type: other

text:
Surah Hajj Ayah 22:25 Tafsir Baghawi (تفسير البغوي) ar | Quran
 Pg 335 Ayah 22:25
 22:24 And they had been guided [in worldly life] to good speech, and they were guided to the path of the Praiseworthy. -- Saheeh
 §22.24.1 تفسير البغوي للآية 22:24
 قوله عز وجل : ( وهدوا إلى الطيب من القول ) قال ابن عباس : هو شهادة أن لا إله إلا الله . وقال ابن زيد : لا إله إلا الله والله أكبر والحمد لله وسبحان الله . وقال السدي : أي القرآن . وقيل هو قول أهل الجنة : الحمد لله الذي صدقنا وعده ( الزمر : 74 ( وهدوا إلى صراط الحميد ) إلى دين الله وهو الإسلام " والحميد " هو الله المحمود في أفعاله
 22:25 Indeed, those who have disbelieved and avert [people] from the way of Allah and [from] al-Masjid al-Haram, which We made for the people - equal are the resident therein and one from outside; and [also] whoever intends [a deed] therein of deviation [in religion] or wrongdoing - We will make him taste of a painful punishment. -- Saheeh
 §22.25.1 تفسير البغوي للآية 22:25
 قوله عز وجل : ( إن الذين كفروا ويصدون عن سبيل الله ) عطف المستقبل على الماضي لأن المراد من لفظ المستقبل الماضي كما قال تعالى في موضع آخر ( الذين كفروا وصدوا عن سبيل الله ) ( النساء 167 ) ، معناه إن الذين كفروا فيما تقدم ويصدون عن سبيل الله في الحال أي وهم يصدون . ( والمسجد الحرام ) أي ويصدون عن المسجد الحرام . ( الذي جعلناه للناس ) قبلة لصلاتهم ومنسكا ومتعبدا كما قال ( وضع للناس ) ( آل عمران 96 ) . ( سواء ) قرأ حفص عن عاصم ويعقوب : " سواء " نصبا بإيقاع الجعل عليه لأن الجعل يتعدى إلى مفعولين وقيل معناه مستويا فيه ، ( العاكف فيه والباد ) وقرأ الآخرون بالرفع على الابتداء وما بعده خبر وتمام الكلام عند قوله " للناس " وأراد بالعاكف المقيم فيه ، وبالبادي الطارئ المنتاب إليه من غيره
 واختلفوا في معنى الآية فقال قوم " سواء العاكف فيه والباد " أي في تعظيم حرمته وقضاء النسك فيه وإليه ذهب مجاهد والحسن وجماعة ، وقالوا المراد منه نفس المسجد الحرام . ومعنى التسوية هو التسوية في تعظيم الكعبة في فضل الصلاة في المسجد الحرام والطواف بالبيت
 وقال آخرون المراد منه جميع الحرم ومعنى التسوية أن المقيم والبادي سواء في النزول به ليس أحدهما أحق بالمنزل يكون فيه من الآخر غير أنه لا يزعج فيه أحدا إذا كان قد سبق إلى منزل وهو قول ابن عباس وسعيد بن جبير وقتادة وابن زيد ، قالوا هما سواء في البيوت والمنازل .
 وقال عبد الرحمن بن سابط : كان الحجاج إذا قدموا مكة لم يكن أحد من أهل مكة بأحق بمنزله منهم وكان عمر بن الخطاب ينهى الناس أن يغلقوا أبوابهم في الموسم وعلى هذا القول لا يجوز بيع دور مكة وإجارتها ، وعلى القول الأول وهو الأقرب إلى الصواب يجوز لأن الله تعالى قال ( الذين أخرجوا من ديارهم ) ( الحج 40 ) ، وقال النبي صلى الله عليه وسلم يوم فتح مكة : " من دخل دار أبي سفيان فهو آمن " فنسب الدار إليه نسب ملك واشترى عمر دارا للسجن بمكة بأربعة آلاف درهم فدل على جواز بيعها وهذا قول طاوس وعمرو بن دينار ، وبه قال الشافعي .
 قوله عز وجل ( ومن يرد فيه بإلحاد بظلم ) أي في المسجد الحرام بإلحاد بظلم وهو الميل إلى الظلم الباء في قوله " بإلحاد " زائدة كقوله : ( تنبت بالدهن ) ( المؤمنون 20 ) ، ومعناه من يرد فيه إلحادا بظلم قال الأعشى :
 " ضمنت برزق عيالنا أرماحنا "
 ، أي رزق عيالنا وأنكر المبرد أن تكون الباء زائدة وقال معنى الآية من تكن إرادته فيه بأن يلحد بظلم
 واختلفوا في هذا الإلحاد فقال مجاهد وقتادة : هو الشرك وعبادة غير الله
 وقال قوم : هو كل شيء كان منهيا عنه من قول أو فعل حتى شتم الخادم
 وقال عطاء : هو دخول الحرم غير محرم أو ارتكاب شيء من محظورات الحرم من قتل صيد أو قطع شجر
 وقال ابن عباس : هو أن تقتل فيه من لا يقتلك أو تظلم فيه من لا يظلمك وهذا معنى قول الضحاك .
 وعن مجاهد أنه قال تضاعف السيئات بمكة كما تضاعف الحسنات .
 وقال حبيب بن أبي ثابت : وهو احتكار الطعام بمكة .
 وقال عبد الله بن مسعود في قوله ( ومن يرد فيه بإلحاد بظلم نذقه من عذاب أليم ) قال لو أن رجلا هم بخطيئة لم تكتب عليه ما لم يعملها ولو أن رجلا هم بقتل رجل بمكة وهو بعدن أبين أو ببلد آخر أذاقه الله من عذاب أليم . وقال السدي : إلا أن يتوب
 22:26 And [mention, O Muhammad], when We designated for Abraham the site of the House, [saying], "Do not associate anything with Me and purify My House for those who perform Tawaf and those who stand [in prayer] and those who bow and prostrate. -- Saheeh
 §22.26.1 تفسير البغوي للآية 22:26
 وقال الكلبي : بعث الله سحابة بقدر البيت فقامت بحيال البيت وفيها رأس يتكلم يا إبراهيم ابن على قدري فبنى عليه . قوله تعالى ( أن لا تشرك بي شيئا ) أي عهدنا إلى إبراهيم وقلنا له لا تشرك بي شيئا ( وطهر بيتي للطائفين ) يعني : الذين يطوفون بالبيت ( والقائمين ) أي المقيمين ، ( والركع السجود ) أي المصلين
 22:27 And proclaim to the people the Hajj [pilgrimage]; they will come to you on foot and on every lean camel; they will come from every distant pass - -- Saheeh
 §22.27.1 تفسير البغوي للآية 22:27
 ( وأذن في الناس ) أي : أعلم وناد في الناس ، ( بالحج ) فقال إبراهيم وما يبلغ صوتي؟ فقال عليك الأذان وعلي البلاغ فقام إبراهيم على المقام فارتفع المقام حتى صار كأطول الجبال فأدخل أصبعيه في أذنيه وأقبل بوجهه يمينا وشمالا وشرقا وغربا وقال : يا أيها الناس ألا إن ربكم قد بنى بيتا وكتب عليكم الحج إلى البيت فأجيبوا ربكم فأجابه كل من كان يحج من أصلاب الآباء وأرحام الأمهات : لبيك اللهم لبيك قال ابن عباس : فأول من أجابه أهل اليمن فهم أكثر الناس حجا .
 22:28 That they may witness benefits for themselves and mention the name of Allah on known days over what He has provided for them of [sacrificial] animals. So eat of them and feed the miserable and poor. -- Saheeh
 §22.28.1 تفسير البغوي للآية 22:28
 ( ليشهدوا ) ليحضروا ( وهي رواية ابن زيد عن ابن عباس ، قال : الأسواق وقال مجاهد : التجارة وما يرضى الله به من أمر الدنيا والآخرة . ( ويذكروا اسم الله في أيام معلومات ) يعني عشر ذي الحجة في قول أكثر المفسرين قيل لها " معلومات " للحرص على علمها بحسابها من أجل وقت الحج في آخرها ويروى عن علي رضي الله عنه أنها يوم النحر وثلاثة أيام بعده وفي رواية عطاء عن ابن عباس أنها يوم عرفة والنحر وأيام التشريق وقال مقاتل : المعلومات أيام التشريق . ( على ما رزقهم من بهيمة الأنعام ) يعني الهدايا ، والضحايا تكون من النعم وهي الإبل والبقر والغنم
 واختار الزجاج أن الأيام المعلومات يوم النحر وأيام التشريق لأن الذكر على بهيمة الأنعام يدل على التسمية على نحرها ونحر الهدايا يكون في هذه الأيام . ( فكلوا منها ) أمر إباحة وليس بواجب وإنما قال ذلك لأن أهل الجاهلية كانوا لا يأكلون من لحوم هداياهم شيئا واتفق العلماء على أن الهدي إذا كان تطوعا يجوز للمهدي أن يأكل منه وكذلك أضحية التطوع لما
 أخبرنا أبو عبد الله محمد بن الفضل الخرقي ، أخبرنا أبو الحسن علي بن عبد الله الطيسفوني ، أخبرنا عبد الله بن عمر الجوهري ، أخبرنا أحمد بن علي الكشميهني ، أخبرنا علي بن حجر ، أخبرنا إسماعيل بن جعفر ، عن جعفر بن محمد ، عن أبيه عن جابر بن عبد الله قال في قصة حجة الوداع : وقدم علي ببدن من اليمن وساق رسول الله صلى الله عليه وسلم مائة بدنة فنحر منها رسول الله صلى الله عليه وسلم ثلاثا وستين بدنة بيده ونحر علي ما بقي ثم أمر النبي صلى الله عليه وسلم أن تؤخذ بضعة من كل بدنة فتجعل في قدر فأكلا من لحمها وحسيا من مرقها .
 فذهب قوم إلى أنه لا يجوز أن يأكل منه شيئا وبه قال الشافعي ، وكذلك ما أوجبه على نفسه بالنذر وقال ابن عمر : لا يأكل من جزاء الصيد والنذر ويأكل مما سوى ذلك ، وبه قال أحمد وإسحاق ، وقال مالك : يأكل من هدي التمتع ومن كل هدي وجب عليه إلا من فدية الأذى وجزاء الصيد والمنذور وعند أصحاب الرأي يأكل من دم التمتع والقران ولا يأكل من واجب سواهما
 قوله عز وجل ( وأطعموا البائس الفقير ) يعني الزمن الفقير الذي لا شيء له و " البائس " الذي اشتد بؤسه والبؤس شدة الفقر
 22:29 Then let them end their untidiness and fulfill their vows and perform Tawaf around the ancient House." -- Saheeh
 §22.29.1 تفسير البغوي للآية 22:29
 ( ثم ليقضوا تفثهم ) التفث الوسخ والقذارة من طول الشعر والأظافر والشعث تقول العرب لمن تستقذره : ما أتفثك : أي ما أوسخك والحاج أشعث أغبر لم يحلق شعره ولم يقلم ظفره فقضاء التفث : إزالة هذه الأشياء ليقضوا تفثهم أي ليزيلوا أدرانهم والمراد منه الخروج عن الإحرام بالحلق وقص الشارب ونتف الإبط والاستحداد وقلم الأظفار ولبس الثياب قال ابن عمر وابن عباس : قضاء التفث مناسك الحج كلها . وقال مجاهد : هو مناسك الحج وأخذ الشارب ونتف الإبط وحلق العانة وقلم الأظفار . وقيل التفث هاهنا رمي الجمار قال الزجاج : لا نعرف التفث ومعناه إلا من القرآن
 قوله تعالى : ( وليوفوا نذورهم ) قال مجاهد : أراد نذر الحج والهدي وما ينذر الإنسان من شيء يكون في الحج أي ليتموها بقضائها وقيل : المراد منه الوفاء بما نذر على ظاهره وقيل : أراد به الخروج عما وجب عليه نذر أو لم ينذر والعرب تقول لكل من خرج عن الواجب عليه وفى بنذره وقرأ عاصم برواية أبي بكر " وليوفوا " بنصب الواو وتشديد الفاء
 ( وليطوفوا بالبيت العتيق ) أراد به الطواف الواجب عليه وهو طواف الإفاضة يوم النحر بعد الرمي والحلق
 والطواف ثلاثة : طواف القدوم وهو أن من قدم مكة يطوف بالبيت سبعا يرمل ثلاثا من الحجر الأسود إلى أن ينتهي إليه ويمشي أربعا وهذا الطواف سنة لا شيء على من تركه
 أخبرنا عبد الواحد المليحي ، أخبرنا أحمد النعيمي ، أخبرنا محمد بن يوسف ، أخبرنا محمد بن إسماعيل ، أخبرنا أحمد هو أبو عيسى ، أخبرنا ابن وهب ، أخبرنا عمرو بن الحارث ، عن محمد بن عبد الرحمن بن نوفل القرشي أنه سأل عروة بن الزبير فقال : قد حج النبي صلى الله عليه وسلم فأخبرتني عائشة أنه أول شيء بدأ به حين قدم أنه توضأ ثم طاف بالبيت ثم لم يكن عمرة ثم حج أبو بكر فكان أول شيء بدأ به الطواف بالبيت ثم لم يكن عمرة ثم عمر مثل ذلك ثم حج عثمان فرأيته أول شيء بدأ به الطواف بالبيت .
 أخبرنا عبد الوهاب بن محمد الكسائي ، أخبرنا عبد العزيز بن أحمد الخلال ، أخبرنا أبو العباس الأصم ، أخبرنا الربيع ، أخبرنا الشافعي ، أخبرنا أنس بن عياض ، عن موسى بن عقبة ، عن نافع ، عن ابن عمر عن رسول الله صلى الله عليه وسلم أنه كان إذا طاف في الحج أو العمرة أول ما يقدم يسعى ثلاثة أطواف ويمشي أربعا ثم يصلي سجدتين ، ثم يطوف بين الصفا والمروة سبعا .
 والطواف الثاني : هو طواف الإفاضة يوم النحر بعد الرمي والحلق وهو واجب لا يحصل التحلل من الإحرام ما لم يأت به
 أخبرنا عبد الواحد المليحي ، أخبرنا أحمد النعيمي ، أخبرنا محمد بن يوسف ، أخبرنا محمد بن إسماعيل ، أخبرنا عمر بن حفص ، حدثنا أبي ، أخبرنا الأعمش ، أخبرنا إبراهيم عن الأسود عن عائشة قالت : حاضت صفية ليلة النفر فقالت : ما أراني إلا حابستكم قال النبي صلى الله عليه وسلم " عقرى حلقى أطافت يوم النحر؟ قيل نعم ، قال فانفري " فثبت بهذا أن من لم يطف يوم النحر طواف الإفاضة لا يجوز له أن ينفر
 والطواف الثالث : هو طواف الوداع لا رخصة فيه لمن أراد مفارقة مكة إلى مسافة القصر أن يفارقها حتى يطوف بالبيت سبعا فمن تركه فعليه دم إلا المرأة الحائض يجوز لها ترك طواف الوداع
 أخبرنا عبد الوهاب بن محمد الخطيب ، أخبرنا عبد العزيز أحمد الخلال ، أخبرنا أبو العباس الأصم ، أخبرنا الربيع ، أخبرنا الشافعي ، أخبرنا سفيان ، عن سليمان الأحول ، عن طاوس عن ابن عباس ، قال أمر الناس أن يكون آخر عهدهم الطواف بالبيت إلا أنه رخص للمرأة الحائض .
 والرمل مختص بطواف القدوم ولا رمل في طواف الإفاضة والوداع
 قوله : ( بالبيت العتيق ) اختلفوا في معنى " العتيق " قال ابن عباس ، وابن الزبير ومجاهد وقتادة : سمي عتيقا لأن الله أعتقه من أيدي الجبابرة أن يصلوا إلى تخريبه فلم يظهر عليه جبار قط . قال سفيان بن عيينة : سمي عتيقا لأنه لم يملك قط ، وقال الحسن وابن زيد : سمي به لأنه قديم وهو أول بيت وضع للناس يقال : دينار عتيق أي قديم ، وقيل سمي عتيقا لأن الله أعتقه من الغرق فإنه رفع أيام الطوفان .
 22:30 That [has been commanded], and whoever honors the sacred ordinances of Allah - it is best for him in the sight of his Lord. And permitted to you are the grazing livestock, except what is recited to you. So avoid the uncleanliness of idols and avoid false statement, -- Saheeh
 §22.30.1 تفسير البغوي للآية 22:30
 ( ذلك ) أي : الأمر ذلك ، يعني ما ذكر من أعمال الحج ، ( ومن يعظم حرمات الله ) أي معاصي الله وما نهى عنه ، وتعظيمها ترك ملابستها . قال الليث : حرمات الله ما لا يحل انتهاكها . وقال الزجاج : الحرمة ما وجب القيام به وحرم التفريط فيه ، وذهب قوم إلى أن معنى الحرمات هاهنا : المناسك ، بدلالة ما يتصل بها من الآيات . وقال ابن زيد : الحرمات هاهنا : البيت الحرام ، والبلد الحرام والشهر الحرام ، والمسجد الحرام ، والإحرام . ( فهو خير له عند ربه ) أي : تعظيم الحرمات خير له عند الله في الآخرة .


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 Avis juridique important
 |
 22000D0021
 Décision du Comité mixte de l'EEE n° 21/2000 du 25 février 2000 modifiant l'annexe XVII (Propriété intellectuelle) de l'accord EEE
 Journal officiel n° L 103 du 12/04/2001 p. 0044 - 0045
 Décision du Comité mixte de l'EEEno 21/2000du 25 février 2000modifiant l'annexe XVII (Propriété intellectuelle) de l'accord EEELE COMITÉ MIXTE DE L'EEE,vu l'accord sur l'Espace économique européen, modifié par le protocole portant adaptation de cet accord, ci-après dénommé "l'accord", et notamment son article 98,considérant ce qui suit:(1) L'annexe XVII de l'accord a été modifiée par la décision n° 59/97 du Comité mixte de l'EEE du 31 juillet 1997(1).(2) La directive 98/71/CE du Parlement européen et du Conseil du 13 octobre 1998 sur la protection juridique des dessins ou modèles(2) doit être intégrée à l'accord,DÉCIDE:Article premierLe point suivant est ajouté après le point 9a (directive 96/9/CE du Parlement européen et du Conseil), de l'annexe XVII de l'accord: "9b. 398 L 0071: directive 98/71/CE du Parlement européen et du Conseil du 13 octrobre 1998 sur la protection juridique des dessins ou modèles (JO L 289 du 28.10.1998, p. 28).Aux fins du présent accord, les dispositions de la directive sont adaptées comme suit.L'article 15 est remplacé par le texte suivant: 'Les droits conférés par l'enregistrement d'un dessin ou modèle ne s'étendent pas aux actes portant sur un produit dans lequel est incorporé ou auquel s'applique un dessin ou modèle entrant dans le champ de la protection, lorsque le produit a été mis sur le marché d'une partie contractante par le titulaire de l'enregistrement ou avec son consentement.'"Article 2Les textes de la directive 98/71/CE en langues islandaise et norvégienne, annexés aux versions linguistiques respectives de la présente décision, font foi.Article 3La présente décision entre en vigueur le 26 février 2000, pour autant que toutes les notifications prévues à l'article 103, paragraphe 1, de l'accord aient été faites au Comité mixte de l'EEE(3).Article 4La présente décision est publiée dans la section EEE et au supplément EEE du Journal officiel des Communautés européennes.Fait à Bruxelles, le 25 février 2000.Par le Comité mixte de l'EEELe présidentF. Barbaso(1) JO L 316 du 20.11.1997, p. 21.(2) JO L 289 du 28.10.1998, p. 28.(3) Obligations constitutionnelles signalées. Date d'entrée en vigueur: le 1er octobre 2000.


type: caselaw

text:
27.7.2002 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas C 180/19
 La República Francesa solicita al Tribunal de Justicia que: Recurso de casación interpuesto el 24 de junio de 2002
 por el Defensor del Pueblo Europeo contra la sentencia
 dictada el 10 de abril de 2002 por la Sala Tercera
 del Tribunal de Primera Instancia de las Comunidades
 — Anule la decisión mediante la cual la Comisión concluyó Europeas en el asunto T-209/00 promovido por F. Lam-
 con los Estados Unidos directrices sobre cooperación en berts contra el Defensor del Pueblo Europeo
 el ámbito normativo y sobre transparencia.
 (Asunto C-234/02 P)
 (2002/C 180/33)
 — Condene en costas a la Comisión.
 En el Tribunal de Justicia de las Comunidades Europeas se ha
 presentado el 24 de junio de 2002 un recurso de casación
 formulado por el Defensor del Pueblo Europeo, asistido y
 representado por el Sr. J. Sant’Anna, que designa domicilio en
 Luxemburgo, contra la sentencia dictada el 10 de abril de
 2002 por la Sala Tercera del Tribunal de Primera Instancia de
 las Comunidades Europeas en el asunto T-209/00, promovido
 Motivos y principales alegaciones en su contra por F. Lamberts.
 La parte recurrente solicita al Tribunal de Justicia que:
 — A pesar de la cuidadosa redacción dada al documento
 adjunto a una nota que la Comisión envió al Comité 133, — Anule la resolución recurrida por lo que respecta a la
 encargado de la polı́tica comercial común, existen ele- admisibilidad del recurso de indemnización de la senten-
 mentos de fondo que conducen al Gobierno francés a cia dictada el 10 de abril de 2002 por el Tribunal de
 considerar que las directrices constituyen un verdadero Primera Instancia en el asunto T-209/00, Frank Lamberts/
 compromiso que crea obligaciones para las partes. Las Defensor del Pueblo Europeo, y declare en consecuencia
 directrices presentan, con gran precisión, los objetivos la inadmisibilidad de dicho recurso.
 perseguidos, el marco de actuación y las medidas que
 deben adoptarse para alcanzar los objetivos fijados. El
 hecho de que dichas directrices no estén destinadas en sı́ Motivos y principales alegaciones
 mismas a modificar el estado del Derecho comunitario
 no puede ocultar que implican, al menos, un compromiso
 de cooperación para las partes. Por otro lado, las disposi- Vulneración del Derecho comunitario:
 ciones que figuran en el tı́tulo VI de las directrices, relativo
 al control de su aplicación, demuestran claramente el La resolución recurrida es contraria al esquema constitucional
 carácter obligatorio del compromiso de cooperación previsto en el Tratado con respecto a la responsabilidad del
 suscrito por las partes. La existencia de un mecanismo de Defensor del Pueblo. Al controlar la legalidad del procedi-
 control pone de manifiesto que los autores de las miento de investigación seguido por el Defensor del Pueblo y
 directrices han excluido claramente la posibilidad de que la decisión relativa al archivo del asunto, el Tribunal de Primera
 las partes se escuden en el carácter voluntario de la Instancia ignoró los lı́mites del control jurisdiccional de la
 cooperación para neutralizar el compromiso suscrito. actividad del Defensor del Pueblo. Controló el ejercicio de la
 actividad del Defensor del Pueblo, función que el Tratado
 reserva al Parlamento Europeo y que éste ya habı́a ejercido.
 Dado que dichas directrices constituyen un acuerdo
 internacional a efectos del artı́culo 300 CE, el acto por el Al declarar admisible el asunto, el Tribunal de Primera
 que la Comisión decidió su conclusión adolece de un Instancia no respetó la distinción existente entre el recurso de
 vicio de incompetencia y debe ser anulado. indemnización, por un lado, y los recursos de anulación y por
 omisión, por otro. El Defensor del Pueblo no niega en absoluto
 la posibilidad de que un ciudadano interponga un recurso de
 indemnización contra el Defensor del Pueblo cuando una
 — Las directrices también son contrarias al Tratado CE, en acción o un comportamiento lesivo de éste le haya causado un
 la medida en que establecen una restricción al monopolio perjuicio. Pues bien, si bien reconoce el Tribunal de Primera
 de iniciativa de que disfruta la Comisión en el marco del Instancia consideró acertadamente que el Tratado concede a
 procedimiento normativo comunitario y afectan a dicho los ciudadanos el derecho a dirigir una reclamación al Defensor
 procedimiento normativo en su conjunto. del Pueblo y a recibir una respuesta de éste, estimó errónea-
 mente que podı́a controlar las investigaciones realizadas por el
 Defensor del Pueblo y las conclusiones que de ellas se derivan
 para comprobar que no existió una falta que ocasionara un
 perjuicio al ciudadano. No existe ninguna tradición constitu-
 cional común de someter a control jurisdiccional las investiga-
 ciones y decisiones adoptadas por los Defensores del Pueblo.
 ---pagebreak--- C 180/20 ES Diario Oficial de las Comunidades Europeas 27.7.2002
 Muy al contrario, en los paı́ses nórdicos, donde nació esta numerosos recursos de anulación o recursos por omisión
 institución, se excluye tal control por razones constitucionales contra el Defensor del Pueblo bajo la forma de supuestos
 basadas en las competencias y funciones respectivas de los recursos de indemnización.
 órganos jurisdiccionales y de los Defensores del Pueblo.
 En el presente caso, debe reconocerse que el recurso de
 Al ejercer un control sobre el deber de informar al ciudadano indemnización, pese a que se interpuso contra el Defensor del
 que plantea una reclamación, el valor de la documentación Pueblo, perseguı́a de forma evidente la reparación de un daño
 recibida en determinados plazos, el respeto de los plazos de causado por la acción de la Comisión Europea, en relación con
 procedimiento y la validez de las conclusiones que el Defensor la cual el ciudadano habı́a planteado una reclamación ante el
 del Pueblo extrae de las investigaciones sobre la posibilidad de Defensor del Pueblo. Al declarar la admisibilidad del recurso,
 una solución amistosa, el Tribunal de Primera Instancia ha siendo ası́ que el perjuicio objeto de la reclamación habı́a sido
 vuelto a cuestionar la distinción entre el recurso de anulación originado por la institución afectada por dicha reclamación,
 y el recurso por omisión, por un lado, y el de indemnización, el Tribunal de Primera Instancia debió considerar que las
 por otro. Al aceptar ejercer un control de legalidad sobre el investigaciones del Defensor del Pueblo persiguen proteger los
 conjunto del procedimiento de investigación realizado por el intereses de los ciudadanos lesionados y que han sufrido
 Defensor del Pueblo y sobre sus conclusiones, el Tribunal de un perjuicio a causa de un comportamiento lesivo de las
 Primera Instancia abre la posibilidad de que se planteen instituciones, lo que no ocurrió en este caso.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0174
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, laevade ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta /* COM/2013/0174 final - 2013/0092 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1.
 ETTEPANEKU EESMÄRK
 2002. aastal loodud[1] Euroopa Meresõiduohutuse
 Ametile (edaspidi „amet” või „EMSA”) anti 2004. aastal ülesanded merereostuse
 tõrje valdkonnas[2].
 Arvestades, et ameti vastutus merereostuse tõrje eest on pikaajaline, sõltub
 sellekohaste ülesannete tõhus ja põhjalik täitmine mitmeaastasel kulukohustusel
 põhinevatest asjaomastest rahalistest tagatistest Seepärast nägi ELi
 seadusandja 2006. aastal ette ameti laevareostuse tõrje mitmeaastase
 rahastamise ajavahemikuks 2007–2013[3].
 Käesoleva õigusakti ettepanekuga soovitakse uue finantsperspektiivi[4] raames uuendada mitmeaastast
 rahastamist ajavahemikuks 2014–2020.
 2.
 KAVANDATUD MEETME PÕHJENDUS
 2.1. Taust
 Amet loodi 2002. aastal pärast seda, kui
 naftatankeriga Erika oli 1999. aasta detsembris toimunud suur laevaõnnetus, mis
 põhjustas ulatusliku reostuse. 2002. aasta novembris naftatankeri Prestige
 õnnetusest põhjustatud naftareostust silmas pidades anti ametile eriülesanded
 ja -kohustused laevareostuse tõrje valdkonnas. 2004. aasta oktoobris võttis
 amet vastu naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava (edaspidi
 „tegevuskava”). 2007. aasta juunis võeti vastu teine, ohtlike ja kahjulike
 ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskava[5]. EMSA haldusnõukogu ajakohastab
 mõlemat tegevuskava ameti iga-aastaste tööprogrammide raames.
 2010. aasta märtsis kiitis haldusnõukogu heaks
 viieaastase strateegia,[6]
 mis hõlmab kaht laevareostuse tõrjega seotud teemat. Esiteks edendatakse
 kaheksanda teema all EMSA osa seoses laevade ebaseaduslike heidetega
 (jõustamisega seotud küsimused, CleanSeaNeti täiendav tõhustamine laeva
 asukohta käsitleva teabe integreerimisega). Teiseks käsitleb kaheteistkümnes
 teema merereostuseks valmisolekut ja reostustõrjet.
 Ning lõpuks tegi komisjon 2010. aasta
 oktoobris ettepaneku EMSA määruse muutmiseks, millega nähakse muu hulgas ette
 reostustõrjetegevuse oluline laiendamine, et hõlmata avamere nafta- ja
 gaasirajatiste põhjustatud õnnetused[7].
 Lisaks soovitatakse kõnealuses ettepanekus laiendada EMSA abi (sh
 reostustõrjet) ELi naaberriikidele. 2012. aasta aprillis saavutasid
 Euroopa Parlament ja nõukogu ettepaneku osas kokkuleppe ning 2013. aasta
 jaanuaris vastuvõetud määruses[8]
 kinnitatakse eespool nimetatud sätteid.
 2.2. EMSA praegused ülesanded reostustõrje
 valdkonnas
 Vastavalt määrusele (EÜ) nr 2038/2006 ja
 laevade põhjustatud merereostust käsitlevale direktiivile 2005/35/EÜ[9] on ameti kolm põhiülesannet
 laevareostuse tõrje valdkonnas järgmised.
 a) praktilise abi osutamine
 liikmesriikidele
 Ameti käsutuses on pidevas valmisolekus
 olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik, mis aitab naftareostuse korral
 täiendada liikmesriikide reostustõrjeressursse. Samuti pakub amet CleanSeaNeti
 nimelist satelliidipõhist naftareostuse avastamise ja seire teenust ning MAR-ICE
 võrgustiku kaudu teavet keemiareostuste kohta. Asjaomased rannikuriigid võivad
 taotleda naftareostustõrjelaevade sekkumist ühenduse kodanikukaitse mehhanismi[10] kaudu. Tõrgeteta
 integreerimine liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega toimub riiklikel ja
 piirkondlikel õppustel korrapärase osalemise kaudu.
 b) koostöö ja kooskõlastamine
 Amet peab sidet nii liikmesriikide
 reostustõrjeekspertide kui ka kehtivate piirkondlike kokkulepete
 organisatsioonide ja Rahvusvahelise Mereorganisatsiooniga (IMO).
 c) teavitamine
 Amet kogub, analüüsib ja levitab teavet
 merereostuse tõrje valdkonna parimate tavade, töövõtete ja uuenduste kohta.
 Tulemuste kokkuvõte (2007 – september 2012)
 Järgnevalt on esitatud EMSA peamised merereostuseks valmisoleku ja reostustõrje teenused ning nendega seotud tulemused, mis on saavutatud kehtivat mitmeaastast rahastamisraamistikku kasutades.
 Pidevas valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustik:
 Praegu kehtib 16 lepingut, millega on hõlmatud kõik Euroopa Liidu merepiirkonnad. Üheaegselt on võimalik mobiliseerida ja 24 tunni jooksul sõiduvalmis seada 18 laeva, mille keskmine kogutud nafta ladustamismaht on umbes 3500 m3. || EMSA laevad on alates 2007. aastast osalenud 36 rahvusvahelisel (piiriülesel) operatiivõppusel. Õppustel osalemine hõlbustab EMSA teenuste integreerimist liikmesriikide reostustõrjemehhanismidega.
 CleanSeaNet
 Alates teenuse loomisest 2007. aasta aprillis on edastatud üle 12 000 satelliitfoto, keskmiselt üle 2000 foto aastas. || Seiret on teostatud rohkem kui 1 000 miljonil ruutkilomeetril. || Pärast „kohapealset” seiret on liikmesriigid kinnitanud umbes 200 heite ebaseaduslikku merrejuhtimist aastas.
 Reostusjuhtumitele reageerimine
 EMSA reostustõrjeteenuseid on alates 2007. aastast kasutatud kokku 25 reostusjuhtumi korral. Asjaomastele rannikuriikidele antav erakorraline abi hõlmas järgmist: reostustõrjelaevad, satelliitfotod, MAR-ICE'i aktiveerimine ja kohapealne ekspertiis. || Reostustõrjelaevad mobiliseeriti Euroopas erakorralise abi raames neljal korral. || Erakorralise abi raames osutati USA-le ühel korral varustusabi (puurimisplatvormi Deepwater Horizon juhtum).
 Parim tava: arendamine ja edendamine
 EMSA on korraldanud 20 ekspertide koosolekut ja seminari. (Lisaks tavapärasele liikmesriikide valveametnike CleanSeaNeti koolitusele ja/või koosolekutele võrgustiku laevade käitajatega.) || Avaldatud on seitse ülevaadet liikmesriikide valmisoleku- ja tõrjealaste strateegiate ja ressursside erinevate aspektide kohta. || Korraldatud on avalike teenistujate vahetusprogramm EMPOLLEX, mis on alates programmi käivitamisest 2008. aasta juunis hõlbustanud 21 eksperdi vahetust liikmesriikide vahel. || Välja on arendatud üks abivahend otsuste tegemiseks dispergeerivate ainete kasutamise kohta reostusjuhtumi korral. Vajadusel korraldatakse kooskõlastatud eriuuringuid (nt merrejuhtimisrajatiste uuring, ohutute platvormide uuring: ohtlikus keskkonnas töötavate laevade suhtes esitatavate nõuete väljatöötamine).
 2.3. Tulevased ülesanded
 Nagu eespool selgitatud, anti EMSA-le
 asutamismääruse muudatuste jõustumisel 2013. aasta jaanuaris reostustõrje
 valdkonnas järgmised uued ülesanded:
 a) EMSA praegused reostustõrjemeetmed laevade
 põhjustatud reostuse korral hakkavad hõlmama ka nafta- ja gaasirajatiste
 põhjustatud merereostust;
 b) juba olemasolev EMSA CleanSeaNet hakkab
 jälgima ka nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse ulatust ja
 keskkonnamõju;
 c) praegust geograafilist ulatust
 (liikmesriigid ja läbirääkijariigid) laiendatakse Euroopa naabruspoliitika
 partnerriikidele ja sadamariigi kontrolli käsitleva vastastikuse mõistmise
 Pariisi memorandumi osalisriikidele. Seeläbi saab EMSA laevu kasutada liidu
 kõigi merepiirkondade ulatuses.
 Komisjon teeb ettepaneku, et ettenähtud summat
 kasutataks ainult kahe esimese uue ülesande jaoks; algselt rahastamiseks
 ettenähtud summat tuleks kasutada uute ülesannete elluviimiseks, ilma et see
 kahjustaks praeguste ülesannet täitmist. Kolmandat uut ülesannet tuleks
 rahastada olemasolevatest laienemispoliitikaga ja Euroopa naabruspoliitikaga
 hõlmatud riikide jaoks ettenähtud ELi programmidest (programm SAFEMED Vahemere
 jaoks ja TRACECA algatuse programmid Musta mere jaoks). Programmijuhtimise ja
 eelarve seisukohalt peetakse asjakohasemaks rahastada kõnealust uut ülesannet
 asjaomaste riikide suhtes juba kehtiva ELi toetusraamistiku kaudu.
 2.4. Hinnang EMSA praegusele tegevusele
 reostustõrje valdkonnas
 Kooskõlas määrusega (EÜ) 1406/2002 on amet
 kuni 2012. aastani esitanud iga aasta 31. jaanuariks aruanded tegevuskavade
 rahastamise kohta. Aruanded on kättesaadavad ameti veebisaidil. Alates 2013.
 aastast lülitatakse aruandlus ameti iga-aastasesse tegevusaruandesse.
 Lisaks esitas komisjon 2011. aasta mais
 aruande määruse (EÜ) nr 2038/2006 rakendamise kohta[11]. Aruanne põhineb ameti
 laiaulatuslikul kaastööl, mille on heaks kiitnud EMSA haldusnõukogu ning mis
 hõlmab konsultatsioone sidusrühmadega ja üksikasjalikke stsenaariume[12]. Ameti tegevust jälgivad ja
 kontrollivad EMSA haldusnõukogu (eelkõige tööprogrammi, eelarve ja aastaaruande
 vastuvõtmise kaudu), kontrollikoda ja eelarvepädev asutus.
 Kaks peamist hindamisest lähtuvat järeldust on
 järgmised:
 1) reostustõrjele eraldatud eelarve on piisav
 ja
 2) rahastatud meetmed on kulutõhusad, loovad
 lisandväärtust ja neid hallatakse sobival viisil.
 2.5. Kavandatud meetmete eelhindamine
 Tehtud on eelhindamine, mis on lisatud
 käesolevale ettepanekule (dokument SEC(2013)xxx). Selles leiab kinnitust
 mitmeaastase finantsraamistiku kasulikkus ja tõhusus ning määratakse kindlaks
 ettenähtud summa.
 3. Ettepaneku
 õiguslik külg
 3.1. Õiguslik alus
 Ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise
 lepingu artikli 100 lõige 2, mis oli määruse 2038/2006 õiguslik
 alus lepingu eelmises versioonis.
 3.2. Subsidiaarsuse ja
 proportsionaalsuse põhimõte
 Subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse
 põhimõttest peetakse kinni täiel määral, kuna ameti tegevus kujutab endast
 Euroopa panust laevade ja avamererajatiste põhjustatud reostuse tõrje
 diferentseeritud süsteemi. Enamik meetmeid võetakse asjaomaste rannikuriikide
 palvel. Piirkondlikku tihedat kooskõlastustööd võiks illustreerida asjaolu, et
 EL on järgmiste piirkondlike organisatsioonide lepinguosaline:
 ·
 Läänemere piirkonna merekeskkonna kaitse
 konventsioon (Helsingi konventsioon, muudetud 1992);
 ·
 Vahemere merekeskkonna ja rannikuala kaitse
 konventsioon (Barcelona konventsioon) ja mitmed selle protokollid;
 ·
 naftast ja muudest kahjulikest ainetest tuleneva
 Põhjamere reostuse vastu võitlemist käsitlev koostööleping (Bonni leping);
 ·
 Kirde-Atlandi merekeskkonna kaitse konventsioon
 (OSPARi konventsioon);
 ·
 Atlandi kirdeosas rannikute ja vete kaitset saaste
 eest käsitlev koostööleping (Lissaboni leping) koos selle veel jõustumata
 lisaprotokolliga.
 EL peab ka läbirääkimisi Musta mere reostuse
 eest kaitsmise konventsiooniga (Bukaresti konventsioon) ühinemiseks.
 3.3. Õigusakti valik
 Kõige sobivam õigusakt mitmeaastase
 finantsraamistiku kehtestamiseks on määrus. See õigusakti liik valiti juba
 2006. aastal.
 4. Mõju
 eelarvele
 Eespool esitatut arvesse võttes teeb komisjon
 ettepaneku näha ajavahemikuks
 1. jaanuar 2014–31. detsember 2020 taas ette uue
 mitmeaastase finantsraamistiku kohane mitmeaastane finantspakett, mis
 lülitatakse ELi eelarvesse. Kooskõlas komisjoni 2011. aasta juuni paketiga
 „Strateegia „Euroopa 2020” aluseks olev eelarve” ja käibiva praktikaga tuleks
 summa eraldada rubriigist 1 „Arukas ja kaasav majanduskasv”. Seega teeb
 komisjon ettepaneku näha arvestusperioodiks ette 160,5 miljoni suurune summa.
 Täiendavad üksikasjad on esitatud lisatud finantsselgituses ja eelhindamises.
 Aastased summad peaks heaks kiitma eelarvepädev asutus kooskõlas
 eelarvemenetlusega.
 5. Ettepaneku
 sisu
 Ettepanekus järgitakse määruse 2038/2006
 ülesehitust, tehes sellesse vajalikke kohandusi. Ettepanek koosneb kaheksast
 artiklist:
 ·
 Artikkel 1: Eesmärk
 ·
 Artikkel 2: Mõisted
 ·
 Artikkel 3: Reguleerimisala
 ·
 Artikkel 4: Euroopa Liidu poolne rahastamine
 ·
 Artikkel 5: Olemasolevate ressursside kontrollimine
 ·
 Artikkel 6: Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
 ·
 Artikkel 7: Vahehindamine
 ·
 Artikkel 8: Jõustumine
 2013/0092 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 laevade ning nafta- ja gaasirajatiste
 põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tegevuse
 mitmeaastase rahastamise kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA PARLAMENT JA NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 100 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud ettepaneku riikide
 parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[13],
 võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust[14],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[15]
 ning arvestades järgmist:
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 27. juuni 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 1406/2002[16] asutati Euroopa
 Meresõiduohutuse Amet (edaspidi „amet”) meresõiduohutuse ning laevade
 põhjustatud merereostuse vältimise kõrge, ühetaolise ja tõhusa taseme
 tagamiseks.
 (2) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 31. märtsi 2004. aasta määrusega (EÜ) nr 724/2004,[17] millega muudetakse määrust
 (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded laevade põhjustatud merereostuse
 vältimise ja reostustõrje valdkonnas vastusena Euroopa vetes toimunud
 õnnetustele, eelkõige õnnetustele naftatankeritega Erika ja Prestige.
 (3) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 15. jaanuari 2013. aasta määrusega (EL) nr 100/2013,[18] millega muudetakse määrust
 (EÜ) nr 1406/2002, määrati ametile ülesanded nafta- ja gaasirajatiste
 põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas ning laiendati ameti teenuseid
 laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele.
 (4) Euroopa Parlamendi ja nõukogu
 18. detsembri 2006. aasta määrusega (EÜ) nr 2038/2006[19] kehtestati Euroopa
 Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse mitmeaastane rahastamine,
 mis lõpeb 31. detsembril 2013.
 (5) Laevade põhjustatud reostuse
 vältimiseks ja reostustõrjeks seatud ülesannete täitmiseks võttis ameti
 haldusnõukogu 22. oktoobril 2004 vastu tegevuskava naftareostuseks valmisoleku
 ja reostustõrje kohta (edaspidi „tegevuskava”), millega määratakse kindlaks
 ameti naftareostuse vastased meetmed ja milles seatakse eesmärgiks ametile
 eraldatavate rahaliste vahendite optimaalne kasutamine. 12. juunil 2007
 võttis haldusnõukogu vastu ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku
 ja reostustõrje tegevuskava. Määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 15 kohaselt
 ajakohastatakse mõlemat tegevuskava igal aastal ameti iga-aastase tööprogrammi
 raames.
 (6) Ameti tegevuskavades
 määratletud reostusvastaseid meetmeid hõlmav tegevus on seotud teavituse,
 koostöö ja koordineerimisega ning eelkõige asjaomastele riikidele nende soovi
 korral osutatava operatiivabiga täiendavate reostustõrjelaevade näol, et
 võidelda naftareostuse ja muu, näiteks ohtlikest ja mürgistest ainetest
 tingitud reostuse vastu. Amet peaks erilist tähelepanu pöörama piirkondadele,
 mida peetakse kõige ohustatumateks, jätmata kõrvale ühtegi muud abivajavat piirkonda.
 (7) Ameti sellealane tegevus ei
 tohiks vabastada rannikuriike vastutusest omada sobivaid reostustõrjemehhanisme
 ja peaks kokku sobima antud valdkonnas kehtiva vastastikuse abistamise
 koostöökorraga. EL on juba ühinenud mitme piirkondliku organisatsiooniga ning
 valmistab ette ühinemist veel muude piirkondlike organisatsioonidega.
 (8) Ameti tegevust tuleks
 kooskõlastada meetmetega, mida võetakse selliste kahepoolsete ja piirkondlike
 lepingute raames, millega EL on ühinenud. Merereostuse korral peaks amet
 abistama asjaomast liikmesriiki / asjaomaseid liikmesriike, kelle juhtimisel
 puhastusoperatsioone läbi viiakse.
 (9) Amet peaks etendama tähtsat
 osa satelliitfotode teenuse haldamisel ja edasiarendamisel seireks, reostuse
 kiireks avastamiseks ja selle põhjustanud laevade või nafta- ja gaasirajatiste
 tuvastamiseks. Kõnealune süsteem peaks parandama andmete kättesaadavust ning
 reostustõrje tulemuslikkust.
 (10) Ameti poolt asjaomastele
 riikidele täiendavate vahendite eraldamine peaks toimuma ühenduse kodanikukaitse
 mehhanismi kaudu, mis kehtestati nõukogu 8. novembri 2007. aasta otsusega
 2007/779/EÜ, Euratom[20].
 (11) Täieliku rakendamise
 kindlustamiseks tuleks ametile tagada elujõuline ja kulutõhus
 rahastamissüsteem, eelkõige seoses ameti operatiivabiga asjaomastele riikidele.
 (12) Selleks on vaja reostustõrje
 ja sellega seotud muu tegevuse valdkonnas ametile usaldatud ülesannete
 rahastamiseks ette näha vajalikud rahalised tagatised mitmeaastase
 kulukohustuse alusel. Ühendusepoolsed aastased summad peaks määrama
 eelarvepädev asutus kooskõlas iga-aastase eelarvemenetlusega.
 (13) Kooskõlas uue mitmeaastase
 finantsraamistikuga peaksid reostustõrjeks eraldatavad summad hõlmama
 ajavahemikku
 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020. Seepärast
 tuleks ette näha sama ajavahemikku hõlmav rahastamispakett.
 (14) Ameti toetust
 laienemispoliitika ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riikidele tuleks
 rahastada nende riikide jaoks ettenähtud olemasolevatest ELi programmidest ja
 see toetus ei tohiks seepärast olla kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku
 osa.
 (15) Kulukohustuste optimaalseks
 jaotamiseks ja laevareostuse tõrje meetmetes tehtavate muudatuste
 arvessevõtmiseks tuleb tagada konkreetsete meetmete vajaduse pidev
 kontrollimine, mis võimaldaks vajaduse korral iga-aastasi kulukohustusi
 korrigeerida.
 (16) Kooskõlas määrusega (EL) nr
 100/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, peaks amet oma
 aastaaruandes esitama aruande mitmeaastase raamistiku rahaliste vahendite
 kasutamise kohta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Reguleerimisese
 Käesoleva määrusega kehtestatakse üksikasjalik
 kord liidu rahalise panuse andmiseks Euroopa Meresõiduohutuse Ameti eelarvesse,
 et amet saaks täita talle määratud ülesandeid laevade ning avamere nafta- ja
 gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrje valdkonnas vastavalt määruse
 (EÜ) nr 1406/2002 artiklitele 1 ja 2.
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi
 mõisteid:
 a) „nafta” – mis tahes vormis nafta,
 sealhulgas toornafta, kütteõli, rasked jäägid, naftajäätmed ja rafineeritud
 tooted, vastavalt 1990. aasta rahvusvahelisele konventsioonile naftareostuseks
 valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta;
 b) „ohtlikud ja mürgised ained” – mis tahes
 aine, mis ei ole nafta ning mis kujutab merekeskkonda sattudes tõenäoliselt
 ohtu inimtervisele, kahjustab elusressursse ja mereelu ning maastikku või
 häirib muul viisil mere õiguspärast kasutamist, vastavalt 2000. aasta
 protokollile ohtlikest ja mürgistest ainetest tingitud reostusjuhtumiteks
 valmisoleku, reostustõrje ja sellealase koostöö kohta.
 Artikkel 3
 Reguleerimisala
 Artiklis 1 osutatud liidupoolne rahaline panus
 eraldatakse ametile eesmärgiga rahastada laevade ning avamere nafta- ja
 gaasirajatiste põhjustatud merereostuse vastaseid meetmeid, näiteks meetmeid,
 mis on ameti naftareostuseks valmisoleku ja reostustõrje tegevuskavas ning
 ohtlike ja kahjulike ainete reostuseks valmisoleku ja reostustõrje
 tegevuskavas, eelkõige neid, mis on seotud järgmisega:
 a) teabe, eelkõige parimaid tavasid,
 töövõtteid ja uuendusi (näiteks laevade mahutite tühjendamise seire vahendid ja
 avamereplatvormide seire vahendid tegevusest tuleneva merrejuhtimise ja
 juhuslike lekete kindlakstegemiseks) käsitleva teabe kogumine, analüüsimine ja
 levitamine;
 b) koostöö ja kooskõlastamine ning
 liikmesriikidele ja komisjonile teadusliku ja tehnilise abi osutamine ELi
 kodanikukaitse mehhanismi, Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni ning asjaomaste
 piirkondlike lepingutega ettenähtud meetmete raames;
 c) operatiivabi ja laevade või avamere nafta-
 ja gaasirajatiste põhjustatud tahtliku või juhusliku merereostuse korral
 taotluse esitanud riikide reostustõrje toetamine täiendavate vahendite abil,
 näiteks valve-reostustõrjelaevade, satelliitfotode ja varustusega.
 Artikkel 4
 Euroopa Liidu poolne rahastamine
 Artiklis 3 nimetatud ülesannete täitmiseks
 ajavahemikul 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2020 ettenähtud rahastamispakett
 on 160 500 000 eurot, väljendatuna jooksevhindades.
 Eelarvepädev asutus määrab iga-aastased
 assigneeringud kindlaks finantsraamistiku piires. Sellega seoses tuleb tagada
 liikmesriikidele antava operatiivabi vajalik rahastamine vastavalt artikli 3
 punktile c.
 Artikkel 5
 Olemasolevate ressursside kontroll
 Ameti poolt antava operatiivabi vajaduste
 kindlaksmääramiseks, näiteks seoses täiendavate reostustõrjelaevadega, koostab
 amet korrapäraselt ELi eri piirkondades asuvate riikliku ja võimaluse korral ka
 erasektori reostustõrjemehhanismide ja nendega seotud reageerimisressursside
 nimekirja.
 Kõnealuse nimekirja koostamiseks vajaliku
 teabe esitavad ametile liikmesriigid.
 Ameti haldusnõukogu võtab seda nimekirja
 arvesse, enne kui teeb iga-aastaste tööprogrammide raames otsuse ameti
 reostustõrjealaste meetmete kohta.
 Artikkel 6
 Euroopa Liidu finantshuvide kaitse
 1. Komisjon ja amet tagavad ELi finantshuvide
 kaitse käesoleva määruse põhjal rahastatavate meetmete rakendamisel, kohaldades
 ennetavaid meetmeid pettuse, korruptsiooni ja muude ebaseaduslike tegevuste
 vastu, tõhusa kontrolli ja alusetult väljamakstud summade tagasinõudmise kaudu
 ning eeskirjade eiramise tuvastamise korral tulemuslike, proportsionaalsete ja
 hoiatavate karistuste määramisega vastavalt nõukogu määrustele
 (EÜ, Euratom) nr 2988/95[21]
 ja (Euratom, EÜ) nr 2185/96[22]
 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1073/1999[23].
 2. Käesoleva määruse põhjal rahastatavate ELi
 meetmete puhul tähendab määruse (EÜ, Euratom) nr 2988/95 artikli 1 lõikes
 2 nimetatud eeskirjade eiramine ELi õiguse mis tahes sätte rikkumist või
 lepingulise kohustuse mis tahes täitmatajätmist ettevõtja tegevuse või
 tegevusetuse kaudu, mis kahjustab või kahjustaks Euroopa Liidu üldeelarvet või
 selle hallatavaid eelarveid mõne õigustamatu kuluartikli tõttu.
 3. Komisjon ja amet tagavad oma vastavate
 volituste raames, et ELi meetmete rahastamisel käesoleva määruse alusel
 saavutatakse parim kulude ja tulude suhe.
 Artikkel 7
 Vahehindamine
 Ametilt saadud andmete põhjal esitab komisjon
 Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse täitmise aruande hiljemalt
 31. detsembriks 2017. Aruandes, mis koostatakse ameti haldusnõukogu pädevust
 piiramata, tuuakse välja artiklis 4 osutatud liidupoolse rahalise panuse
 kasutamise tulemused ajavahemikku 1. jaanuar 2014 – 31. detsember 2016
 hõlmavate kulukohustuste ja kulude osas.
 Kui see on asjakohane, võib komisjon nimetatud
 aruande põhjal esitada ettepaneku käesoleva määruse muutmiseks, eelkõige
 selleks, et võtta arvesse teaduse arengut laevade ning nafta- ja gaasirajatiste
 põhjustatud merereostusega, eriti naftast või ohtlikest ja mürgistest ainetest
 tingitud reostusega võitlemise valdkonnas.
 Artikkel 8
 Jõustumine
 Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 [...] [...]
 ETTEPANEKULE LISATAV FINANTSSELGITUS
 1. ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1. Ettepaneku/algatuse nimetus
 Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr ... laevade ning nafta- ja
 gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud Euroopa Meresõiduohutuse
 Ameti tegevuse mitmeaastase rahastamise kohta
 1.2. Asjaomased
 poliitikavaldkonnad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise
 (ABM/ABB) struktuurile[24]
 06:
 Energeetika ja transport
 0602:
 Maismaa-, õhu- ja meretranspordipoliitika
 060203:
 Euroopa Meresõiduohutuse Amet
 06020302:
 Euroopa Meresõiduohutuse Amet, saastetõrjemeetmed
 Laevade
 ning nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjega seotud sätete
 rakendamine.
 1.3. Ettepaneku/algatuse liik
 x Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[25]
 ̈ (Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme pikendamist
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb ümbersuunatud meedet
 1.4. Eesmärgid
 1.4.1. Komisjoni mitmeaastased
 strateegilised eesmärgid, mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Eesmärgid / ELi
 lisandväärtus kooskõlas strateegiaga „Euroopa 2020”:
 Amet
 aitab tagada ohutu, turvalise ja säästliku meretranspordi ELi majanduse ja ELi
 kodanike jaoks. See on täiesti kooskõlas strateegia „Euroopa 2020” kolme
 prioriteediga:
 -
 arukas majanduskasv: teadmiste- ja innovatsioonipõhise majanduse arendamine.
 Amet aitab kaasa laevade kõige kõrgemate võimalike tehniliste standardite
 väljaarendamisele, edendades seega teadmisi ja innovatsiooni;
 -
 jätkusuutlik kasv: ressursitõhusama, loodussäästlikuma ja
 konkurentsivõimelisema majanduse edendamine. Amet aitab kaasa laevade
 põhjustatud reostuse vältimisele ja merereostuse tõrjele eri piirkondades. Laevatransport
 aitab täita juhtalgatust „Ressursitõhus Euroopa”. Amet täidab oma osa selle
 rakendamises oma sektoris;
 -
 kaasav majanduskasv: kõrge tööhõivetasemega majanduse tugevdamine, et tagada
 sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus. Saarte ja äärepoolseimate
 piirkondade jaoks on meretransport väga oluline element territoriaalse
 ühtekuuluvuse ja ELi integratsiooni tagamisel. Amet aitab muuta meretransporti
 ohutuks, turvaliseks ja ELi jaoks jätkusuutlikuks.
 1.4.2. Erieesmärgid ning asjaomased
 tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Eelarve
 valdkond 06 02 Erieesmärk nr 3 Parandada transpordiohutust
 Asjaomased tegevusalad vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja
 eelarvestamise süsteemile 06020302 Euroopa
 Meresõiduohutuse Amet
 1.4.3. Oodatavad tulemused ja mõju
 Täpsustage, milline
 peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju abisaajatele/sihtrühmale.
 Näha
 mitmeaastases plaanis ette rahalised tagatised ameti reostustõrjealase tegevuse
 jaoks
 1.4.4. Tulemus- ja mõjunäitajad
 Täpsustage, milliste
 näitajate alusel hinnatakse ettepaneku/algatuse elluviimist.
 EMSA
 on välja töötanud tulemusnäitajad, mis avaldatakse tema iga-aastastes
 tööprogrammides. Neid jälgib pidevalt haldusnõukogu. Peamine järelevalvevahend
 on ameti aastaaruanded.
 1.5. Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1. Lühi- või pikaajalises
 perspektiivis täidetavad vajadused
 Võimaldada
 EMSA-l sõlmida mitmeaastaseid lepinguid ja teha vajalikku eelarveplaneerimist
 1.5.2. Euroopa Liidu meetme
 lisandväärtus
 ELi
 kaasatus on sätestatud EMSA asutamismääruses (EÜ) nr 1406/2002 (muudetud);
 käesolev ettepanek loob lisandväärtust, võimaldades paremini planeerida ja
 kulutada ELi rahalisi vahendeid.
 1.5.3. Samalaadsetest kogemustest
 saadud õppetunnid
 Nii
 EMSA eraldi hindamine 2008. aastal kui ka üldine ELi ametite hindamine
 2009. aastal näitas, et amet loob lisandväärtust.
 2011.
 aasta mais esitas komisjon vastavalt määruse 2038/2006 artiklile 8 viitenumbri
 KOM(2011) 286 all oma vahearuande.
 Komisjoni
 siseauditi talitus (IAS) tegi 2009. aastal sihtotstarbelise auditi pidevas
 valmisolekus olevate naftareostustõrjelaevade võrgustiku kohta.
 1.5.4. Kooskõla ja võimalik koostoime
 muude asjaomaste meetmetega
 Ettepanek
 on kooskõlas ELi meresõiduohutuse poliitika ja õigusaktidega, eriti EMSA
 asutamise määrusega (EL) nr 100/2013 ameti volituste läbivaatamise kohta.
 Ettepanek on määruse (EÜ) nr 2038/2006 järelmeede, mis kehtib 2013. aasta
 lõpuni.
 1.6. Meetme kestus ja mõju
 x Piiratud kestusega
 ettepanek/algatus
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku 1.1.2014–31.12.2020
 –
 x Finantsmõju ajavahemikul 2014–2020 (lisanduvad tasumata maksed)
 o Piiramatu kestusega
 ettepanek/algatus
 1.7. Ettenähtud eelarve täitmise
 viisid[26]
 ̈ Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine komisjoni poolt
 x Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 x ühenduste asutatud asutustele[27]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine
 Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud
 asjaomases alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 ̈ Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 2. HALDUSMEETMED
 2.1. Järelevalve ja aruandluse
 eeskirjad
 Täpsustage tingimused
 ja sagedus.
 Kõik
 ELi ametid töötavad range järelevalve süsteemis, mis hõlmab siseauditit,
 komisjoni siseauditi talitust, haldusnõukogu, komisjoni, kontrollikoda ja
 eelarvepädevaid institutsioone. Kõnealuse, EMSA asutamismääruses sätestatud
 süsteemi rakendamist jätkatakse.
 2.2. Juhtimis- ja kontrollisüsteem
 2.2.1. Tuvastatud ohud
 Puuduvad
 2.2.2. Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Ei
 kohaldata
 2.3. Pettuste ja muude eeskirjade
 eiramise ärahoidmise meetmed
 Täpsustage
 rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed
 Kohaldatakse
 jätkuvalt EMSA asutamismääruse artiklis 20 sätestatud pettustevastaseid
 meetmeid. Lisaks on ettepanekus eraldi artikkel ELi finantshuvide kaitse kohta.
 3. ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE
 FINANTSMÕJU
 3.1. Mitmeaastase
 finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, mille mõju avaldub
 · Olemasolevad eelarveread
 Järjestatud
 mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade
 kaupa
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || Eelarverida || Assigneeringute liik || Rahaline osalus
 Number [Nimetus ...........................................] || Liigendatud/ liigendamata ([28]) || EFTA[29] riigid || Kandidaatriigid[30] || Kolmandad riigid || Rahaline osalus finantsmääruse artikli 18 lõike 1 punkti aa tähenduses
 1a || 06.02.03.02 [Osamaks EMSA III jaotisse „Saastetõrjemeetmed”] || Liigendatud || JAH || EI || EI || EI
 3.2. Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1. Üldine hinnanguline mõju
 kuludele
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma;
 jooksevhindades)
 Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku rubriik || 1 || Arukas ja kaasav majanduskasv ||
 || Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 ||  Tegevusassigneeringud || || || || || || || ||
 || Eelarverida nr 06.02.03.02 || Kulukohustused || (1) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || (2) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 || Eriprogrammide eelarvest rahastatud haldusassigneeringud[31] || || || || || || || ||
 || Eelarverida nr ei kohaldata || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || Liikuvuse ja transpordi peadirektoraadi assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 1 + 3 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || = 2 + 3 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Tegevusassigneeringud KOKKU || Kulukohustused || (4) || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || (5) || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 ||  Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU ei kohaldata || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || TOTAL appropriations Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 1 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || = 4 + 6 || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 || Maksed || = 5 + 6 || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
 Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Peadirektoraat: Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat ||
  Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
  Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Liikuvuse ja transpordi peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kohased assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Miljonites eurodes (3 kohta pärast koma)
 || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 kohased assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || 19,675 || 20,600 || 21,600 || 22,800 || 24,675 || 25,050 || 26,100 || 160,500
 Maksed || 19,926 || 22,239 || 23,318 || 20,245 || 23,268 || 23,833 || 25,175 || 158,004
 3.2.2. Hinnanguline mõju
 tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 Parandada transpordiohutust || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Tõrjelaevade võrgustik[32] || Üheaegseks kaasamiseks saadaval olevate laevade arv || ca 0,95 milj EUR laeva kohta aastas || 19 || 15,620 || 19 || 16,150 || 19 || 17,100 || 19 || 17,600 || 19 || 19,975 || 19 || 20,000 || 19 || 21,000 || 19 || 127,445
 CleanSeaNet || Aastas käideldud satelliitfotode arv || ca 2,05 EUR satelliitfoto kohta || 2000 || 3,605 || 2000 || 3,850 || 2000 || 3,900 || 2000 || 4,550 || 2000 || 4,050 || 2000 || 4,350 || 2000 || 4,400 || 14,000 || 28,705
 Koostöö ja kooskõlastamine / Teavitamine || Ühistegevused liikmesriikidega, sh koolitus ja uuringud || Ei ole mõõdetav || Ei kohaldata || 0,450 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,600 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,650 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 0,700 || Ei kohaldata || 4,350
 KULUD KOKKU || || 19,675 || || 20,600 || || 21,600 || || 22,800 || || 24,675 || || 25,050 || || 26,100 || || 160,500
 3.2.3. Hinnanguline mõju
 haldusassigneeringutele
 3.2.3.1. Ülevaade
 –
 x Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 o Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub
 järgmiselt:
 Miljonites eurodes (3
 kohta pärast koma)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Muud halduskulud || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 KOKKU || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 3.2.3.2. Hinnanguline personalivajadus
 –
 x Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 o Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 3.2.4. Kooskõla kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 o Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva mitmeaastase
 finantsraamistikuga
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase
 rubriigi ümberplaneerimine.
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 Ettepanek hõlmab mitmeaastast finantsraamistikku
 ajavahemikuks 2014–2020.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
 kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine[33].
 Selgitage ümberplaneerimist, osutades asjaomastele
 rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5. Kolmandate isikute rahaline
 osalus
 –
 Ettepanek/algatus hõlmab kaasrahastamist, mille
 hinnanguline summa on järgmine:
 Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || Kulud
 EFTA sissemakse Norralt ja Islandilt arvutatud 2% tasemel eelarvest || 0,472 || 0,407 || 0,466 || 0,407 || 0,481 || 0,481 || 0,496 || 3,210
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU || 20,147 || 21,007 || 22,066 || 23,207 || 25,156 || 25,531 || 26,596 || 163,710
 3.3. Hinnanguline mõju tuludele
 –
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele.
 [1] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1406/2002, 27.
 juuni 2002, millega luuakse Euroopa Meresõiduohutuse Amet (EÜT L 208, 5.8.2002,
 lk 1).
 [2] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 724/2004, 31.
 märts 2004 (ELT L 129, 31.4.2004, lk 1).
 [3] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 2038/2006, 18.
 detsember 2006, Euroopa Meresõiduohutuse Ameti laevareostuse vastase tegevuse
 mitmeaastase rahastamise ja määruse (EÜ) nr 1406/2002 muutmise kohta (ELT L 394,
 30.12.2006, lk 1. Vt ka parandus ELT L 30, 3.2.2007, lk 12).
 [4] „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”
 KOM(2011) 500 ja KOM(2011) 398, mõlemad kuupäevaga 29.6.2011.
 [5] Mõlemad tegevuskavad on kättesaadavad EMSA veebisaidil
 järgmisel aadressil:
 http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/action-plans.html.
 [6] Dokument on kättesaadav EMSA veebisaidil aadressil:
 http://www.emsa.europa.eu/documents/item/145-emsa-5-year-strategy.html.
 [7] KOM(2010) 611, 28.10.2010.
 [8] Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 100/2013, 15.
 jaanuar 2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1406/2002, millega luuakse
 Euroopa Meresõiduohutuse Amet (ELT L 39, 9.2.2013, lk 30).
 [9] Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/35/EÜ, 7.
 september 2005, mis käsitleb laevade põhjustatud merereostust ning karistuste
 kehtestamist merereostusega seotud rikkumiste eest (ELT L 255, 30.9.2005, lk 11).
 [10] Nõukogu otsus 2007/779/EÜ, 8. november 2007, millega
 kehtestatakse ühenduse kodanikukaitse mehhanism (ELT L 314, 1.12.2007, lk 9).
 [11] KOM(2011) 286, 23.5.2011.
 [12] EMSA kaastöö on kättesaadav aadressil http://www.emsa.europa.eu/opr-documents/item/617-multi-annual-funding-mid-term-report-emsas-contribution.html.
 [13] ELT C., lk..
 [14] ELT C., lk..
 [15] ELT C., lk..
 [16] EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1.
 [17] ELT L 129, 31.4.2004, lk 1.
 [18] ELT L 39, 9.2.2013, lk 30.
 [19] ELT L 394, 30.12.2006, lk 1.
 [20] ELT L 314, 1.12.2007, lk 9.
 [21] EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1.
 [22] EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2.
 [23] EÜT L 136, 31.5.1999, lk 1.
 [24] ABM: tegevuspõhine juhtimine – ABB: tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [25] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
 punktile a või b.
 [26] Eelarvetäitmisviise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.
 [27] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [28] Liigendatud assigneeringud / liigendamata assigneeringud
 [29] EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 [30] Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani
 võimalikud kandidaatriigid.
 [31] Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või
 meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised B..A read),
 otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 [32] Hõlmab nii mereõppuste summasid kui ka 6,02 milj eurot,
 mis on ette nähtud nafta- ja gaasirajatiste põhjustatud merereostuse tõrjeks.
 [33] Vt institutsioonidevahelise kokkuleppe punktid 19
 ja 24.


type: wikipedia

text:
Martin de Porres (9 ta' Diċembru 1579 – 3 ta' Novembru 1639) kien ajk Dumnikan ibbeatifikat fl-1837, u ddikjarat qaddis fl-1962 minn Papa Ġwanni XXIII, l-ewwel qaddis iswed tal-kontinent Amerikan, fi żmien meta l-Afro-Amerikani bdew jieħdu d-drittijiet ċivili tagħhom. Fost l-oħrajn, huwa l-qaddis patrun ta' persuni ta' razza mħallta u ta' dawk li jfittxu l-armonija bejn il-kulturi. Ħadem ħafna għall-foqra, bena orfanatrofju u sptar tat-tfal.
 Tfulija
 Twieled fil-kapitali Lima, il-Peru, fis-sena 1579. Missieru, Juan, kien ta' nisel Spanjol aristokratiku u dam 8 snin biex beda jagħrfu bħala ibnu, billi ommu, Anna Velasquez, kienet eks-skjava sewda mill-Panama, ta' nisel Afrikan. Hekk it-tifel kien ta' razza mħallta, imsejjaħ b'mod dispreġġjattiv "mulatto". Fir-Reġistru tal-Magħmudija tal-Knisja ta' San Sebastjan ta' Lima, kellu mniżżel "missier mhux magħruf". Meta missieru nħatar gvernatur tal-Panama huwa ħalla lil bintu, Juana (3 snin iżgħar minn Martin) fil-kura ta' waħda mill-familja tiegħu u lil Martin ħallieh ma' ommu biex tieħu ħsiebu. Huwa trabba fil-faqar u għax kien ta' razza mħallta kien jiġi mgħajjar u mwaqqa' għaċ-ċajt.
 Dumnikan
 Ta' 12-il sena Martin beda jitgħallem ma' barbier-tabib, li mingħandu tgħallem xi ftit mediċina u kura tal-morda, iżda ta' 15-il sena ried jidħol mal-patrijiet Dumnikani li kienu waqqfu l-ewwel kunvent taghhom fil-Perù. Minħabba li kien ta' razza mħallta ħallewh biss ikun membru tat-Terza Ordni. Kien jagħmel xogħol ta' qaddej u kennies. Missieru rvilla imma Martin kien kuntent. Meta kien joħroġ jittallab karità għall-foqra kien jiġbor xi elfejn dollaru f'ġimgħa mingħand is-sinjuri u jqassamhom f'ikel u ħwejjeġ. Meta l-patrijiet rawh tant ħabrieki u enerġiku, fl-1603 aċċettawh bħala fra. Kellu 24 sena.
 Huwa kien eżempju ta' ħajja qaddisa tant li ħafna kienu jfittxuh għall-pariri, fosthom l-Viċi-Re tal-Perù u l-Arċisqof ta' Lima. Kien jitlob u jsum ħafna u qatt ma kien jiekol laħam. Kien devot kbir tal-Ewkaristija. Kien ħabib ta' żewġ qaddisin kbar, San Ġwann de Massias u ta' Santa Roża ta' Lima. Kien magħruf għal bosta fenomeni sopranaturali u seħħew ħafna mirakli attribwiti lilu.
 Ħidma mal-foqra u l-morda
 Fi żmienu l-kirurġija kienet għadha primittiva u għalhekk beda jikkura l-mard bil-ħxejjex. Kien ifejjaq infezzjonijiet, deni, diżordnijiet intestinali, u saħansitra sprains u ksur fl-għadam. Huwa waqqaf orfanatrofju biex fih jiġbor l-tfal fqar u bla dar ħalli. Fih ġabilhom l-aqwa għalliema u infermiera li sab. Fuq l-għoljiet ta' Lima huwa ħawwel ġonna tal-frott biex bihom jitma' lill-foqra.
 Meta f'Lima faqqgħet il-pesta, u waħdu ħa ħsieb u ikkura is-sittin fra tal-ordni.
 Sptar tal-annimali
 Kien iħobb ukoll l-annimali u kien jiġbor il-klieb u l-qtates morda jew feruti li jiġġerrew fit-toroq u jikkurahom. Bħal San Franġisk ta' Assisi huwa kien iqishom bħala ħutu. Kien jitrattahom bl-istess ħlewwa kif kien jitratta mal-bnedmin, iħawwad ħxejjex għalihom u joperahom meta jkun meħtieġ. Kien jimxi fit-toroq ta' Lima b'purċissjoni ta' annimali warajh. Kien magħruf għall-ħila li kellu biex jikkomunika mal-annimali. Jingħad li kien jitma' kelb, qattus u ġurdien minn platt wieħed mingħajr ma l-annimali jiġġieldu bejniethom. Sa wasal biex fetaħ sptar għalihom, xi ħaġa straordinarja għal dak iż-żmien.
 Mewt
 Kien strumentali biex l-Arċisqof tal-Messiku ifiq u dan xtaq jieħdu miegħu iżda Martin miet b'deni qawwi ġewwa Lima fl-1639, xahar qabel ma kien se jagħlaq sittin sena. Minkejja li kull ma kien sempliċi fra, huwa ingħata funeral kbir b'ħafna dinjitarji politiċi u ekkleżjastiċi.
 Patrunat
 Huwa ukoll qaddis protettur tal-barbiera u l-parrukkieri, tas-suwed, tal-lukandiera, tal-Peru, tal-Messiku, tal-foqra, tal-edukazzjoni pubblika, tas-saħħa pubblika, tal-iskejjel statali, tal-ġustizzja soċjali u tat-televixin.
 Qaddisin
 Kristjaneżmu


text:
 22.5.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 127/7
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2015/794 AL COMISIEI
 din 19 mai 2015
 de aprobare a unei modificări care nu este minoră a caietului de sarcini aferent unei denumiri înregistrate în Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate [Chevrotin (DOP)]
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1151/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 noiembrie 2012 privind sistemele din domeniul calității produselor agricole și alimentare (1), în special articolul 52 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 În conformitate cu articolul 53 alineatul (1) primul paragraf din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a examinat cererea Franței de aprobare a unei modificări a caietului de sarcini al denumirii de origine protejate „Chevrotin”, înregistrată în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1357/2005 al Comisiei (2).
 (2)
 Deoarece modificarea respectivă nu este minoră în sensul articolului 53 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, Comisia a publicat cererea de modificare în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 (3), în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) litera (a) din regulamentul respectiv.
 (3)
 Deoarece Comisiei nu i s-a comunicat nicio declarație de opoziție în conformitate cu articolul 51 din Regulamentul (UE) nr. 1151/2012, modificarea caietului de sarcini ar trebui aprobată,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Se aprobă modificarea caietului de sarcini publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene cu privire la denumirea „Chevrotin” (DOP).
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 19 mai 2015.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Phil HOGAN
 Membru al Comisiei
 (1) JO L 343, 14.12.2012, p. 1.
 (2) Regulamentul (CE) nr. 1357/2005 al Comisiei din 18 august 2005 de completare a anexei la Regulamentul (CE) nr. 2400/96 privind înscrierea unei denumiri în „Registrul denumirilor de origine protejate și al indicațiilor geografice protejate” [Chevrotin (DOP)] (JO L 214, 19.8.2005, p. 6).
 (3) JO C 468, 31.12.2014, p. 2.


text:
30.10.1999 IT Gazzetta ufficiale delle Comunità europee C 314/7
 TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO 2. Il ricorso è respinto per il resto.
 3. Ciascuna parte sopporterà le proprie spese.
 16 settembre 1999
 (1) GU C 26 del 25.1.1997.
 nella causa T-182/96, Partex — Companhia Portuguesa
 de Serviços, SA contro Commissione delle Comunità
 europee (1)
 (Politica sociale — Fondo sociale europeo — Ricorso d’annul- SENTENZA DEL TRIBUNALE DI PRIMO GRADO
 lamento — Riduzione del contributo finanziario — Certifica-
 zione contabile e di fatto — Competenza ratione temporis
 dello Stato interessato — Motivazione — Diritti della difesa 29 settembre 1999
 — Abuso del diritto — Legittimo affidamento — Tutela dei
 diritti aquisiti — Sviamento di potere) nella causa T-126/97, Sonasa — Sociedade Nacional de
 Segurança, Lda contro Commissione delle Comunità euro-
 pee (1)
 (1999/C 314/16)
 («Ricorso d’annullamento — Fondo sociale europeo — Ridu-
 zione di un contributo finanziario — Legittimo affidamento
 — Certezza del diritto — Buona amministrazione — Man-
 canza di motivazione»)
 (Lingua processuale: il portoghese)
 (1999/C 314/17)
 Nella causa T-182/96, Partex — Companhia Portuguesa de (Lingua processuale: il portoghese)
 Serviços, SA, con sede in Lisbona, con gli avv.ti Rui Chancerelle
 de Machete, Pedro Machete e Miguel Pena Machete, del foro di Nella causa T-126/97, Sonasa — Sociedade Nacional de
 Lisbona, con domicilio eletto in Lussemburgo presso lo studio Segurança, Lda, con sede in Lisbona, rappresentata dall’avv.
 dell’avv. Louis Schiltz, 2, rue du Fort Rheinsheim, contro Nuno Morais Sarmento, del foro di Lisbona, con domicilio
 Commissione delle Comunità europee, (agenti: signora Maria eletto in Lussemburgo presso l’avv. Victor Gillen, 13, rue
 Teresa Figueira e signor Knut Simonsson), avente ad oggetto Aldringen, contro Commissione delle Comunità europee
 una domanda di annullamento della decisione della Commis- (agenti: signora Maria Teresa Figueira e signor Knut Simonson),
 sione 14 agosto 1996, C (96) 1184, che ha ridotto il contributo avente ad oggetto la domanda di annullamento della decisione
 del Fondo sociale europeo concesso nell’ambito del progetto della Commissione 16 dicembre 1996, C (96) 3451, che riduce
 n. 880412/P3, il Tribunale (Terza Sezione), composto dal un contributo finanziario concesso alla ricorrente dal Fondo
 signor M. Jaeger, presidente, e dai signori K. Lenaerts e J. Azizi, sociale europeo, il Tribunale (Quarta Sezione), composto
 giudici, cancelliere: J. Palacio González, amministratore, ha dai signori R.M. Moura Ramos, presidente, signora V. Tiili e
 emesso il 16 settembre 1999 una sentenza il cui dispositivo è P. Mengozzi, giudici, cancelliere: A. Mair, amministratore, ha
 il seguente: pronunciato il 29 settembre 1999 una sentenza il cui dispositi-
 vo è del seguente tenore:
 1. La decisione della Commissione 14 agosto 1996, n. C (96) 1. Il ricorso è respinto.
 1184, che ha ridotto il contributo del Fondo sociale europeo
 concesso nell’ambito del progetto n. 880412/P3, è annullata
 2. La ricorrente è condannata alle spese.
 nella misura in cui, relativamente alle sotto voci 14.2.6, 14.2.7,
 14.3.1, lett. b), 14.3.1, lett. c), 14.3.7, 14.3.8 e 14.3.15
 della parte del progetto relativo alla Tintas Robbialac e 14.2.8,
 (1) GU C 199 del 28.6.1997.
 14.3.1, lett. b), 14.3.1, lett. c), 14.3.7 e 14.3.11 della parte
 del progetto relativo alla Sapec, la Commissione impone una
 riduzione delle somme reclamate dalla ricorrente nella sua
 domanda di pagamento del saldo.


text:
Timmerstek är en knop som passar bäst till att fästa linan kring grovt timmer vid surrning och släpning. Den kan även användas för att säkra intradermal sutur när man sluter ett sår med absorberbar tråd. Man börjar då i huden utanför såret, kommer ut i såret, tar ett tag som blir en ögla som man snurrar runt, därefter trär man nålen igenom öglan.
 Bland fördelarna med denna knop kan nämnas att den inte kräver mycket rep, den går endast ett helt varv runt föremålet, till skillnad från många andra knopar, exempelvis dubbelt halvslag och fiskarstek, vilka går två varv runt föremålet. Den är även mycket lätt att slå och lätt att lösa upp, även efter att ha varit hårt belastad. Bland nackdelarna kan nämnas att den kan gå upp av sig själv på grund av repets styvhet om den är obelastad. Den kan inte heller användas för att avsluta en surrning eller göra fast en belastad ände.
 Fotot visar bara två slag runt repet, det skall dock vara minst tre, och även upp till fem på syntetiska rep för att steket är säkert.
 Knopar


text:
 13.10.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 311/9
 Tožba, vložena 25. julija 2012 – Plantavis in NEM proti Komisiji in EFSI
 (Zadeva T-334/12)
 2012/C 311/11
 Jezik postopka: nemščina
 Stranke
 Tožeči stranki: Plantavis GmbH (Berlin, Nemčija) in NEM, Verband mittelständischer europäischer Hersteller und Distributoren von Nahrungsergänzungsmitteln & Gesundheitsprodukten e.V. (Laudert, Nemčija) (zastopnik: T. Büttner, odvetnik)
 Toženi stranki: Evropska komisija in Evropska agencija za varnost hrane
 Predlog
 Tožeči stranki Splošnemu sodišču predlagata:
 —
 naj razglasi za nične prepovedi iz Uredbe (ES) št. 1924/2006 (1) v povezavi z Uredbo (EU) št. 432/2012 (2) in iz registra Unije, ki ga vodi Evropska komisija, v zvezi z dovoljenimi in nedovoljenimi zdravstvenimi trditvami.
 Tožbeni razlogi in bistvene trditve
 Na prvem mestu tožeči stranki trdita, da evropski zakonodajalec ni pristojen za sprejetje izpodbijanih uredb.
 Na drugem mestu trdita, da uredbi št. 1924/2006 in št. 432/2012 ter register Unije o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih nezakonito posegajo v temeljno varovane pravne položaje prehranske industrije ter v pravico potrošnika in strokovnjakov do informacij. V zvezi s tem tožeči stranki zlasti zatrjujeta, da so prepovedi glede prehranskih in zdravstvenih trditev, določene v uredbah, nesorazmerne. To naj bi veljalo predvsem za prepoved uporabe vsebinsko pravilnih prehranskih in zdravstvenih trditev, kot je na primer „boljša biorazpoložljivost“. Dalje, trdita, da uredbi nista primerni za dosego postavljenega cilja, ker naj EFSA in Komisija ne bi določili jasnih, preglednih in enotnih pristopov za določitev znanstvenih standardov. Poleg tega grajata nerazlikovalno neenako obravnavanje različnih snovi in nosilcev živilske dejavnosti. Trdita, da prepovedi poleg tega niso potrebne, ker je že v skladu z Direktivo 2003/13/ES (3) in Uredbo (EU) št. 1169/2011 (4) v vseh evropskih državah članicah prepovedano zavajajoče oglaševanje živil.
 (1) Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 20. decembra 2006 o prehranskih in zdravstvenih trditvah na živilih (UL L 404, str. 9).
 (2) Uredba Komisije (EU) št. 432/2012 z dne 16. maja 2012 o seznamu dovoljenih zdravstvenih trditev na živilih, razen trditev, ki se nanašajo na zmanjšanje tveganja za nastanek bolezni ter na razvoj in zdravje otrok (UL L 136, str. 1).
 (3) Direktiva Komisije 2003/13/ES z dne 10. februarja 2003 o spremembi Direktive 96/5/ES o žitnih kašicah ter živilih za dojenčke in majhne otroke (UL, posebna izdaja v slovenščini, poglavje 13, zvezek 31, str. 132).
 (4) Uredba (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2011 o zagotavljanju informacij o živilih potrošnikom, spremembah uredb (ES) št. 1924/2006 in (ES) št. 1925/2006 Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Komisije 87/250/EGS, Direktive Sveta 90/496/EGS, Direktive Komisije 1999/10/ES, Direktive 2000/13/ES Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Komisije 2002/67/ES in 2008/5/ES in Uredbe Komisije (ES) št. 608/2004 (UL L 304, str. 18).


text:
 4.4.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 148/23
 Caingean arna tabhairt an 31 Eanáir 2022 – Conserve Italia agus Conserves France v an Coimisiún
 (Cás T-59/22)
 (2022/C 148/42)
 Teanga an cháis: an Iodáilis
 Páirtithe
 Iarratasóirí: Conserve Italia – Consorzio Italiano fra cooperative agricole Soc. coop. agr. (San Lazzaro di Savena, an Iodáil), Conserves France (Tarascon, an Fhrainc) (ionadaithe: L. Di Via, M. Petite, L. Tresoldi agus E. Belli, dlíodórí)
 Cosantóir: An Coimisiún Eorpach
 An t-ordú atá á lorg
 Iarrann na hiarratasóirí ar an gCúirt Ghinearálta:
 —
 a dhearbhú go bhfuil an chaingean inghlactha;
 —
 Cinneadh C (2021) 8259 ón gCoimisiún Eorpach an 19 Samhain 2021 (Cás AT.40127 – Glasraí stánaithe) a bhaineann le himeachtaí faoi Airteagal 101 CFAE agus Airteagal 53 de Chomhaontú LEE maidir le ríomh na fíneála a chur ar neamhní;
 —
 méid na fíneála a laghdú agus aon bheart eile is iomchuí dar leis an gCúirt; agus
 —
 a ordú don Choimisiún Eorpach costais Conserve Italia agus Conserves France a bhaineann leis na himeachtaí seo a íoc.
 Saincheist dlí arna maíomh
 Chun tacú leis an gcaingean, maíonn na hiarratasóirí dhá shaincheist dlí.
 1.
 An chéad saincheist dlí, lena n-éilítear sárú ar Airteagal 101(1), CFAE, Airteagal 23(3)(3) de Rialachán 1/2003 (1) agus mír 33 de na Treoirlínte chun na fíneálacha a fhorchuirtear de bhun Airteagal 23(2)(a) de Rialachán 1/2003 a ríomh, mar gheall ar earráid fíorais agus dlí in aicmiú Conserve Italia mar ghnóthas seachas mar chomhlachas gnóthas agus locht maidir le huasmhéid an phionóis a chinneadh.
 —
 Maíonn na hiarratasóirí ina leith sin go ndearnadh Conserve Italia a aicmiú go mícheart mar “ghnóthas” seachas mar “chomhlachas gnóthas”, chun críocha Airteagal 101(1) CFAE agus Airteagal 53 den Chomhaontú maidir leis an Limistéar Eorpach Eacnamaíoch (LEE) a chur i bhfeidhm. Mar gheall ar an mainneachtain a aithint sa chinneadh go bhfuil feidhm ag an gcoincheap “comhlachas gnóthas” – de réir an tsainmhínithe chuí agus uathrialaithigh arna fhorbairt le dlí in aghaidh trustaí an Aontais – maidir le Conserve Italia, tharla earráid thromchúiseach i ríomh uasmhéid an phionóis.
 2.
 An dara saincheist dlí, lena n-éilítear sárú ar Airteagal 101(1) CFAE, ar Airteagal 23 de Rialachán 1/2003 agus ar mhíreanna 14, 19, 20, 22, 24 agus 25 de na Treoirlínte, mar gheall ar earráid i ríomh an bhunmhéid.
 —
 Maíonn na hiarratasóirí ina leith sin, ar an gcéad dul síos, agus luach na ndíolachán a bhí le cur san áireamh chun bunmhéid an phionóis a forchuireadh orthu a ríomh á chinneadh, go ndearna an Coimisiún earráid agus luach na ndíolachán a rinneadh in LEE ina iomláine á chur san áireamh aige. Ar an dara dul síos, measann na hiarratasóirí nach bhfuil údar maith le sannadh an Choimisiún ar chion 18 % de luach na ndíolachán chun bunmhéid an phionóis a chinneadh. Ina theannta sin, chuir an Coimisiún Eorpach i leith Conserve Italia tréimhse rannpháirteach a fhreagraíonn d’fhad an tsáraithe, gan cur san áireamh go raibh a rannpháirtíocht i ngach comhaontú i bhfad níos teoranta agus nach raibh sé ar aon bhealach leanúnach, de bharr gur cuireadh isteach go minic ar fhorghníomhú na gcomhaontuithe.
 (1) Rialachán (CE) Uimh. 1/2003 ón gComhairle an 16 Nollaig 2002 maidir le cur chun feidhme na rialacha iomaíochta a leagtar síos in Airteagail 81 agus 82 den Chonradh (IO L 1, 4.1.2003, lch. 1).


text:
 19.9.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 343/45
 29. juulil 2016 esitatud hagi – sheepworld versus EUIPO (Beste Mama)
 (Kohtuasi T-422/16)
 (2016/C 343/61)
 Kohtumenetluse keel: saksa
 Pooled
 Hageja: sheepworld AG (Ursensollen, Saksamaa) (esindaja: advokaat S. von Rüden)
 Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)
 Andmed EUIPO menetluse kohta
 Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk „Beste Mama” – registreerimistaotlus nr 14 169 304
 Vaidlustatud otsus: EUIPO neljanda apellatsioonikoja 13. mai 2016. aasta otsus asjas R 95/2016-4
 Nõuded
 Hageja palub Üldkohtul:
 —
 tühistada vaidlustatud otsus;
 —
 mõista menetluskulud, kaasa arvatud apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt.
 Väide
 määruse nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punkti b rikkumine.


text:
Miķeļbāka jeb Miķeļtornis ir augstākā bāka Latvijas piekrastē. Tā atrodas Ventspils novada Tārgales pagasta Miķeļtorņa ciemā. Bākas augstums ir 62 m un tā ir augstākā bāka Baltijas valstīs.
 Vēsture
 Pirmā torņa būvi pabeidza 1884. gadā. Tā bija cilindrisks 55 m augsts ķieģeļu mūra tornis, tobrīd tā bija augstākā bāka Latvijā. Bākā uzstādīja elektrisku gaismas avotu, kam strāvu piegādāja blakus ēkā esošā spēkstacija. Tornis 20. gadsimta sākumā sāka plaisāt.
 1915. gadā Pirmā pasaules kara laikā gaismas aparātu un spēkstacijas iekārtu aizveda uz Krieviju. Vācijas okupācijas iestādes uzstādīja acetilēna gaismas aparātu. Pirmā pasaules kara laikā bāku apšaudīja.
 1932. gada jūlijā uzcēla pagaidu koka torni, tad uzcēla pastāvīgo bāku, kurā gaismu iededza 1934. gada septembrī. Bākā uzstādīja jau agrāk vācu izmantoto optisko ierīci — 1,76 m augstu, nekustīgu joslu lēcu, kā arī zviedru AGA firmas gaismas ierīci (acetilēna kvēlgaismas ar gāzes spiediena darbinātu aparātu, kas gaismu regulāri samazināja līdz minimālajai). Bākā ir sektoru uguns, kas redzama zaļa vai balta atkarībā no atrašanās vietas jūrā.
 1941. gada atkāpšanās laikā Sarkanā armija bāku uzspridzināja.
 1946. gadā uzbūvēja apmēram 30 m augstu koka pagaidu torni, bet pastāvīgo bākas torni atjaunoja 1957. gadā.
 Bāka mūsdienās
 Pašreizējais bākas tornis ir 62 m augsts. Uguns augstums — 59 m vjl. Uguns redzama 14 jūdžu tālumā.
 Uguns raksturojums: Zb(2)B.6s 01.0+(01.0)+01.0+(03.0)
 2004. gada 18. septembrī Latvijas Pasts izdeva pastmarku un pirmās dienas aploksni ar Miķelbākas attēlu.
 Atsauces
 Bākas Latvijā
 Miķeļtornis