)AD 1991 nr 83 (1 st.)AD 1991 nr 85 (2 st.)AD 1991 nr 86 (2 st.)AD 1991 nr 88 (2 st.)AD 1991 nr 90 (4 st.)AD 1991 nr 92 (1 st.)AD 1991 nr 93 (3 st.)AD 1991 nr 95 (1 st.)AD 1991 nr 99 (1 st.)AD 1991 nr 100 (3 st.)AD 1991 nr 106 (11 st.)AD 1991 nr 114 (8 st.)AD 1991 nr 118 (3 st.)AD 1991 nr 126 (1 st.)AD 1991 nr 128 (1 st.)AD 1991 nr 134 (1 st.)AD 1991 nr 136 (3 st.)AD 1991 nr 143 (1 st.)AD 1991 nr 165 (1 st.)AD 1992 nr 1 (1 st.)AD 1992 nr 4 (1 st.)AD 1992 nr 7 (3 st.)AD 1992 nr 9 (3 st.)AD 1992 nr 10 (4 st.)AD 1992 nr 11 (1 st.)AD 1992 nr 17 (2 st.)AD 1992 nr 24 (8 st.)AD 1992 nr 27 (3 st.)AD 1992 nr 32 (3 st.)AD 1992 nr 35 (1 st.)AD 1992 nr 38 (15 st.)AD 1992 nr 39 (2 st.)AD 1992 nr 40 (3 st.)AD 1992 nr 41 (2 st.)AD 1992 nr 42 (2 st.)AD 1992 nr 47 (1 st.)AD 1992 nr 50 (1 st.)AD 1992 nr 56 (4 st.)AD 1992 nr 57 (1 st.)AD 1992 nr 58 (3 st.)AD 1992 nr 62 (1 st.)AD 1992 nr 65 (4 st.)AD 1992 nr 67 (1 st.)AD 1992 nr 68 (5 st.)AD 1992 nr 74 (2 st.)AD 1992 nr 81 (1 st.)AD 1992 nr 82 (1 st.)AD 1992 nr 84 (1 st.)AD 1992 nr 86 (7 st.)AD 1992 nr 90 (7 st.)AD 1992 nr 91 (9 st.)AD 1992 nr 99 (4 st.)AD 1992 nr 106 (1 st.)AD 1992 nr 111 (2 st.)AD 1992 nr 118 (1 st.)AD 1992 nr 123 (1 st.)AD 1992 nr 130 (2 st.)AD 1992 nr 133 (18 st.)AD 1992 nr 134 (15 st.)AD 1992 nr 136 (1 st.)AD 1992 nr 139 (1 st.)AD 1992 nr 143 (3 st.)AD 1992 nr 144 (2 st.)AD 1992 nr 145 (6 st.)AD 1993 nr 8 (2 st.)AD 1993 nr 9 (1 st.)AD 1993 nr 11 (1 st.)AD 1993 nr 12 (9 st.)AD 1993 nr 15 (2 st.)AD 1993 nr 18 (12 st.)AD 1993 nr 22 (2 st.)AD 1993 nr 24 (2 st.)AD 1993 nr 28 (2 st.)AD 1993 nr 30 (4 st.)AD 1993 nr 34 (2 st.)AD 1993 nr 35 (2 st.)AD 1993 nr 40 (2 st.)AD 1993 nr 42 (28 st.)AD 1993 nr 43 (3 st.)AD 1993 nr 47 (5 st.)AD 1993 nr 52 (1 st.)AD 1993 nr 53 (3 st.)AD 1993 nr 57 (1 st.)AD 1993 nr 61 (8 st.)AD 1993 nr 64 (2 st.)AD 1993 nr 65 (1 st.)AD 1993 nr 67 (1 st.)AD 1993 nr 80 (1 st.)AD 1993 nr 85 (3 st.)AD 1993 nr 88 (1 st.)AD 1993 nr 89 (3 st.)AD 1993 nr 91 (4 st.)AD 1993 nr 92 (3 st.)AD 1993 nr 96 (7 st.)AD 1993 nr 100 (2 st.)AD 1993 nr 101 (8 st.)AD 1993 nr 104 (1 st.)AD 1993 nr 116 (3 st.)AD 1993 nr 122 (1 st.)AD 1993 nr 127 (8 st.)AD 1993 nr 129 (1 st.)AD 1993 nr 131 (1 st.)AD 1993 nr 133 (2 st.)AD 1993 nr 137 (1 st.)AD 1993 nr 138 (3 st.)AD 1993 nr 140 (1 st.)AD 1993 nr 141 (5 st.)AD 1993 nr 142 (2 st.)AD 1993 nr 143 (2 st.)AD 1993 nr 147 (1 st.)AD 1993 nr 148 (1 st.)AD 1993 nr 151 (1 st.)AD 1993 nr 160 (4 st.)AD 1993 nr 162 (1 st.)AD 1993 nr 170 (2 st.)AD 1993 nr 172 (1 st.)AD 1993 nr 173 (1 st.)AD 1993 nr 179 (1 st.)AD 1993 nr 191 (1 st.)AD 1993 nr 197 (1 st.)AD 1993 nr 200 (3 st.)AD 1993 nr 201 (1 st.)AD 1993 nr 214 (1 st.)AD 1993 nr 220 (1 st.)AD 1993 nr 222 (1 st.)AD 1993 nr 228 (2 st.)AD 1994 nr 1 (7 st.)AD 1994 nr 4 (3 st.)AD 1994 nr 5 (6 st.)AD 1994 nr 9 (2 st.)AD 1994 nr 10 (1 st.)AD 1994 nr 13 (2 st.)AD 1994 nr 17 (2 st.)AD 1994 nr 22 (2 st.)AD 1994 nr 24 (1 st.)AD 1994 nr 28 (3 st.)AD 1994 nr 36 (3 st.)AD 1994 nr 37 (1 st.)AD 1994 nr 44 (1 st.)AD 1994 nr 46 (1 st.)AD 1994 nr 52 (2 st.)AD 1994 nr 61 (5 st.)AD 1994 nr 62 (1 st.)AD 1994 nr 64 (1 st.)AD 1994 nr 65 (4 st.)AD 1994 nr 68 (1 st.)AD 1994 nr 73 (2 st.)AD 1994 nr 77 (4 st.)AD 1994 nr 79 (2 st.)AD 1994 nr 82 (1 st.)AD 1994 nr 88 (2 st.)AD 1994 nr 92 (8 st.)AD 1994 nr 94 (1 st.)AD 1994 nr 100 (1 st.)AD 1994 nr 102 (5 st.)AD 1994 nr 103 (1 st.)AD 1994 nr 104 (2 st.)AD 1994 nr 105 (1 st.)AD 1994 nr 106 (3 st.)AD 1994 nr 111 (3 st.)AD 1994 nr 120 (6 st.)AD 1994 nr 122 (9 st.)AD 1994 nr 129 (1 st.)AD 1994 nr 130 (1 st.)AD 1994 nr 136 (1 st.)AD 1994 nr 140 (7 st.)AD 1994 nr 147 (1 st.)AD 1994 nr 148 (1 st.)AD 1994 nr 157 (1