text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 29.7.2016.
 COM(2016) 490 final
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji na temelju zahtjeva iz Finske – EGF/2016/001 FI/Microsoft
 OBRAZLOŽENJE
 KONTEKST PRIJEDLOGA
 1.Pravila koja se primjenjuju na financijske doprinose iz Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) utvrđena su Uredbom (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
 1
 (dalje u tekstu: „Uredba o EGF-u”).
 2.Finska je 11. ožujka 2016. podnijela zahtjev EGF/2016/001 FI/Microsoft za financijski doprinos iz EGF-a nakon otpuštanja
 2
 u poduzeću Microsoft (Microsoft Mobile Oy) i njegovih osam dobavljača i daljnjih proizvođača u Finskoj.
 3.Nakon ocjenjivanja tog zahtjeva Komisija je u skladu sa svim primjenjivim odredbama Uredbe o EGF-u donijela zaključak da su ispunjeni uvjeti za dodjelu financijskog doprinosa iz EGF-a.
 SAŽETAK ZAHTJEVA
 Zahtjev za dodjelu sredstava iz EGF-a
 EGF/2016/001 FI/Microsoft
 Država članica
 Finska
 Predmetne regije (druga razina NUTS-a
 3
 )
 Helsinki-Uusimaa FI1B1
 Etelä-Suomi FI1C
 Länsi-Suomi FI197
 Datum podnošenja zahtjeva
 11. ožujka 2016.
 Datum potvrde primitka zahtjeva
 11. ožujka 2016.
 Rok za podnošenje zahtjeva za dodatne informacije
 25. ožujka 2016.
 Rok za dostavu dodatnih informacija
 6. svibnja 2016.
 Rok za dovršetak ocjenjivanja
 29. srpnja 2016.
 Intervencijski kriterij
 Članak 4. stavak 1. točka (a) Uredbe o EGF-u
 Primarno poduzeće
 Microsoft Mobile Oy
 Broj obuhvaćenih poduzeća
 9
 Sektor ekonomske djelatnosti
 (odjeljak NACE-a Rev. 2)
 4
 odjeljak 62 NACE-a Rev. 2 (Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima)
 Broj podružnica, dobavljača i daljnjih proizvođača
 8
 Referentno razdoblje (četiri mjeseca):
 11. rujna 2015. – 11. siječnja 2016.
 Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja (a)
 2 035
 Broj otpuštanja prije ili nakon referentnog razdoblja (b)
 126
 Ukupan broj otpuštanja (a + b)
 2 161
 Ukupan broj prihvatljivih korisnika
 2 161
 Ukupan broj ciljanih korisnika
 1 441
 Broj ciljanih mladih ljudi koji nisu zaposleni, ne školuju se i ne osposobljavaju (NEET-ovi)
 0
 Proračun za usluge prilagođene potrebama (EUR)
 8 480 000
 Proračun za provedbu EGF-a
 5
 (EUR)
 460 000
 Ukupan proračun (EUR)
 8 940 000
 Doprinos iz EGF-a (60 %) (EUR)
 5 364 000
 OCJENA ZAHTJEVA
 Postupak
 4.Finska je podnijela zahtjev EGF/2016/001 FI/Microsoft 11. ožujka 2016. odnosno u roku od 12 tjedana od datuma kad su ispunjeni intervencijski kriteriji utvrđeni člankom 4. Uredbe o EGF-u. Komisija je potvrdila primitak zahtjeva 11. ožujka 2016. što je u roku od dva tjedna od dana njegova podnošenja te je 25. ožujka 2016. od Finske zatražila dodatne informacije. Te su dodatne informacije dostavljene u roku od šest tjedana. Rok od 12 tjedana od dana primitka potpunog zahtjeva unutar kojeg bi Komisija trebala dovršiti ocjenu usklađenosti zahtjeva s uvjetima za dodjelu financijskog doprinosa istječe 29. srpnja 2016.
 Prihvatljivost zahtjeva
 Predmetna poduzeća i korisnici
 5.Zahtjev se odnosi na 2 035 radnika koji su proglašeni viškom u poduzeću Microsoft (Microsoft Mobile Oy) i osam njegovih dobavljača i daljnjih proizvođača. Primarno je poduzeće poslovalo u gospodarskom sektoru razvrstanom u odjeljak 62 NACE-a Rev. 2, Računalno programiranje, savjetovanje i djelatnosti povezane s njima. Do otpuštanja u Microsoftu došlo je većinom u regijama druge razine NUTS-a Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi i Länsi-Suomi.
 Poduzeća i broj otpuštanja u referentnom razdoblju
 Microsoft
 1 889
 ISS Palvelut
 36
 Accenture
 27
 ManpowerGroup
 15
 EKS Group
 4
 Suomen Terveystalo
 1
 Eilakaisla
 1
 Symbio Finland
 16
 HCL Technologies Ltd
 46
 Ukupan broj poduzeća: 9
 Ukupan broj otpuštanja:
 2 035
 Ukupan broj samozaposlenih osoba koje su prestale obavljati svoju djelatnost:
 0
 Ukupan broj prihvatljivih radnika i samozaposlenih osoba:
 2 035
 Intervencijski kriteriji
 6.Finska je podnijela zahtjev na temelju intervencijskih kriterija iz članka 4. stavka 1. točke (a) Uredbe o EGF-u kojim se zahtijeva da najmanje 500 radnika u poduzeću u državi članici bude proglašeno viškom u referentnom razdoblju od četiri mjeseca, uključujući radnike proglašene viškom kod dobavljača.
 7.Za ovaj je zahtjev referentno razdoblje od četiri mjeseca trajalo od 11. rujna 2015. do 11. siječnja 2016. Unutar tog referentnog razdoblja bilo je 2 035 otpuštanja.
 8.Otpuštanja tijekom referentnog razdoblja su sljedeća:
 –poduzeće Microsoft proglasilo je viškom 1 889 radnika,
 –osam je dobavljača i daljnjih proizvođača proglasilo viškom 146 radnika.
 Izračun broja otpuštanja i prestanaka djelatnosti
 9.Broj otpuštanja tijekom referentnog razdoblja izračunan je na sljedeći način:
 –62 otpuštanja od datuma na koji je poslodavac, u skladu s člankom 3. stavkom 1. Direktive Vijeća 98/59/EZ
 6
 , u pisanom obliku obavijestio nadležno javno tijelo o planiranom kolektivnom otpuštanju. Finska je potvrdila da je tih 62 otpuštanja uistinu provedeno prije nego što je Komisija dovršila svoje ocjenjivanje,
 –1 931 otpuštanje od datuma na koji je poslodavac obavijestio radnika o otpuštanju ili raskidu ugovora o radu,
 –42 otpuštanja od datuma stvarnog raskida ugovora o radu ili njegova isteka.
 Prihvatljivi korisnici
 10.Osim već spomenutih 2 035 radnika, prihvatljivi su korisnici i 126 radnika koji su otpušteni prije ili poslije referentnog razdoblja od četiri mjeseca. Svi su ti radnici proglašeni viškom nakon opće objave o planiranim otpuštanjima od 8. srpnja 2015. Moguće je uspostaviti jasnu uzročno-posljedičnu vezu s događajem koji je izazvao otpuštanja tijekom referentnog razdoblja.
 11.Ukupan je broj prihvatljivih korisnika stoga 2 161.
 Veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije
 12.Kako bi se utvrdila veza između otpuštanja i velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine nastalih zbog globalizacije, Finska tvrdi da se u posljednjih nekoliko godina sve manje osoba zapošljava u sektoru IKT-a u EU-u, dok je u drugim gospodarstvima situacija obrnuta. Time je osobito pogođena Finska, u kojoj sektor IKT-a ima ključnu ulogu u gospodarstvu. Softverska industrija izrazito je međunarodnog karaktera te se tržišno natjecanje odvija na globalnoj razini. Svi se sudionici na tržištu mogu natjecati za iste klijente, a lokacija i kulturna pozadina osoblja ograničenog su značaja.
 13.Broj zaposlenih u tehnološkim poduzećima u Finskoj u 2014. godini smanjio se za 2 %, tj. za više od 5 000 zaposlenika. U toj je industriji u Finskoj 2014. bilo zaposleno 285 000 ljudi, dok ih je 2008. bilo 326 000
 7
 . U tom se razdoblju udio Kine i Sjedinjenih Država u osoblju sektora IKT-a u skupini razvijenih zemalja povećao, dok se udio Europe smanjio
 8
 .
 14.Tržišta mobilnih telefona razvijala su se zbog stalnog natjecanja različitih operativnih sustava. U prvom je desetljeću 21. stoljeća Nokia dominirala tržištima. U međuvremenu je operativni sustav Android brzo zauzeo snažan položaj na tržištu, a Microsoft nije uspio ostvariti znatan tržišni udio. To je dovelo do porasta uvoza u Uniju.
 15.Stoga je glavni razlog za smanjenja radne snage u Microsoftu smanjivanje tržišnog udjela njegovih telefona (Lumia) s Microsoftovim operativnim sustavom Windows. Operativni sustavi Android i iOS, koji su osmišljeni u SAD-u i koje koriste razni proizvođači iz Azije, dominiraju tržištem posljednjih godina. Tržišni je udio telefona s operativnim sustavom Windows bio manji od 4 % svake godine od 2012. do 2015. Važno je napomenuti da je 2009. Microsoftov telefonski operativni sustav Windows i dalje imao tržišni udio veći od 50 % tržišnog udjela.
 9
 16.Ovaj je zahtjev nastavak niza prethodnih zahtjeva iz Finske, a svi su ti zahtjevi povezani s opadanjem Nokije u zemlji podrijetla. To je započelo 2007. s predmetom Perlos (EGF/2007/003 FI/Perlos) te uključuje dva predmeta finske Nokije (EGF/2012/006 FI/Nokia Salo i EGF/2013/001 FI/Nokia) te predmete Broadcom (EGF/2015/001 FI/Broadcom) i računalno programiranje (EGF/2015/005 FI/Računalno programiranje). Nokia je prvo preselila proizvodne linije na Daleki Istok, zatim zatvorila specijaliziranija područja proizvodnje zadržavajući istraživanje, razvoj i programiranje te potom Microsoftu prodala poslovne aktivnosti u području mobilnih telefona, a sada se čak i to zatvara. U bliskoj se budućnosti može predvidjeti podnošenje daljnja dva zahtjeva povezana s radnicima proglašenima viškom u sektoru IKT-a u Finskoj.
 17.Do sada je odjeljak 62 NACE-a bio predmet dvaju prethodnih zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a i oba su se temeljila na utjecajima globalizacije na trgovinu (EGF/2013/001 FI/Nokia i EGF/2015/005 FI/Računalno programiranje).
 Događaji koji uzrokuju otpuštanja i prestanak aktivnosti
 18.Događaji koji su uzrokovali ta otpuštanja su sljedeći: u rujnu 2013. Microsoft je kupio Nokijine uređaje i usluge. Nakon toga je, u travnju 2014., osnovan je Microsoft Mobile. Približno 25 000 zaposlenika Nokije prešlo je u Microsoft, uključujući 4 700 ljudi koji rade u Finskoj.
 Microsoft je 2014. najavio svoje planove smanjenja ukupne radne snage za najviše 18 000 radnih mjesta sljedeće godine. U Finskoj se nalazilo 1 100 tih radnih mjesta. Istodobno, Microsoft je odlučio zatvoriti lokaciju Oulu te koncentrirati aktivnosti istraživanja i razvoja proizvoda u Salou, Tempereu i Espoou.
 Microsoft je u srpnju 2015. najavio svoje planove za restrukturiranje telefonskog odjela poduzeća u cilju boljeg usmjeravanja i usklađivanja resursa. Očekivao se gubitak od najviše 2 300 radnih mjesta u Finskoj. Obustavljeno je poslovanje u Salou, a aktivnosti premještene u Microsoftove objekte u Tampereu i Espoou.
 Većina otpuštanja iz trenutačnog zahtjeva odnosi se na bivše Nokijine zaposlenike koji su 2013. prešli u Microsoft. Glavnina tih otpuštanja odnosi se na programere.
 Predviđene posljedice otpuštanja na lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo i zapošljavanje
 19.Regije druge razine NUTS-a koje su zahvaćene otpuštanjima su Helsinki-Uusimaa (FI1B), Etelä-Suomi (FI1C) i Länsi-Suomi, (FI197). Od otpuštenih radnika 88 % ih je između 30 i 54 godine starosti. Posebno su problematični izgledi za zapošljavanje starijih radnika.
 20.Otpušteni bi radnici mogli igrati važnu ulogu u revitalizaciji industrije ako se u dovoljnoj mjeri podupre njihovo daljnje obrazovanje i osposobljavanje, poduzetnički planovi te izgledi za zapošljavanje.
 Helsinki-Uusimaa
 21.Microsoft je drugo po veličini poduzeće u sektoru IKT-a u Espoou, drugom po veličini gradu u Finskoj. Taj je sektor važan poslodavac u Espoou. Približno 29 400 radnika (35 % radne snage iz privatnog sektora) bilo je zaposleno u sektoru 2013.
 10
 Ukupno je u Espoou 2014. osnovano 219 poduzeća iz sektora IKT-a, dok ih se u istom razdoblju zatvorilo 313
 11
 .
 Klaster u sektoru IKT-a oko Microsofta usmjeren je na aktivnosti u Espoou. Prema tome, Espoo je ozbiljno pogođen otpuštanjima; približno 700 Microsoftovih radnika u Espoou proglasit će se viškom u ovom krugu otpuštanja.
 Krajem kolovoza 2015. broj dugoročno nezaposlenih bio je 42 % viši od onog u prethodnoj godini. Istodobno, nezaposlenost visokoobrazovanih ljudi u Uusimai stalno je iznad 15 %. Krajem kolovoza 2015. nezaposlenih je tražitelja zaposlenja u Uusimai bilo 95 967 ili 13,3 % više nego u prethodnoj godini. Stopa nezaposlenosti bila je 11,6 %.
 Etelä-Suomi
 22.Regija je izgubila ukupno 6 500 radnih mjesta između 2007. i 2013., što je pad od 25 %. Zbog otpuštanja Nokije stopa nezaposlenosti se više nego udvostručila između 2008. i 2015. te je sa 7,0 % narasla na 17,5 %. Udio visokoobrazovanih ljudi u broju nezaposlenih također se povećao.
 Microsoftova najava gašenja postrojenja u Salou znači gubitak posla za približno 1 000 tamošnjih zaposlenika. U poduzećima koja pružaju usluge toj jedinici zatvaranje će dovesti do približno 150 dodatnih otpuštanja. To znači da će se u Salou izgubiti približno 1 150 radnih mjesta. Približno 200 zaposlenika odjela u Salou primilo je ponudu za premještaj u odjel u Espoou i druge Microsoftove odjele pa je ukupan broj otpuštanja u području Saloa oko 950.
 Kod većine ljudi koji gube posao radi se o visokokvalificiranim i iskusnim radnicima u svom području. Moguće je da će neki od njih brzo uspjeti pronaći novi posao jer mogu ponuditi relevantne vještine.
 Länsi-Suomi
 23.Ukupno je nestalo približno 1 000 radnih mjesta u tehnološkoj industriji u Tampereu tijekom prošlih 12 mjeseci. Zbog premještanja razvoja i proizvodnje Nokijinog softvera i mrežnih sustava za mobilne telefone iz podregije Tampere u druga područja nastao je znatan višak radne snage.
 Posljednja smanjenja radne snage u Microsoftu zahvaćaju približno 500 ljudi u području Pirkanmae. Stalno usavršavanje vještina i usredotočavanje na stručnost širokog opsega važni su za izglede za zapošljavanje pojedinačnih tražitelja zaposlenja. Većina velikih poslovnih subjekata u području Tampere u svom je poslovanju ovisila o osovini Nokia/Microsoft. Stoga su ovi događaji zahvatili podugovaratelje te su među njima doveli do daljnjih otpuštanja.
 Ciljani korisnici i predložene mjere
 Ciljani korisnici
 24.Predviđa se da će u mjerama sudjelovati 1 441 otpušteni radnik. Podjela ciljanih radnika prema spolu, državljanstvu i dobnoj skupini:
 Kategorija
 Broj
 ciljanih korisnika
 Spol:
 muškarci:
 864
 (60,0 %)
 žene:
 577
 (40,0 %)
 Državljanstvo:
 građani država članica:
 1 297
 (90,0 %)
 građani ostalih zemalja:
 144
 (10,0 %)
 Dobna skupina:
 15 – 24 godine:
 0
 (0,0 %)
 25 – 29 godina:
 17
 (1 %)
 30 – 54 godine:
 1 279
 (89 %)
 55 – 64 godine:
 144
 (10,0 %)
 stariji od 64 godine:
 1
 (0,0 %)
 Prihvatljivost predloženih mjera
 25.Usluge prilagođene potrebama koje će se pružiti radnicima proglašenima viškom sastoje se od sljedećih mjera:
 –Mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere koje uključuju:
 Osposobljavanjem za traženje zaposlenja sudionicima se namjerava pružiti više informacija o tržištu rada, pomoći u utvrđivanju vlastitih mogućnosti te unaprijediti i obnoviti njihove vještine za traženje zaposlenja.
 Svrha je usmjeravanja za posao potpora i vođenje klijenta u traženju zaposlenja i osposobljavanju na radnom mjestu.
 Profesionalno se usmjeravanje nudi otpuštenim osobama za koje je ured za zapošljavanje i gospodarski razvoj procijenio da im treba praktičnija, intenzivnija i dugotrajnija potpora u planiranju karijere. U usmjeravanju je glavni naglasak na interakciji i vježbama u skupini.
 Radnici u Microsoftu posjeduju vrlo raznovrsne kompetencije. Kako bi se procijenila situacija tražitelja zaposlenja i njegova potreba za uslugama, ured za zapošljavanje i gospodarski razvoj može organizirati niz postupaka stručnog procjenjivanja.
 –Usluge zapošljavanja i poslovne usluge
 Onima koji izgube posao pružit će se informacije, savjetovanje i stručne usluge za planiranje njihova ponovnog zaposlenja. U prethodnim se predmetima EGF-a osobna usluga pokazala izrazito korisnom.
 –Osposobljavanje
 Strukovno osposobljavanje za tržište rada uključivat će osposobljavanje za razvoj poduzeća te osposobljavanje za potporu poduzetništvu. Cilj je dobivanje strukovne kvalifikacije ili usavršavanje postojećih kompetencija. Ponudit će se i tečajevi osposobljavanja koji podupiru mobilnost radne snage.
 –Subvencija za plaću
 Subvencije za plaću bit će dostupne za radnike koji su proglašeni viškom kako bi se poduprlo njihovo novo zaposlenje ili naukovanje smanjujući troškove plaće novom poslodavcu za vrijeme ograničenog razdoblja. Subvencija za plaću iznosi između 30 i 50 % troškova plaće radnika i osiguravat će se u razdoblju od 6 mjeseci do 24 mjeseca.
 –Bespovratna sredstva za osnivanje poduzeća
 Svrha bespovratnih sredstava za osnivanje poduzeća je poticanje pokretanja poslovanja i zapošljavanja osoba. Svrha bespovratnih sredstava za osnivanje poduzeća je osiguravanje dohotka za poduzetnika u razdoblju koje je potrebno za pokretanje i potpuno uspostavljanje posla s punim ranim vremenom.
 –Naknade za putne troškove, troškove smještaja i selidbe
 Tražitelju zaposlenja može se odobriti naknada za putne troškove i troškove smještaja nastale tijekom traženja zaposlenja ili putne troškove i troškove smještaja nastale zbog sudjelovanja na osposobljavanju te kompenzacija za troškove selidbe nastale zbog prihvaćanja zaposlenja izvan uobičajene udaljenosti za svakodnevno putovanje na posao.
 26.Navedene predložene mjere aktivne su mjere na tržištu rada u okviru prihvatljivih mjera utvrđenih člankom 7. Uredbe o EGF-u. Te mjere nisu zamjena za pasivne mjere socijalne zaštite.
 27.Finska je dostavila tražene podatke o aktivnostima koje su obveza predmetnog poduzeća na temelju nacionalnog zakonodavstva ili kolektivnih ugovora. Potvrdila je da financijski doprinos iz EGF-a neće biti zamjena za te mjere.
 Procijenjeni proračun
 28.Predviđeni ukupni troškovi iznose 8 940 000 EUR, u što su uključeni rashodi za usluge prilagođene potrebama u iznosu od 8 480 000 EUR i rashodi za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja u iznosu od 460 000 EUR.
 29.Ukupan financijski doprinos zatražen iz EGF-a iznosi 5 364 000 EUR (60 % ukupnih troškova).
 Mjere
 Predviđeni broj sudionika
 Predviđeni trošak po sudioniku
 (u EUR)
 (*)
 Predviđeni ukupni troškovi
 (u EUR)
 Usluge prilagođene potrebama (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točaka (a) i (c) Uredbe o EGF-u)
 Mjere usmjeravanja i druge pripremne mjere (Valmennukset ja muut valmentavat toimenpiteet)
 785
 600,00
 471 000
 Usluge zapošljavanja i poslovne usluge (Työllisyys- ja yrityspalvelut)
 1 287
 543,90
 700 000
 Osposobljavanje (Koulutus)
 940
 6 000,00
 5 640 000
 Bespovratna sredstva (Starttiraha)
 43
 6 000,00
 258 000
 Podzbroj (a):
 Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama
 –
 7 069 000
 (83,36 %)
 Naknade i poticaji (mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u)
 Subvencija za plaću (Palkkatuki)
 173
 8 000,00
 1 384 000
 Naknade za putne troškove, troškove smještaja i selidbe (Liikkuvuusavustus)
 180
 150,00
 27 000
 Podzbroj (b):
 Postotak paketa usluga prilagođenih potrebama
 –
 1 411 000
 (16,64 %)
 Mjere na temelju članka 7. stavka 4. Uredbe o EGF-u
 1. Pripremne aktivnosti
 –
 4 000
 2. Upravljanje
 –
 364 000
 3. Informiranje i promidžba
 –
 77 000
 4. Nadzor i izvješćivanje
 –
 15 000
 Podzbroj (c):
 Postotak ukupnih troškova:
 –
 460 000
 (5,1 %)
 Ukupni troškovi (a + b + c):
 –
 8 940 000
 Doprinos iz EGF-a (60 % ukupnih troškova)
 –
 5 364 000
 (*) Kako bi se izbjegao prevelik broj decimala, predviđeni troškovi po radniku su zaokruženi. Međutim, zaokruživanje ne utječe na ukupni trošak svake mjere.
 30.Troškovi mjera koje su u prethodnoj tablici utvrđene kao mjere na temelju članka 7. stavka 1. točke (b) Uredbe o EGF-u nisu viši od 35 % ukupnih troškova usklađenog paketa individualiziranih usluga. Finska je potvrdila da te mjere ovise o aktivnom sudjelovanju ciljanih korisnika u traženju posla ili aktivnostima osposobljavanja.
 31.Finska je potvrdila da troškovi ulaganja za samozapošljavanje, osnivanje poduzeća i radničko preuzimanje poduzeća neće premašiti 15 000 EUR po korisniku.
 Razdoblje u kojem izdaci ispunjavaju uvjete za doprinos iz EGF-a
 32.Finska je ciljanim korisnicima počela pružati usluge prilagođene potrebama 11. rujna 2015. Izdaci za te mjere stoga će ispunjavati uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 11. rujna 2015. do 11. ožujka 2018.
 33.Finska je počela stvarati administrativne izdatke za provedbu EGF-a 11. rujna 2015. Izdaci za aktivnosti pripreme, upravljanja, informiranja i promidžbe te nadzora i izvješćivanja stoga ispunjavaju uvjete za financijski doprinos iz EGF-a od 11. rujna 2015. do 11. rujna 2018.
 Komplementarnost s mjerama koje se financiraju iz nacionalnih fondova ili fondova Unije
 34.Izvori su nacionalnog pretfinanciranja ili sufinanciranja uglavnom stavke sredstava javnih službi za zapošljavanje u administrativnom odjelu Ministarstva zapošljavanja i gospodarstva. Neke će se usluge financirati i iz operativnih rashoda centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj.
 35.Finska je potvrdila da se za navedene mjere za koje se prima financijski doprinos iz EGF-a neće primati financijski doprinos iz drugih financijskih instrumenata Unije.
 36.Finska također provodi mjere za doprinose EGF-a za radnike koji su proglašeni viškom u Broadcomu i u sektoru računalnog programiranja. U predmetu Microsoft također će se surađivati s projektom Mobilnosti radne snage u Europi 2014. – 2020., razvojnim projektom nacionalne službe EURES. Na regionalnoj će se razini organizirati događanja za međunarodno zapošljavanje u suradnji sa službama EGF-a i EURES-a.
 37.Nacionalni paket mjera „Modeli između poduzeća poslodavca i poduzeća koje reže troškove” pokrenut je unutar okvira ESF-a. Taj će paket mjera dovesti do rezultata koji mogu biti korisni za provedbu projekata u okviru ovog zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a.
 Postupci za savjetovanje s ciljanim korisnicima, njihovim predstavnicima ili socijalnim partnerima te s lokalnim i regionalnim tijelima
 38.Finska je navela da je koordinirani paket usluga prilagođenih potrebama sastavljen na temelju dogovoru na sljedeći način. Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva sastavilo je skupinu koja se bavi otpuštanjima u Microsoftu i sudjeluje u pripremi zahtjeva za dodjelu sredstava iz EGF-a. Radna skupina uključuje predstavnike centara za gospodarski razvoj, promet i zaštitu okoliša te ureda za zapošljavanje i gospodarski razvoj za Uusimau, jugozapadnu Finsku i Pirkanmau. Ostali članovi radne skupine su predstavnici Microsofta, Saveza finskih tehnoloških industrija te Sindikata profesionalnih inženjera u Finskoj, Akademskih inženjera i arhitekata u Finskoj / Federacije profesionalnog i rukovodećeg osoblja YTN-a i Agencije za gospodarski razvoj regije Tampere (Tredea).
 Sustavi upravljanja i nadzora
 39.U zahtjevu za doprinos iz EGF-a nalazi se opis sustava za upravljanje i nadzor kojim se utvrđuju nadležnosti uključenih tijela. Finska je obavijestila Komisiju da će financijskim doprinosom upravljati Ministarstvo zapošljavanja i gospodarstva koje upravlja i sredstvima iz Europskoga socijalnog fonda (ESF). Isto ministarstvo djeluje i kao tijelo za ovjeravanje. Odjeli odgovorni za ove dvije funkcije imaju strogo odvojene dužnosti i hijerarhijsku strukturu. Dužnosti upravljanja povezane s EGF-om dodijeljene su Odjelu zapošljavanja i poduzetništva, a one povezane s Europskim socijalnim fondom dodijeljene su Regionalnom odjelu. Dužnosti ovjeravanja za oba Fonda dodijeljene su Jedinici za ljudske resurse i administraciju. Ministarstvo je pripremilo priručnik u kojem se detaljno navode postupci koje je potrebno slijediti.
 40.Tijelo za reviziju bit će neovisni Odjel za unutarnju reviziju, koji djeluje u okviru Ureda stalnog tajnika istog ministarstva.
 Obveze predmetne države članice
 41.Finska je dostavila sva potrebna jamstva:
 –da se načela jednakog postupanja i nediskriminacije poštuju u vezi s pristupom predloženim mjerama i njihovom provedbom,
 –da su ispunjeni zahtjevi utvrđeni nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a o kolektivnom otpuštanju,
 –da je poduzeće koje provodi otpuštanja, Microsoft Mobile Oy, koje je nakon otpuštanja nastavilo s poslovanjem, ispunilo svoje pravne obveze u pogledu viškova radnih mjesta i da se u skladu s njima pobrinulo za svoje radnike,
 –da se za predložene mjere neće primati financijska potpora iz drugih fondova ili financijskih instrumenata Unije i da će se spriječiti dvostruko financiranje,
 –da će predložene mjere biti komplementarne s mjerama koje se financiraju iz strukturnih fondova,
 –da će financijski doprinos iz EGF-a biti u skladu s proceduralnim i materijalnim pravilima Unije o državnim potporama.
 UTJECAJ NA PRORAČUN
 Prijedlog proračuna
 42.EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020
 12
 .
 43.Nakon što je proučila zahtjev u odnosu na uvjete utvrđene člankom 13. stavkom 1. Uredbe o EGF-u i uzela u obzir broj ciljanih korisnika, predložene mjere te predviđene troškove, Komisija predlaže da se na temelju zahtjeva mobilizira EGF kako bi se osigurao financijski doprinos od 5 364 000 EUR, što je 60 % ukupnih troškova predloženih mjera.
 44.Predloženu će odluku o mobilizaciji EGF-a zajednički donijeti Europski parlament i Vijeće, kako je utvrđeno točkom 13. Međuinstitucionalnog sporazuma od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, suradnji u proračunskim pitanjima i dobrom financijskom upravljanju
 13
 .
 Povezani akti
 45.Istodobno s podnošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će Europskom parlamentu i Vijeću podnijeti prijedlog za prijenos iznosa od 5 364 000 EUR u odgovarajuću proračunsku liniju.
 46.Istodobno s donošenjem ovog prijedloga odluke o mobilizaciji EGF-a Komisija će provedbenim aktom donijeti odluku o financijskom doprinosu koja će stupiti na snagu na dan kad Europski parlament i Vijeće donesu predloženu odluku o upotrebi EGF-a.
 Prijedlog
 ODLUKE EUROPSKOG PARLAMENTA I VIJEĆA
 o mobilizaciji Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji
 na temelju zahtjeva iz Finske – EGF/2016/001 FI/Microsoft
 EUROPSKI PARLAMENT I VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,
 uzimajući u obzir Uredbu (EU) br. 1309/2013 Europskog parlamenta i Vijeća od 17. prosinca 2013. o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014. – 2020.) i stavljanju izvan snage Uredbe (EZ) br. 1927/2006
 14
 , a posebno njezin članak 15. stavak 4.,
 uzimajući u obzir Međuinstitucionalni sporazum od 2. prosinca 2013. između Europskog parlamenta, Vijeća i Komisije o proračunskoj disciplini, o suradnji u vezi s proračunskim pitanjima i o dobrom financijskom upravljanju
 15
 , a posebno njegovu točku 13.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Svrha je Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) pružanje potpore radnicima koji su proglašeni viškom i samozaposlenim osobama koje su prestale sa svojom djelatnošću zbog velikih strukturnih promjena u tokovima svjetske trgovine uzrokovanih globalizacijom, zbog nastavka svjetske financijske i gospodarske krize ili zbog nove svjetske financijske i gospodarske krize te pomaganje tim radnicima da se ponovno uključe na tržište rada.
 (2)EGF ne smije biti viši od najvišeg godišnjeg iznosa od 150 milijuna EUR (cijene iz 2011.), kako je utvrđeno člankom 12. Uredbe (EU, Euratom) br. 1311/2013
 16
 .
 (3) Finska je 11. ožujka 2016. podnijela zahtjev za mobilizaciju EGF-a u vezi s otpuštanjima u poduzeću Microsoft (Microsoft Mobile Oy) i njegovih osam dobavljača i daljnjih proizvođača u Finskoj. Zahtjev je dopunjen dodatnim informacijama dostavljenima u skladu s člankom 8. stavkom 3. Uredbe (EU) br. 1309/2013. Taj zahtjev ispunjava uvjete za određivanje financijskog doprinosa iz EGF-a utvrđene u članku 13. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
 (4)U skladu s člankom 4. stavkom 2. Uredbe (EU) br. 1309/2013 zahtjev Finske smatra se prihvatljivim jer otpuštanja imaju ozbiljan učinak na zaposlenost i lokalno, regionalno ili nacionalno gospodarstvo.
 (5)Stoga bi trebalo mobilizirati EGF kako bi se osigurao financijski doprinos u iznosu od 5 364 000,00 EUR za zahtjev koji je podnijela Finska.
 (6)Ova bi se Odluka trebala primjenjivati od dana njezina donošenja kako bi se što više skratilo vrijeme za mobiliziranje EGF-a,
 DONIJELI SU OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 U okviru općeg proračuna Europske unije za financijsku godinu 2016. mobilizira se Europski fond za prilagodbu globalizaciji kako bi se osigurao iznos od 5 364 000 EUR u obliku odobrenih sredstava za preuzete obveze i plaćanja.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan objave u Službenom listu Europske unije. Primjenjuje se od [datum donošenja Odluke]*.
 17Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Europski parlament
 Za Vijeće
 Predsjednik
 Predsjednik
 (1)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
 (2)
 U smislu članka 3. Uredbe o EGF-u.
 (3)
 Uredba Komisije (EU) br. 1046/2012 od 8. studenoga 2012. o provedbi Uredbe (EZ) br. 1059/2003 Europskog parlamenta i Vijeća o uspostavi zajedničkog razvrstavanja prostornih jedinica za statistiku (NUTS), u pogledu prosljeđivanja vremenskih okvira za novu regionalnu raspodjelu (SL L 310, 9.11.2012., str. 34.)
 (4)
 SL L 393, 30.12.2006., str. 1.
 (5)
 U skladu s člankom 7. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 1309/2013.
 (6)
 Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12.8.1998., str. 16.)
 (7)
 Statistički podatci Finske, istraživanje radne snage Saveza finskih tehnoloških industrija
 (8)
 https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2015-predict-report-analysis-ict-rd-eu-and-beyond
 (9)
 http://www.statista.com/statistics/266136/global-market-share-held-by-smartphone-operating-systems/
 (10)
 www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf
 (11)
 www.teknologiateollisuus.fi/sites/default/files/file_attachments/personnel.pdf
 (12)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 884.
 (13)
 SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
 (14)
 SL L 347, 20.12.2013., str. 855.
 (15)
 SL C 373, 20.12.2013., str. 1.
 (16)
 Uredba Vijeća (EU, Euratom) br. 1311/2013 od 2. prosinca 2013. kojom se uspostavlja višegodišnji financijski okvir za razdoblje 2014. – 2020. (SL L 347, 20.12.2013., str. 884.).
 (17)
 Datum njezina donošenja unosi Parlament prije objave u SL-u.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
7.7.2007
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 155/40
 Ricorso presentato il 16 maggio 2007 — Longevity Health Products/UAMI — Celltech Pharma (Cellutrim)
 (Causa T-169/07)
 (2007/C 155/72)
 Lingua di deposito del ricorso: il tedesco
 Parti
 Ricorrente: Longevity Health Products Inc. (Nassau, Bahamas) (Rappresentante: avv. J. E. Korab)
 Convenuto: Ufficio per l'armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli)
 Controinteressato dinanzi alla commissione di ricorso: Celltech Pharma GmbH & Co. KG
 Conclusioni della ricorrente
 —
 Dichiarare il ricorso ricevibile;
 —
 annullare la decisione della prima commissione di ricorso 7 marzo 2007 e respingere la domanda di nullità della Celltech Pharma GmbH & Co. KG diretta contro la domanda di marchio comunitario n. 3 979 036, nonché
 —
 condannare l'Ufficio per l'armonizzazione nel mercato interno alle spese del procedimento.
 Motivi e principali argomenti
 Marchio comunitario registrato che ha costituito oggetto di una domanda di nullità: Il marchio denominativo «Cellutrim», per prodotti e servizi appartenenti alle classi 3, 5 e 35 (Marchio comunitario n. 3 979 036).
 Titolare del marchio comunitario: La ricorrente.
 Parte che richiede la nullità del marchio comunitario: Celltech Pharma GmbH & Co. KG.
 Diritto di marchio di colui che richiede la nullità: Marchio denominativo «Cellidrin» per prodotti della classe 5.
 Decisione della divisione di annullamento: Annullamento del marchio comunitario in questione per prodotti appartenenti alla classe 5.
 Decisione della commissione di ricorso: Rigetto del ricorso.
 Motivi dedotti: Errata motivazione da parte della commissione di ricorso, in quanto tra i marchi contrapposti non sussiste rischio di confusione.


type: other

text:
Skat.dk: C.C.6.4.2.2 Godtgørelse for at opgive agentur eller lignende og vederlag for at påtage sig en konkurrenceklausul
 Dette afsnit beskriver den skattemæssige behandling af godtgørelser for opgivelse af agentur eller lignende og vederlag for at påtage sig en konkurrenceklausul.
 Beskrivelse og definition af agentur eller lignende og af konkurrenceklausul
 Oversigt over , domme, kendelser, afgørelser, SKM-meddelelser mv.
 Godtgørelse i anledning af opgivelse af agentur eller lignende og vederlag i forbindelse med at påtage sig en konkurrenceklausul er omfattet af AL § 40, stk. 3.
 Reglerne om beskatning af disse godtgørelser og vederlag findes i AL § 40, stk. 8.
 Vederlag for afløsning af pensionstilsavn er også omfattet af AL § 40, stk. 3. Om beskatningen af sådanne vederlag skal henvises til:
 Afsnit C.A.3.6.6 om Afløsningssum - pensionstilsavn
 Afsnit C.A.10.4.3.4 om Direktørpensionsordninger
 KSLBEK § 18, nr. 32, om Tjenestemandspensionslignende pensionsordninger og andre pensionslignende ydelser (A-indkomst).
 Agentur og lignende
 Hvis agenten får godtgørelse for at opgive sit agentur eller lignende, skal han medregne den i den skattepligtige indkomst. Se AL § 40, stk. 8, jf. stk. 3. Personer skal medregne godtgørelsen i den personlige indkomst. Se PSL § 3, stk. 1.
 Ud over egentlige agenturer er lignede forhold som fx eneforhandlingsrettigheder, forhandlerprivilegier mv. omfattet af bestemmelsen. Godtgørelser, der er ydet ud fra billighedsbetragtninger, er også omfattet.
 Det er ikke en betingelse, at modtageren har haft et egentligt krav på en godtgørelse. Det er heller ikke en betingelse, at godtgørelsen bliver ydet som en engangsydelse. Se TfS 1993, 198 LSR.
 Det fremgår af § 25 i lov nr. 272 af 2. maj 1990 om handelsagenter og handelsrejsende, at handelsagenten ved agenturaftalens ophør har krav på godtgørelse, hvis og i det omfang
 Reglen skal også anvendes, hvis agenturaftalen ophører på grund af handelsagentens død.
 En konkurrenceklausul er en klausul, der afskærer den ene part fra at udøve virksomhed, der på en nærmere bestemt måde konkurrerer med den anden parts virksomhed.
 En sådan klausul vil eksempelvis blive brugt i forbindelse med opløsning af eller ind- og udtræden af interessentskaber og ved afståelse af erhvervsvirksomhed, hvor sælger påtager sig en konkurrenceklausul.
 Vederlag for at påtage sig indskrænkninger i adgangen til fri erhvervsudøvelse (konkurrenceklausuler) bliver regnet med i opgørelsen af den skattepligtige indkomst, når vederlaget ydes én gang for alle. Se AL § 40, stk. 8, jf. stk. 3.
 Personer skal medregne vederlaget i den personlige indkomst. Se PSL § 3.
 Hvis vederlaget bliver givet som en løbende ydelse, behandles ydelserne efter reglerne i LL § 12 B.
 Yderens afskrivnings- eller fradragsmulighed
 Den, der yder en godtgørelse, som er omfattet af AL § 40, stk. 3, har mulighed for at afskrive godtgørelsen skattemæssigt med indtil 1/7 årligt. Hvis ydelser af denne art tilsammen udgør mindre end 5 pct. af yderens samlede lønudgift i det pågældende indkomstår, kan de fuldt ud trækkes fra i dette indkomstårs skattepligtige indkomst. Se AL § 40, stk. 3, sidste pkt.
 Godtgørelse eller konkurrenceklausul efter AL § 40, stk. 3, eller goodwill?
 Det har ikke længere den samme betydning, om der er tale om godtgørelse omfattet af AL § 40, stk. 3, eller om afståelse af goodwill. Dette skyldes, at goodwill ikke længere kan afstås skattefrit.
 Der er dog forsat den forskel, at en eventuel (rest-)anskaffelsessum for det pågældende immaterielle aktiv kun kan trækkes fra i vederlaget for samme aktivs afståelsessum.
 Det afgørende kriterium for at kvalificere et vederlag som enten
 goodwill eller
 godtgørelse ved opgivelse af agentur og lignende eller
 ved påtagelse af en konkurrenceklausul
 er, om beløbsmodtageren har ejendomsretten til virksomhedens kundekreds mv.
 Der vil kun være tale om vederlag for overdragelse af goodwill, hvis man har ejendomsretten til virksomhedens kundekreds mv. Se SKM2001.185.HR og SKM2002.359.HR.
 Landsskatteretten har udtalt, at en betaling ved udtræden af en eneforhandlingskontrakt ikke kunne anses som betaling for goodwill, men i stedet for dels erstatning for mistet indtægt og dels for godtgørelse. Se TfS 1991, 462 LSR.
 Se nu AL § 40, stk. 8, jf. stk. 3, om opgivelse af eneforhandling.
 Godtgørelse i forbindelse med udtræden af en eneforhandlingskontrakt er ikke betaling for goodwill. Højesteret har i en dom udtalt, at vederlaget måtte anses delvis for opgivelse af agentur og delvis som betaling for at påtage sig en konkurrenceklausul. Se TfS 1999, 84 HR.
 I en sag om kvalificering af et vederlag, benævnt goodwill i en overdragelsesaftale, nåede Højesteret frem til, at vederlaget var betaling for, at sælger ikke ville påberåbe sig de konkurrenceklausuler, som de tidligere medarbejdere havde påtaget sig. Vederlaget blev for købers vedkommende anset for at være en ikke fradragsberettiget etableringsudgift. Se SKM2002.155.HR.
 Selv om der i en aftale er indeholdt en konkurrenceklausul for indehaverne af et firma, er der ikke grundlag for at henføre nogen del af et goodwillvederlag til konkurrenceklausulen. Se TfS 1991, 133 LSR og TfS 1990, 192 LSR.
 Fritagelse for restbetaling af goodwill mod samtidig ophævelse af en konkurrenceklausul kunne efter Ligningsrådets afgørelse ske uden skattemæssige konsekvenser for de indehavere af et advokatfirma, som tidligere havde erhvervet goodwillen. Se TfS 1993, 225 LR.
 Hvis en betaling i forbindelse med ophævelse af en konkurrenceklausul bliver angivet som goodwill, er det en forudsætning, at der er afstået virksomhed eller kundekreds.
 Landsskatteretten har fundet, at et vederlag var ydet til dækning af mistede indtægter i den periode, der var omfattet af klausulen, og at dette var skattepligtig indkomst. Se TfS 1992, 323 LSR.
 Hvis en af parterne i et revisorinteressentskab, trods en aftale med en konkurrenceklausul, med urette overtager den andens klienter efter interessentskabets opløsning og derfor skal betale erstatning, vil denne erstatning blive anset for indkomstskattepligtig som parternes næring. Beløbet kan ikke henføres til goodwill, selvom erstatningen beregnes efter samme regler som goodwill. Se TfS 1989, 600 VLR.
 Se SKM2004.141.LR, hvor Ligningsrådet ikke kunne bekræfte, at der skulle fastsættes en goodwillværdi ved overdragelse af et dansk grossistselskabs aktiver og passiver til en nystiftet dansk filial.
 SKM2002.359.HR
 Det sagsøgende selskab havde fra 1988 eneforhandlingsretten til D's produkter. Efter at sagsøgeren havde opsagt forhandlingsaftalen, betalte D et vederlag til selskabet. Parterne betegnede beløbet som goodwill, og selskabet anså beløbet for skattefrit. Højesteret bemærkede, at D kunne bringe eneforhandleraftalen til ophør og derved afskære eneforhandleren fra den kundekreds, der efterspurgte D's produkter. Kundekredsen tilhørte derfor D. Vederlaget var således ikke ydet for afståelse af kundekreds, og dermed ikke skattefri goodwill, men skattepligtigt efter den dagældende lov om særlig indkomstskat mv. § 2, nr. 9.
 I en overdragelsesaftale var et vederlag betegnet som goodwill. Vederlaget blev af Højesteret anset for at være betaling for, at sælger ikke ville påberåbe sig de konkurrenceklausuler, som tidligere medarbejdere havde påtaget sig. Vederlaget blev anset for at være en ikke fradrags- eller afskrivningsberettiget etableringsudgift.
 SKM2001.185.HR
 Selskabet indgik i 1988 en aftale med D om eneforhandling af D's produkter. Ved eneforhandlingsaftalens ophør i 1992 betalte D et vederlag til selskabet, som selskabet anså for skattefri goodwill. Højesteret tiltrådte, at kundekredsen tilhørte D, idet D ved opsigelse kunne bringe eneforhandleraftalen til ophør. Højesteret fandt, at vederlaget derfor måtte anses som godtgørelse i anledning af opgivelse af agentur eller lignende, hvorefter Højesteret stadfæstede landsrettens dom.
 Se tilsvarende afgørelse i TfS 1994, 719 ØLR om en depotindehaver og i TfS 1997, 348 ØLR om en agent.
 TfS 1999, 84 HR
 Skatteyderen havde i en årrække drevet selvstændig agenturvirksomhed for firmaet H, som havde eneforhandlingsretten. I 1987 opsagde H forhandlingsretten, og ifølge en afviklingsaftale betalte H skatteyderen et vederlag. Højesteret bemærkede, at vederlaget ikke kunne anses som vederlag for afståelse eller opgivelse af kundekreds eller forretningsforbindelse, men at beløbet dels måtte anses som godtgørelse for opgivelse af agentur, dels som vederlag for at påtage sig konkurrenceklausuler.
 TfS 1989, 600 VLR
 I forbindelse med opløsningen af et revisorinteressentskab var det aftalt, at hvis en af parterne i strid med aftalen overtog den andens klienter, skulle der betales erstatning svarende til honoraret for de seneste 12 måneder. Denne beregningsmåde anførtes at svare til den, der anvendtes ved fastsættelse af goodwillværdien for en statsautoriseret revisorvirksomhed. Retten fandt ikke, at dette forhold i sig selv kunne føre til, at erstatningsbeløbene skattemæssigt betragtes som vederlag for goodwill.
 TfS 1993, 198 LSR
 Indehaveren af en assuranceforretning med tilhørende agentur afhændede sin virksomhed til et forsikringsselskab, for hvilket hans firma i en lang årrække havde været forsikringsagent. Vederlaget bestod af
 et engangsbeløb,
 et fast garanteret beløb i 5 år samt
 en livsbetinget fast ydelse.
 Landsskatteretten fandt, at vederlaget dels vedrørte goodwill og dels opgivelse af agenturet. Den del af vederlaget, der vedrørte opgivelse af agenturet, skulle kapitaliseres og indkomstbeskattes. De garanterede beløb i 5 år blev anset for afdrag på en fordring og skulle derfor ikke indkomstbeskattes i de enkelte år. Den årlige livsbetingede ydelse var derimod skattepligtig, jf. SL § 4 c.
 TfS 1992, 323 LSR
 En medinteressent i et firma modtog fra en medarbejder i firmaet andel i en godtgørelse for ophævelse af en konkurrenceklausul. Landsskatteretten fandt, at der ikke i forbindelse med fratrædelsen var indgået aftale om overdragelse til medarbejderen af en del af virksomheden eller kundekredsen. Vederlaget kunne derfor ikke anses som vederlag for goodwill eller for en rettighed. Vederlaget måtte efter Landsskatterettens opfattelse anses for ydet til dækning af mistede indtægter. Det skulle derfor behandles som skattepligtig indkomst.
 TfS 1991, 462 LSR
 Et selskab udtrådte af en eneforhandlerkontrakt og fik udbetalt et vederlag, dels for afståelse af ordrebeholdning, dels for godtgørelse for ophør af kontrakten. Landsskatteretten fandt ikke, at der var tale om goodwill. Beløbet, der angik erstatning for mistet indtægt ved optagne ordrer, var skattepligtig indkomst. Beløbet vedrørende godtgørelse for ophør af forhandlerkontrakten, var vederlæggelse for opgivelse af eneforhandlerkontrakt og dermed skattepligtigt.
 Der kan efter praksis ikke udskilles en del af goodwillbetalingen som særskilt vederlag for påtagelse af konkurrenceklausuler. Hele vederlaget på 1.750.000 kr. skulle herefter anses som betaling for goodwill.
 TfS 1990, 192 LSR
 En kontrakt mellem et selskab og en distributør indeholdt en fortegnelse over distributørens egne kunder, som han medtog fra sin tidligere virksomhed. Kontrakten indeholdt endvidere en konkurrenceklausul. Ved oprettelse af ny kontrakt ville selskabet købe kundekredsen. Landsskatteretten fandt, at hele overdragelsessummen vedrørte goodwill, idet der ikke var tilstrækkeligt grundlag for at anse en del af vederlaget som særskilt betaling for at påtage sig konkurrenceklausulen.
 Ligningsrådet blev spurgt, om der ved overdragelse af et grossistselskabs aktiver og passiver var grundlag for at beregne goodwill ved ophøret af selskabets eneforhandlingsret i forbindelse med strukturelle ændringer i den koncern, hvori selskabet indgik. Da det var oplyst, at selskabet ville miste sin kundekreds i forbindelse med eneforhandlingsrettens ophør, fandt Ligningsrådet, at der ikke skulle fastsættes og gennemføres beskatning af goodwill.
 TfS 1993, 225 LR
 En advokat ønskede sig frigjort fra en konkurrenceklausul mod at give kvittering for resttilgodehavende for goodwill. Ligningsrådet fandt, at en fritagelse for restbetaling af goodwill mod samtidig ophævelse af konkurrenceklausulen kunne ske uden skattemæssige konsekvenser for de indehavere, som tidligere havde erhvervet goodwillen. En efterfølgende nedsættelse af et skyldigt beløb vedrørende goodwill for en ny partner i advokatfirmaet kunne ligeledes ske uden skattemæssige konsekvenser.


type: legislation

text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 25.8.2017
 COM(2017) 452 final
 2017/0213(APP)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li temenda d-Deċiżjoni 2003/76/KE li tistabbilixxi l-miżuri neċessarji għall-implimentazzjoni tal-Protokoll, anness mat-Trattat li tistabbilixxi l-Komunità, fuq il-konsegwenzi finanzjarji tad-data tal-għeluq tat-Trattat tal-KEFA u fuq il-Fond tar-Riċerka tal-Faħam u l-Azzar.
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.KUNTEST TAL-PROPOSTA
 •Raġunijiet u għanijiet tal-proposta
 Fil-kuntest tal-politika dwar it-tnaqqis kwantitattiv immexxija mill-Bank Ċentrali Ewropew flimkien mal-prinċipju ta’ sigurtà li jirregola l-ġestjoni tal-assi tal-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar f’likwidazzjoni (KEFA i.l.), id-dħul assenjat għall-finanzjament tal-proġetti ta’ riċerka għall-Faħam u għall-Azzar qed jonqos b’rata sostanzjali minn sena għall-oħra, u dan qed iwassal għal sitwazzjoni li fiha l-livell kritiku ta’ finanzjament għall-organizzazzjoni annwali ta’ sejħa għal proposti jaf ma jiġix issodisfat.
 Il-pakkett baġitarju tal-programm tal-Fond tar-Riċerka dwar il-Faħam u l-Azzar (RFCS) naqas minn EUR 46 miljun fl-2017 abbażi tad-dħul tal-2015 tal-KEFA i.l. għal EUR 27 miljun fl-2018 abbażi tad-dħul tal-2016 tal-KEFA i.l. u huwa mistenni li l-ammont ikun saħansitra inqas għall-2019 (bejn EUR 14-il miljun u EUR 18-il miljun).
 Sakemm issir bidla fil-politika monetarja u jkun hemm żieda tar-ritorni mill-assi fis-swieq tal-bonds pubbliċi, tista’ tinstab soluzzjoni tranżizzjonali li għal ċertu perjodu twassal biex jinżamm livell aċċettabbli ta’ finanzjament tal-proġetti ta’ riċerka tal-Faħam u tal-Azzar. Din tista’ tinstab fir-riċiklaġġ ta’ approprjazzjonijiet li ma jkunux intużaw li jkunu għad-dispożizzjoni tal-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka tal-Faħam u l-Azzar (RFCS) u b’mod partikolari l-ammonti li jikkorrispondu għall-kanċellazzjonijiet tal-impenji li saru f’dan il-programm.
 L-adozzjoni tar-reviżjoni proposta se tawtorizza r-riċiklaġġ tad-diżimpenji kollha (inklużi l-ammonti rkuprati) li saru fil-programm ta’ riċerka tal-RFCS mill-2003 ’l hawn u li ġew irritornati fl-assi tal-KEFA f’likwidazzjoni u jirrappreżentaw finanzjament komplementari possibbli għall-programm ta’ riċerka tal-RFCS ta’ EUR 40,3 miljun. Barra minn hekk se tipprovdi finanzjament addizzjonali ta’ madwar EUR 5 miljun fis-sena (fluss medju ta’ diżimpenji annwali matul l-aħħar tliet snin fil-programm ta’ riċerka tal-RFCS).
 •Konsistenza mad-dispożizzjonijiet eżistenti ta’ politika fil-qasam ta’ politika
 Il-programm tal-RFCS jikkomplementa strumenti oħra tal-Unjoni li jistgħu jintużaw biex jappoġġaw l-adattament tal-industrija f’diversi livelli. Dawn jinkludu l-Fond Ewropew għall-Investimenti Strateġiċi, il-Fondi Strutturali u ta’ Investiment Ewropej, Orizzont 2020 bis-Sħubija Pubblika-Privata “SPIRE” (Industrija bi Proċessi Sostenibbli permezz tal-Effiċjenza fl-Użu tar-Riżorsi u tal-Enerġija) u l-Fond Soċjali Ewropew.
 Din il-proposta hija konformi mar-raba’ prijorità tal-Kummissjoni ta’ Juncker “Suq Intern Aktar Profond u Aktar Ġust b’Bażi Industrijali Msaħħa”. Hija konsistenti wkoll mal-appoġġ tal-Unjoni għall-kompetittività tal-industrija tal-Azzar u għall-konverżjoni mill-ġdid tal-industrija tal-Faħam, li huma fost l-objettivi tal-programm ta’ riċerka tal-RFCS.
 •Konsistenza ma’ politiki oħra tal-Unjoni
 Il-proposta hija konsistenti għalkollox ma’ inizjattivi meħuda fil-livell tal-Unjoni fil-kuntest tal-politika industrijali. B’mod partikolari, hija konsistenti mal-Komunikazzjoni tal-2014 “Għal Rinaxximent Industrijali Ewropew”
 1
 li tistabbilixxi l-prijoritajiet tal-Unjoni għall-politika industrijali u mal-Komunikazzjoni tal-2016 “L-azzar: Iż-żamma tal-impjiegi u t-tkabbir fl-Ewropa”
 2
 .
 2.BAŻI ĠURIDIKA, SUSSIDJARJETÀ U PROPORZJONALITÀ
 •Bażi ġuridika
 Ir-regoli dwar id-diżimpenji jinsabu fl-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/76/KE li tistabbilixxi l-miżuri meħtieġa għall-implimentazzjoni tal-Protokoll
 3
 .
 Ir-reviżjoni proposta hija limitata għal żewġ paragrafi tal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/76/KE u għandha l-għan li tapplika l-istess trattament (riport awtomatiku għas-sena ta’ wara) għaż-żewġ kategoriji ta’ fondi li ma jkunux intużaw: l-approprjazzjonijiet li ma ġewx impenjati sal-aħħar tas-sena u l-kanċellazzjonijiet tal-impenji.
 •Sussidjarjetà (għall-kompetenza mhux esklużiva)
 Il-miżuri li jimplimentaw il-Protokoll huma stabbiliti f’Deċiżjoni tal-Kunsill li r-reviżjoni tagħha hija parti mid-dritt esklużiv ta’ inizjattiva tal-Kummissjoni għal proposti leġiżlattivi.
 •Proporzjonalità
 Konsultazzjonijiet interni fil-Kummissjoni wasslu għall-konklużjoni li r-riċiklaġġ tad-diżimpenji ma jistax isir permezz tal-interpretazzjoni tal-bażi ġuridika attwali. Għalhekk hija meħtieġa reviżjoni tal-paragrafi 4 u 5 tal-Artikolu 4 tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/76/KE.
 3.RIŻULTATI TAL-EVALWAZZJONIJIET EX POST, TAL-KONSULTAZZJONIJIET MAL-PARTIJIET IKKONĊERNATI U TAL-VALUTAZZJONIJIET TAL-IMPATT
 •Evalwazzjonijiet ex post/kontrolli tal-idoneità tal-leġiżlazzjoni eżistenti
 Mhux applikabbli – L-eżerċizzju ta’ Monitoraġġ u ta’ Valutazzjoni tal-2013 sostna li l-RFCS wettaq il-mandat tiegħu li jappoġġa l-kompetittività tas-setturi marbuta mal-industrija tal-faħam u tal-azzar, u kkonferma li huwa meħtieġ livell xieraq ta’ finanzjament
 •Konsultazzjonijiet mal-partijiet ikkonċernati
 Il-Kumitat tal-Programm tal-programm ta’ riċerka tal-RFCS (COSCO) ġie infurmat bit-tnaqqis tal-baġit disponibbli (minn EUR 46 miljun għall-2017 għal EUR 27 miljun għall-2018).
 Il-Pjattaforma Ewropea għat-Teknoloġija tal-Azzar (ESTEP – li tirrappreżenta l-partijiet ikkonċernati tal-azzar) tat l-appoġġ sħiħ tagħha għar-reviżjoni tad-Deċiżjoni tal-Kunsill għaliex inkella bosta atturi jbatu mit-tnaqqis drastiku tal-fond RFCS.
 •Ġbir u użu tal-kompetenzi
 Mhux rilevanti
 •Valutazzjoni tal-impatt
 Mhux applikabbli.
 Ir-reviżjoni proposta għandha kamp ta’ applikazzjoni limitat u tekniku, mingħajr ebda implikazzjoni politika, ekonomika jew baġitarja (miżura tranżizzjonali).
 •Idoneità regolatorja u simplifikazzjoni
 Mhux applikabbli.
 Madankollu, ir-reviżjoni proposta se tissimplifika l-piż tax-xogħol intern tal-Kummissjoni għall-għeluq annwali tal-kontijiet tal-KEFA i.l., peress li l-ammonti diżimpenjati mhux se jibqgħu jiġu rreġistrati u mdaħħla fil-karta tal-bilanċ tal-KEFA i.l.
 •Drittijiet fundamentali
 Mhux applikabbli.
 4.IMPLIKAZZJONIJIET GĦALL-BAĠIT
 L-ebda implikazzjoni. Il-proposta ma għandha l-ebda implikazzjoni fuq ir-riżorsi umani u ma toħloqx xi obbligazzjonijiet ġodda li jridu jiġu imposti fil-Baġit Ġenerali skont il-QFP attwali.
 5.ELEMENTI OĦRA
 •Pjanijiet ta’ implimentazzjoni u arranġamenti dwar il-monitoraġġ, l-evalwazzjoni u r-rapportar
 Adozzjoni rapida ta’ din il-proposta mill-awtorità leġiżlattiva sal-ewwel Semestru tal-2018 tippermetti lill-Kummissjoni żżid il-pakkett mistenni tal-programm tal-RFCS għall-2018 (EUR 27 miljun) biex jilħaq ammont ta’ EUR 40 miljun għas-sejħa annwali li jmiss.
 L-ammont li jifdal jista’ jintuża għall-2019 biex il-finanzjament tal-RFCS jinżamm fl-istess livell (EUR 40 miljun).
 •Dokumenti ta’ spjegazzjoni (għad-direttivi)
 Mhux applikabbli.
 •Spjegazzjoni fid-dettall tad-dispożizzjonijiet speċifiċi tal-proposta
 Huwa propost li jiġu ttrattati bl-istess mod:
 a) l-ammonti diżimpenjati: ammonti li ġew impenjati bl-iffirmar ta’ ftehimiet ta’ għotja u li ma jkunux għadhom pagabbli lill-benefiċjarji (il-kostijiet eliġibbli jkunu inqas minn dak li jkun mistenni) jew irkuprati, u
 b) l-ammonti li ma jkunux ġew impenjati fl-aħħar tas-sena bl-iffirmar ta’ ftehimiet ta’ għotja. Attwalment dawn il-fondi li ma jkunux intużaw jiġu riportati awtomatikament għas-sena ta’ wara fil-baġit ġenerali skont l-Artikolu 4(4) tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/76/KE.
 Għaldaqstant, l-ammonti diżimpenjati se jiġu assimilati mal-fondi li ma jkunux intużaw koperti bl-Artikolu 4(4).
 Barra minn hekk, l-ammonti rkuprati fil-Programm tal-RFCS ikunu se jirċievu l-istess trattament u se jiġu riportati awtomatikament ukoll, skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament Finanzjarju (RF) dwar id-dħul assenjat (l-Artikoli 14 u 21 tar-RF).
 Dan jiġġustifika t-tħassir totali tal-Artikolu 4(5) attwali tad-Deċiżjoni tal-Kunsill 2003/76/KE.
 Ir-reviżjoni hija sussegwentement limitata għad-dispożizzjonijiet li ġejjin:
 (1) Il-paragrafu 4 tal-Artikolu 4 huwa sostitwit b’dan li ġej:
 4. Id-dħul li ma jkunx intuża u l-approprjazzjonijiet li ġejjin minn dan id-dħul li jkunu għadhom disponibbli fil-31 ta’ Diċembru ta’ kwalunkwe sena partikolari kif ukoll d-diżimpenji li jkunu saru skont il-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar għandhom jiġu riportati awtomatikament għas-sena ta’ wara. Dawn l-approprjazzjonijiet ma jistgħux jiġu ttrasferiti għal partiti oħra tal-baġit.
 L-ammont li jikkorrispondi għall-kanċellazzjonijiet ta’ impenji li jkunu saru mis-6 ta’ Frar 2003 fil-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar għandu jkun disponibbli mad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.
 (2) Il-Paragrafu 5 tal-Artikolu 4 tħassar.
 2017/0213 (APP)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 li temenda d-Deċiżjoni 2003/76/KE li tistabbilixxi l-miżuri neċessarji għall-implimentazzjoni tal-Protokoll, anness mat-Trattat li tistabbilixxi l-Komunità, fuq il-konsegwenzi finanzjarji tad-data tal-għeluq tat-Trattat tal-KEFA u fuq il-Fond tar-Riċerka tal-Faħam u l-Azzar.
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-Protokoll, anness mat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea u mat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, fuq il-konsegwenzi finanzjarji tad-data tal-għeluq tat-Trattat tal-KEFA u fuq il-Fond tar-Riċerka tal-Faħam u l-Azzar, u b’mod partikolari fl-ewwel paragrafu tal-Artikolu 2 tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidra l-kunsens tal-Parlament Ewropew,
 Filwaqt li jaġixxi skont il-proċedura leġiżlattiva speċjali,
 Billi:
 (1)Skont l-Artikolu 97 tat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea tal-Faħam u l-Azzar (KEFA), it-Trattat skada fit-23 ta’ Lulju 2002.
 (2)Il-Protokoll anness mat-Trattat li jistabbilixxi l-Komunità Ewropea, (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “il-Protokoll”) ttrasferixxa l-assi u l-obbligazzjonijiet tal-KEFA lill-Komunità Ewropea u alloka l-valur nett ta’ dawn l-assi, kif jidher fil-karta tal-bilanċ tal-KEFA tat-23 ta’ Lulju 2002, lir-riċerka fis-setturi marbuta mal-industrija tal-faħam u tal-azzar.
 (3)Il-Protokoll assenja wkoll id-dħul minn dawn l-assi għar-riċerka, barra mill-programm qafas tar-riċerka, fis-setturi marbuta mal-industrija tal-faħam u tal-azzar skont id-dispożizzjonijiet ta’ dan il-Protokoll u tal-atti adottati abbażi tiegħu.
 (4)Minħabba t-tnaqqis eċċezzjonali tad-dħul li jirriżulta mill-assi tal-KEFA f’likwidazzjoni minħabba s-sitwazzjoni ta’ mgħax baxx fis-swieq kapitali f’dawn l-aħħar snin, iddedikat għar-riċerka fis-setturi marbuta mal-industrija tal-faħam u tal-azzar, jeħtieġ li jiġu rreveduti r-regoli dwar il-kanċellazzjoni tal-impenji li saru fil-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar sabiex jiġi awtorizzat ir-riċiklaġġ tagħhom fil-programm ta’ riċerka.
 (5)Għall-istess raġuni, jeħtieġ ukoll li jiġu rreveduti r-regoli dwar l-ammonti rkuprati fil-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar sabiex jiġi awtorizzat ir-riċiklaġġ tagħhom fil-programm ta’ riċerka skont id-dispożizzjonijiet rilevanti tar-Regolament Finanzjarju dwar id-dħul assenjat
 4
 .
 ADOTTAT DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Id-Deċiżjoni 2003/76/KE hija emendata kif ġej:
 (1) Fl-Artikolu 4, il-paragrafu 4 jiġi sostitwit b’dan li ġej:
 “4. Id-dħul li ma jkunx intuża u l-approprjazzjonijiet li ġejjin minn dan id-dħul li jkunu għadhom disponibbli fil-31 ta’ Diċembru ta’ kwalunkwe sena partikolari kif ukoll d-diżimpenji li jkunu saru skont il-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar għandhom jiġu riportati awtomatikament għas-sena ta’ wara. Dawn l-approprjazzjonijiet ma jistgħux jiġu ttrasferiti għal partiti oħra tal-baġit.
 L-ammont li jikkorrispondi għall-kanċellazzjonijiet ta’ impenji li jkunu saru mis-6 ta’ Frar 2003 fil-programm ta’ riċerka tal-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar għandu jkun disponibbli mad-dħul fis-seħħ ta’ din id-Deċiżjoni.”.
 (2) Fl-Artikolu 4, jitħassar il-paragrafu 5.
 Artikolu 2
 Din id-Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fi jum wara dak tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni hija indirizzata lill-Istati Membri.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 COM (2014)14
 (2)
 COM (2016)155
 (3)
 Il-Protokoll Nru 37 tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, dwar il-konsegwenzi finanzjarji tal-iskadenza tat-Trattat tal-KEFA u dwar il-Fond tar-Riċerka għall-Faħam u l-Azzar.
 (4)
 Ir-Regolament (UE, Euratom) Nru 966/2012 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-25 ta’ Ottubru 2012 dwar ir-regoli finanzjarji applikabbli għall-baġit ġenerali tal-Unjoni u li jħassar ir-Regolament tal-Kunsill (KE, Euratom) Nru 1605/2002 (ĠU L 298, 26.10.2012, p. 1).