type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 |
 52012PC0514
 Návrh NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A RADY o zřízení evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci EU Aid Volunteers /* COM/2012/0514 final - 2012/0245 (COD) */
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1. SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Odůvodnění a cíle návrhu
 Tento návrh vytváří v souladu s čl.
 214 odst. 5 Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) rámec pro společný
 příspěvek evropských dobrovolníků k humanitárním činnostem
 zřízením evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci. Cílem návrhu
 je dát konkrétní podobu humanitárním hodnotám Unie a solidaritě s lidmi v
 nouzi podporou efektivního a viditelného evropského dobrovolnického sboru
 humanitární pomoci, který bude přispívat ke zvyšování schopnosti Unie
 reagovat na humanitární krize a ke zvyšování kapacity a odolnosti zranitelných
 nebo katastrofami zasažených komunit ve třetích zemích.
 Unie musí zajistit adekvátní humanitární
 pomoc, kterou by reagovala na větší počet a rozsah humanitárních krizí,
 ať už přírodních katastrof nebo krizí vyvolaných člověkem.
 Dobře připravení dobrovolníci mohou přispět ke schopnosti
 Unie reagovat na zvyšování potřeb v humanitární oblasti.
 Větší využívání ochoty evropských
 občanů podílet se na dobrovolnické činnosti může
 rovněž zlepšit pověst Unie ve světě a zvýšit zájem o
 celoevropské projekty, které podporují poskytování humanitární pomoci.
 Přestože v mnoha sférách roste zapojení dobrovolníků, v oblasti
 solidarity občanů Unie s občany třetích zemí, kteří
 byli postiženi přírodními nebo člověkem způsobenými
 katastrofami, ještě existuje pro rozvoj tohoto zapojení značný
 potenciál. Občané Unie se domnívají, že humanitární pomoc je oblastí, v
 níž má dobrovolnická činnost největší dopad, a výrazně podporují
 zřízení evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci. Velká
 většina evropských občanů rovněž vyjadřuje svou
 naprostou podporu činnostem Unie, které souvisejí s poskytováním
 humanitární pomoci. Komunikaci s občany Unie je však nutné dále
 zlepšovat, aby se zvýšila úroveň povědomí o humanitární pomoci,
 kterou Unie poskytuje, a aby se zajistila její větší viditelnost[1].
 Předkládaný návrh vychází ze sdělení
 z roku 2010 „Dobrovolnictví jako výraz solidarity občanů EU:
 první zamyšlení nad Evropským dobrovolnickým sborem humanitární pomoci“[2]. Ve sdělení jsou vymezeny
 hlavní zásady, existující nedostatky a nezbytné podmínky pro pozitivní
 příspěvek sboru k humanitární pomoci Unie. Návrh přihlíží
 rovněž k výsledkům několika pilotních projektů, jimiž
 se ověřovala možná podoba sboru.
 Rada[3]
 a Evropský parlament[4]
 tuto iniciativu výrazně podpořily, opětovně potvrdily
 klíčovou úlohu Unie při propagaci dobrovolnictví a vymezily
 některé hlavní rysy sboru.
 Návrh by přispěl k cílům
 vnější politiky Unie, zejména k cílům humanitární pomoci Unie chránit
 životy, předcházet lidskému utrpení a zmírňovat ho a chránit lidskou
 důstojnost. Zvýšil by přínos dobrovolníků pro hostitelské
 komunity ve třetích zemích i dopad dobrovolnické činnosti na
 dobrovolníky samotné. Odborná příprava a informální učení
 dobrovolníků by kromě toho představovaly výraznou investici do
 lidského kapitálu, která by zvýšila zaměstnatelnost těchto
 dobrovolníků v globálním hospodářství, a přispěla by
 tedy k cíli Evropy 2020, jímž je inteligentní a udržitelný růst
 podporující začlenění.
 Soulad s ostatními politikami a cíli
 Unie
 Zvláštní pozornost je věnována
 zajištění úzké koordinace činností dobrovolnického sboru humanitární
 pomoci s politikou humanitární pomoci Unie a s činnostmi, které se
 provádějí v rámci vnějších politik EU, zejména v rámci rozvojové
 spolupráce. Dobrovolnický sbor humanitární pomoci by byl zaměřen na
 dosahování cílů humanitární pomoci Unie, ale měl by přispívat i
 k řadě vnitřních politik Unie, například vzdělávání,
 mládeže a aktivního občanství.
 Dobrovolnický sbor humanitární pomoci zaplní
 mezery, které nejsou pokryty stávajícími evropskými programy, například
 Evropskou dobrovolnou službou. Činnosti Evropské dobrovolné služby totiž
 probíhají především v Evropě, jsou zaměřeny na
 příspěvek mladých lidí do 30 let k posilování sociální
 soudržnosti a zvyšování vzájemného porozumění v Unii a nevycházejí ze
 zásad humanitární pomoci. Cíle dobrovolnického sboru humanitární pomoci, jeho
 rozsah a činnosti odpovídají specifickým potřebám humanitárních
 činností a operací.
 2. VÝSLEDKY KONZULTACÍ SE
 ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 Návrh na zřízení dobrovolnického sboru
 humanitární pomoci se poprvé objevil v předloze Ústavní smlouvy EU, poté
 byl dvakrát externě přezkoumán v letech 2006 a 2010 a byl
 několikrát prokonzultován s širokou škálou zúčastněných
 stran, aby bylo možné vyhodnotit současnou situaci v oblasti dobrovolné
 účasti na humanitární pomoci, vymezit existující nedostatky a výzvy a
 určit cíle a priority činnosti.
 Konzultace zúčastněných stran,
 včetně hlavních humanitárních organizací (nevládní organizace,
 skupina Červeného kříže a Červeného půlměsíce,
 agentury OSN), velkých dobrovolnických organizací, jednotlivých
 dobrovolníků, zástupců členských států a dalších
 relevantních subjektů proběhly na dvou tematických konferencích[5] a prostřednictvím
 veřejné konzultace na internetu. Kromě toho se o různých
 tématech souvisejících s Dobrovolnickým sborem humanitární pomoci jednalo
 s členskými státy v rámci pracovní skupiny Rady pro humanitární a
 potravinovou pomoc[6].
 Součástí konzultací bylo rovněž veřejné internetové fórum,
 na němž se diskutovalo o vhodném názvu sboru. Na základě podrobné
 analýzy bylo jako vhodný název zvoleno spojení „EU Aid Volunteers“
 (dobrovolníci pro humanitární pomoc EU), které se bude dále používat jako
 označení iniciativy i jednotlivých dobrovolníků vysílaných do
 třetích zemí pro účely humanitárních operací.
 Pro vyhodnocení možných podob sboru a jejich
 potenciálního dopadu byla vypracována zpráva o posouzení dopadů. Při
 jejím vypracování, monitorovaném řídící skupinou pro posouzení dopadu
 zahrnující příslušné útvary Komise[7],
 byly využity vstupní informace z externí přípravné studie.
 Přihlíželo se také k poznatkům a závěrům ze dvou
 seminářů uspořádaných s koordinátory pilotních projektů[8].
 Všechny připomínky zúčastněných
 stran byly pečlivě zváženy a promítnuty do zprávy
 o posouzení dopadů.
 Posouzení dopadů
 Hlavní zjištěné problémy:
 (1)
 chybí strukturovaný přístup EU k
 dobrovolnictví,
 (2)
 humanitární činnost EU a její solidarita s
 lidmi v nouzi není dostatečně známá,
 (3)
 členské státy nemají srovnatelné postupy pro
 vyhledávání a výběr dobrovolníků,
 (4)
 počet dobrovolníků vyškolených v oblasti
 humanitární pomoci není dostatečný,
 (5)
 neexistuje možnost rychle zvýšit kapacitu
 humanitární pomoci,
 (6)
 přijímající organizace mají nízkou kapacitu.
 Při posuzování dopadu se hodnotilo
 několik možností sestávajících z kombinace různých modulů a
 způsobů řízení:
 Možnost č. 1 zahrnuje 1) vypracování
 norem pro vyhledávání, výběr a školení dobrovolníků a 2) vypracování
 postupu pro akreditaci vysílajících organizací.
 Možnost č. 2 zahrnuje oba moduly první
 možnosti plus 3) podporu školení dobrovolníků z EU v oblasti
 humanitární pomoci, 4) vytvoření evropského rejstříku vyškolených
 dobrovolníků, 5) vypracování norem a akreditačního postupu pro
 řízení dobrovolníků přijímajícími organizacemi.
 Možnost č. 3 zahrnuje všechny moduly
 druhé možnosti plus 6) podporu vysílání dobrovolníků z EU, 7)
 zvyšování kapacity přijímajících organizací ve třetích zemích, 8)
 vytvoření evropské sítě dobrovolníků v oblasti humanitární
 pomoci. Tato možnost by byla prováděna ve spolupráci s humanitárními
 organizacemi, které by hledaly, vybíraly a vysílaly dobrovolníky.
 Možnost č. 4 zahrnuje všechny moduly
 třetí možnosti, ale spravovala by je Evropská komise v rámci přímého
 řízení.
 Po vyhodnocení potenciálních ekonomických a sociálních dopadů a
 dopadů na životní prostředí byla jako nejúčelnější a
 nejúčinnější možnost pro řešení vymezených problémů
 doporučena možnost číslo 3.
 3. PRÁVNÍ STRÁNKA NÁVRHU
 Návrh stanoví postupy a pravidla fungování
 iniciativy EU Aid Volunteers na základě čl. 214 odst. 5 Smlouvy.
 Vychází z přístupu „umožnění“ a je omezen na základní prvky
 potřebné k provádění nařízení, mezi něž patří
 upřesnění obecných a operativních cílů, vymezení zásad,
 z nichž nařízení vychází, a opatření, z nichž se skládá,
 ustanovení o finanční pomoci a obecná prováděcí ustanovení.
 Návrh vychází ze zásad humanitární
 pomoci (článek 4) a z definice humanitární pomoci uvedené
 v Evropském konsensu o humanitární pomoci[9].
 Týká se reakcí na krize, operací předcházení katastrofám, operací
 přípravy a obnovy a také činností humanitární pomoci, jejichž cílem
 je zvýšit schopnosti komunit a jejich odolnost vůči krizím.
 Hlavní prvky tohoto návrhu se týkají jednotlivých
 činností iniciativy EU Aid Volunteers, na něž může být
 poskytnuta finanční pomoc a které mohou jednotliví příjemci
 finanční pomoci provádět na základě ročního pracovního
 programu Komise (článek 21). V souladu s nařízením Rady
 (ES) č. 58/2003[10]
 má Komise v úmyslu svěřit řízení programu výkonné
 agentuře.
 V návrhu jsou vymezeny následující typy
 činností:
 –
 Vypracování norem týkajících se zájemců o
 dobrovolnickou činnost a dobrovolníků zapojených do iniciativy EU Aid
 Volunteers (článek 9)
 Komise vypracuje normy, jimiž stanoví strategický
 rámec a minimální požadavky pro zajištění účelného, účinného a
 koherentního náboru a přípravy zájemců o dobrovolnickou činnost
 a vysílání a řízení dobrovolníků v rámci iniciativy EU Aid
 Volunteers, což jsou hlavní činnosti této iniciativy. Tyto normy zajistí
 povinnost péče a upraví zejména odpovědnost vysílajících a
 přijímajících organizací, minimální požadavky na pokrytí životních
 nákladů, nákladů na ubytování a dalších relevantních výdajů,
 pojistné krytí a další důležité prvky.
 –
 Akreditace (článek 10)
 Vysílající organizace, které si přejí
 vybírat, připravovat a vysílat dobrovolníky v rámci iniciativy EU Aid
 Volunteers, musejí získat osvědčení o splnění výše uvedených
 norem. Musejí splnit různé požadavky způsobilosti a projít
 diferencovaným akreditačním postupem (bude vymezen v prováděcích
 aktech), který bude přihlížet k jejich povaze a kapacitě
 (např. veřejné subjekty členských států, nevládní
 organizace). Za způsobilé se budou považovat rovněž subjekty, které
 se zabývají civilní ochranou a rozvojovou spoluprací v oblasti humanitární
 pomoci. Diferencovaný akreditační postup bude zaveden také pro
 způsobilé přijímající organizace. Přestože soukromé podniky
 nebudou moci být uznány za způsobilé vysílající nebo přijímající
 organizace, budou se moci zapojit do projektů a spolufinancovat část
 nákladů na dobrovolníky, aby se podpořila myšlenka dobrovolné
 činnosti podniků obsažená ve sdělení „Obnovená strategie EU pro
 sociální odpovědnost podniků na období 2011–2014“[11].
 –
 Vyhledávání a výběr zájemců o
 dobrovolnickou činnost (článek 11)
 Dobrovolníky iniciativy EU Aid Volunteers se
 mohou stát občané Unie i státní příslušníci třetích států,
 kteří dlouhodobě legálně pobývají na území EU. S výhradou
 uzavření dohod uvedených v čl. 23 odst. 1 mohou žádosti o
 účast v iniciativě EU Aid Volunteers předkládat občané
 kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí a zemí, s nimiž bylo
 uzavřeno partnerství v rámci evropské politiky sousedství.
 Komise na základě ročního pracovního
 programu zveřejní výzvy k předkládání návrhů na vyhledávání
 a výběr zájemců o dobrovolnickou činnost akreditovanými
 vysílajícími organizacemi. Vysílající organizace, s nimiž budou na základě
 těchto výzev uzavřeny smlouvy, vyhledají a vyberou zájemce, kterým
 bude poskytnuto školení, jakmile vysílající nebo přijímající organizace či
 další relevantní subjekty vyhodnotí potřeby třetích zemí.
 –
 Školení a příprava před vysláním
 (článek 12)
 Vybraným zájemcům o dobrovolnickou
 činnost bude poskytnuto individualizované školení, které bude
 přihlížet k jejich předchozím zkušenostem. Vzdělávací
 program připraví Komise a provádět ho budou organizace s odborností v
 oblasti vzdělávání. Kromě toho budou mít zájemci o dobrovolnickou
 činnost možnost v rámci svého školení a podle svých potřeb
 získat praktické zkušenosti na stážích nebo pomocí jiných forem krátké
 přípravy před vysláním, které zajistí akreditované vysílající
 organizace.
 –
 Rejstřík dobrovolníků iniciativy EU
 Aid Volunteers (článek 13)
 U každého zájemce o dobrovolnickou
 činnost se posoudí jeho připravenost k vyslání do třetích
 zemí. V případě kladného výsledku bude zájemce zařazen do
 Komisí vedeného rejstříku dobrovolníků iniciativy EU Aid Volunteers,
 kteří mohou být vysláni do třetích zemí. Do rejstříku budou
 zařazeni rovněž dobrovolníci, kteří již byli vysláni a mají
 zájem o další vyslání.
 –
 Vysílání dobrovolníků do třetích zemí
 v rámci iniciativy EU Aid Volunteers (článek 14)
 Komise na základě ročního pracovního
 programu zveřejní výzvy k předkládání návrhů na vysílání
 dobrovolníků v rámci iniciativy EU Aid Volunteers akreditovanými
 vysílajícími organizacemi. Vysílající organizace, s nimiž budou v návaznosti na
 tyto výzvy uzavřeny smlouvy, vyberou dobrovolníky z rejstříku a
 vyšlou je do přijímajících organizací. Komise může z rejstříku
 rovněž vybírat dobrovolníky a vysílat je do místních oddělení Komise,
 která se věnují humanitární pomoci, nebo do zásahů ve třetích
 zemí prostřednictvím Evropského střediska reakce na mimořádné
 situace[12],
 které usnadňuje odezvu Unie na katastrofy. Konkrétní podmínky vyslání
 budou stanoveny ve smlouvě uzavřené mezi vysílající organizací a
 dobrovolníkem.
 –
 Zvyšování kapacity přijímajících organizací
 (článek 15)
 Prostřednictvím této činnosti
 může Komise podporovat opatření na budování kapacity
 přijímajících organizací s cílem zajistit efektivní řízení dobrovolníků
 zapojených do iniciativy EU Aid Volunteers a udržitelný dopad jejich
 činnosti, součástí je i podpora místního dobrovolnictví.
 –
 Síť iniciativy EU Aid Volunteers (článek 16)
 Cílem tohoto opatření je zřídit
 síť iniciativy EU Aid Volunteers, kterou bude řídit Komise. Formou i
 účelem sítě bude interakce mezi dobrovolníky iniciativy EU Aid
 Volunteers, prostřednictvím sítě budou prováděny rovněž
 specifické činnosti, například sdílení poznatků a šíření
 informací. V rámci sítě se budou také podporovat akce typu
 seminářů, pracovních setkání a činností týkajících se bývalých
 dobrovolníků.
 –
 Komunikace, zvyšování povědomí a
 viditelnosti (článek 17)
 Toto opatření se týká podpory informování veřejnosti,
 komunikace a zvyšování povědomí o iniciativě EU Aid Volunteers a
 podpory dobrovolnictví v oblasti humanitární pomoci. Komise vypracuje
 informační a komunikační akční plán, který budou provádět
 všichni příjemci, zejména vysílající a přijímající organizace.
 Komise je zmocněna stanovit podmínky provádění některých
 těchto opatření buď pomocí aktů v přenesené
 pravomoci (viz článek 25), pokud jde o normy a změny
 ukazatelů pro operativní cíle, nebo pomocí prováděcích
 aktů (viz článek 24), pokud jde například o akreditační
 postup a podobu vzdělávacího programu.
 Právní základ
 Právním základem návrhu je čl. 214 odst. 5 Smlouvy
 o fungování Evropské unie.
 Zásada subsidiarity
 Vzhledem k tomu, že zřízení iniciativy EU Aid Volunteers Unií
 má konkrétní právní základ ve Smlouvě, zásada subsidiarity se nepoužije.
 Zásada proporcionality
 Návrh zajišťuje nápravu nedostatků zjištěných v
 existujících režimech dobrovolnictví a nepřesahuje rámec toho, co je
 nezbytné pro dosažení těchto cílů.
 Administrativní zátěž, která Unii vzniká, je nízká a souvisí pouze
 s vytvořením podmínek pro vysílání dobrovolníků do operací
 humanitární pomoci, tedy s vypracováním norem, akreditačního postupu,
 vzdělávacího programu a rejstříku vyškolených dobrovolníků.
 Hlavní činnosti, které souvisejí s vyhledáváním, výběrem,
 přípravou a vysíláním dobrovolníků v rámci iniciativy EU Aid
 Volunteers, budou decentralizované a budou je provádět vysílající nebo
 přijímající organizace. Komise navíc hodlá pověřit řízením
 programu výkonnou agenturu.
 Volba nástroje
 Návrh nařízení Evropského parlamentu a Rady.
 4. ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Ve sdělení Komise „Rozpočet pro
 Evropu 2020“[13]
 byly rozpočtové závazky na zřízení Evropského dobrovolnického sboru
 humanitární pomoci (iniciativa EU Aid Volunteers) stanoveny na 239,1 milionu
 EUR v běžných cenách.
 2012/0245 (COD)
 Návrh
 NAŘÍZENÍ EVROPSKÉHO PARLAMENTU A
 RADY
 o zřízení evropského dobrovolnického
 sboru humanitární pomoci
 EU Aid Volunteers
 EVROPSKÝ PARLAMENT A RADA EVROPSKÉ
 UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské
 unie, a zejména na čl. 214 odst. 5 této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 po konzultaci s evropským inspektorem
 ochrany údajů,
 po postoupení předlohy legislativního
 aktu vnitrostátním parlamentům,
 v souladu s řádným legislativním
 postupem,
 vzhledem k těmto důvodům:
 1) Solidarita patří mezi
 základní hodnoty Unie a existuje prostor pro další rozvoj projevů
 solidarity občanů Unie s lidmi ve třetích zemích,
 kteří patří do zranitelných skupin nebo byli postiženi přírodní
 katastrofou nebo člověkem vyvolanou krizí.
 2) Konkrétním a viditelným
 projevem solidarity je dobrovolnictví, které jednotlivcům umožňuje
 věnovat znalosti, dovednosti a čas službě druhým, aniž by byl
 hlavní motivací finanční zisk.
 3) Vize Unie v oblasti
 humanitární pomoci, včetně společných cílů, zásad a
 osvědčených postupů i společného rámce pro poskytování
 humanitární pomoci, je vymezena v „Evropském konsensu o humanitární pomoci“[14]. Evropský konsensus
 zdůrazňuje pevné odhodlání Unie dodržovat a podporovat základní
 humanitární zásady lidskosti, neutrality, nestrannosti a nezávislosti. Činnost
 evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci (dále jen „iniciativa EU
 Aid Volunteers“) by se měla řídit Evropským konsensem o humanitární
 pomoci.
 4) Humanitární pomoc Unie se
 poskytuje v situacích, v nichž se využívají také další nástroje související
 s rozvojovou spoluprací, krizovým řízením a civilní ochranou. Při
 působení dobrovolníků v rámci iniciativy EU Aid Volunteers by
 měla být zajištěna soudržnost a doplňkovost s relevantními
 politikami a nástroji s cílem zajistit jejich co nejefektivnější využití a
 měly by systematicky propagovat humanitární zásady a cíle dlouhodobého
 rozvoje. V zájmu koordinace odezvy Unie na humanitární krize ve
 třetích zemích by se mělo usilovat o součinnost iniciativy EU
 Aid Volunteers s mechanismem civilní ochrany Unie, Evropským
 střediskem reakce na mimořádné situace zřízeným rozhodnutím
 XX/XXXX[15],
 Evropskou službou pro vnější činnost a delegacemi EU.
 5) V posledních letech se
 celosvětově výrazně zvýšil počet, rozsah a složitost
 humanitárních krizí, a proto je čím dál tím více potřebné, aby
 humanitární subjekty poskytovaly účelnou, účinnou a soudržnou odezvu
 a pomáhaly místním komunitám ve třetích zemích snižovat jejich
 zranitelnost a zvyšovat jejich odolnost vůči katastrofám.
 6) Dobrovolníci mohou posílit
 operace humanitární pomoci a přispět k profesionalizaci
 humanitární podpory, pokud jsou adekvátně vybráni, vyškoleni a
 připraveni k vyslání, takže je zajištěno, že mají dovednosti a
 schopnosti potřebné k co nejefektivnější pomoci lidem
 v nouzi.
 7) V Evropě i ve světě
 existují programy pro vysílání dobrovolníků do třetích zemí.
 Často se jedná o státní systémy, které se zaměřují hlavně
 nebo výlučně na rozvojové projekty. Iniciativa EU Aid Volunteers by
 proto jejich činnost neměla duplikovat, ale měla by
 vytvářet přidanou hodnotu tím, že dobrovolníkům poskytne
 příležitost společně přispět k operacím
 humanitární pomoci, čímž posílí aktivní občanství Evropské unie a
 podpoří přeshraniční spolupráci provádějících organizací,
 které se účastní činností dobrovolnického sboru.
 8) V současné
 podobě dobrovolnictví v humanitární oblasti existují nedostatky,
 které může iniciativa EU Aid Volunteers odstranit vysíláním
 dobrovolníků se správnými schopnostmi v pravý čas na pravé
 místo. Tohoto cíle by se mělo dosáhnout zejména vypracováním evropských
 norem pro vyhledávání a výběr humanitárních dobrovolníků,
 společným stanovením kritérií pro vzdělávání a přípravu
 humanitárních dobrovolníků k vyslání, vedením kvalitnějších
 rejstříků zájemců o dobrovolnickou činnost, kteří jsou
 vyhledáni na základě potřeb v terénu, a vytvořením
 příležitostí, které dobrovolníkům umožní přispívat k
 humanitárním operacím nejen při vyslání, ale i v zázemí nebo
 dobrovolnickými činnostmi na internetu[16].
 9) Prvořadý význam musí
 mít bezpečnost dobrovolníků.
 10) Unie uskutečňuje
 své operace humanitární pomoci ve spolupráci s provádějícími
 organizacemi. Při provádění iniciativy EU Aid Volunteers by tyto
 organizace měly mít významnou roli, aby se zajistilo, že si subjekty v
 terénu činnost skutečně osvojí a že se potenciální přínos
 dobrovolnického sboru využije na maximum. Unie by měla prováděcí
 organizace pověřit vyhledáváním, výběrem, přípravou a
 vysíláním dobrovolníků v rámci iniciativy EU Aid Volunteers na
 základě norem vypracovaných Komisí. Komise by kromě toho měla
 mít možnost sama využívat úspěšně vyškolené a připravené
 dobrovolníky k vyslání, bude-li to potřebovat.
 11) Soukromé společnosti
 mohou hrát významnou roli a přispívat k humanitárním operacím Unie
 zejména umožňováním dobrovolnické činnosti svých zaměstnanců[17].
 12) Dobrovolná účast na
 humanitární pomoci by mohla přispět k udržení mladých lidí
 v aktivitě, přispět k jejich osobnímu rozvoji, zvýšit
 jejich povědomí o jiných kulturách a zlepšit jejich schopnosti a zaměstnatelnost
 v globálním hospodářství. Přispěla by tedy
 k iniciativě „Příležitosti pro mladé“[18] a k řadě
 dalších klíčových cílů Unie, jimiž jsou například sociální
 začlenění, zaměstnanost, aktivní občanství, vzdělávání
 a rozvoj dovedností[19].
 13) Z unijních zásad rovných
 příležitostí a nediskriminace vyplývá, že by možnost zapojit se jako
 aktivní občané měli mít občané Unie a osoby, které na jejím
 území dlouhodobě legálně pobývají, ze všech sociálních a
 věkových skupin. S ohledem na zvláštní problematiku humanitární pomoci by
 měli být dobrovolníci působící v iniciativě EU Aid
 Volunteers starší 18 let.
 14) Základním předpokladem
 pro vysílání dobrovolníků do zemí mimo Unii je jasný právní status.
 Podmínky vysílání dobrovolníků by měly být stanoveny smluvně,
 včetně norem ochrany a bezpečnosti dobrovolníků, odpovědnosti
 vysílajících a přijímajících organizací, pojištění, pokrytí životních
 nákladů, nákladů na ubytování a dalších relevantních nákladů.
 Způsobilost dobrovolníků k vyslání do třetích zemí by měla
 podléhat příslušným opatřením pro zajištění bezpečnosti.
 15) Dobrovolníci z iniciativy EU
 Aid Volunteers by měli podporovat místní humanitární organizace ve
 třetích zemích. Jejich činnost by měla zvýšit schopnost
 přijímajících organizací řešit humanitární krize a profesionálně
 řídit dobrovolníky z iniciativy EU Aid Volunteers, efektivně využívat
 jejich znalosti a dovednosti a zajistit, aby příspěvek
 dobrovolníků měl udržitelný dopad na místní komunitu, čímž by se
 pomohlo lidem v nouzi postiženým humanitární krizí, kteří jsou
 konečnými příjemci humanitární pomoci Unie.
 16) Finanční ustanovení
 tohoto nařízení by se měla použít od 1. ledna 2014, protože
 souvisejí s víceletým finančním rámcem na období 2014–2020.
 Finanční pomoc by se měla přidělovat podle nařízení č.
 xxx/2012[20]
 použitelného na souhrnný rozpočet Evropské unie (finanční
 nařízení). S ohledem na specifickou povahu iniciativy EU Aid
 Volunteers je vhodné stanovit, že finanční pomoc lze poskytovat fyzickým i
 právnickým osobám, které se řídí soukromým i veřejným právem. Je rovněž
 důležité zajistit dodržování pravidel uvedeného nařízení, zejména
 pokud jde o zásady hospodárnosti, účinnosti a účelnosti.
 17) Finanční zájmy Unie by
 měly být chráněny přiměřenými opatřeními v celém
 výdajovém cyklu, včetně prevence, odhalování a vyšetřování
 nesrovnalostí, zpětného získávání ztracených, neoprávněně
 vyplacených nebo nesprávně použitých finančních prostředků
 a případných sankcí. Je nutné přijmout vhodná opatření
 k zamezení nesrovnalostí a podvodů a podniknout nezbytné
 kroky k zpětnému získání ztracených, neoprávněně vyplacených
 nebo nesprávně použitých prostředků v souladu
 s nařízením Rady (ES, Euratom) č. 2988/95 ze dne
 18. prosince 1995 o ochraně finančních zájmů
 Evropských společenství[21],
 nařízením Rady (Euratom, ES) č. 2185/96 ze dne
 11. listopadu 1996 o kontrolách a inspekcích na místě
 prováděných Komisí za účelem ochrany finančních zájmů
 Evropských společenství proti podvodům a jiným nesrovnalostem[22] a nařízením
 Evropského parlamentu a Rady (ES ) č. 1073/1999 ze dne
 25. května 1999 o vyšetřování prováděném
 Evropským úřadem pro boj proti podvodům (OLAF)[23].
 18) Na základě dohod o
 spolupráci by měla být umožněna účast třetích zemí, zejména
 přistupujících zemí, kandidátských zemí, států ESVO a zemí,
 s nimiž bylo navázáno partnerství v rámci evropské politiky
 sousedství.
 19) S cílem umožnit stálé
 využívání zpětné vazby a přijímat zlepšující opatření by Komisi
 měla být svěřena pravomoc přijímat akty na základě
 článku 290 Smlouvy o fungování Evropské unie ohledně ustanovení,
 která se týkají norem řízení dobrovolníků z iniciativy EU Aid
 Volunteers a změn ukazatelů výkonnosti. Je obzvláště
 důležité, aby Komise v rámci přípravné činnosti vedla
 odpovídající konzultace, a to i na odborné úrovni. Při přípravě
 a vypracovávání aktů v přenesené pravomoci by Komise měla
 zajistit, aby byly příslušné dokumenty předány současně,
 včas a vhodným způsobem Evropskému parlamentu a Radě.
 20) V zájmu zajištění
 jednotných podmínek pro provádění tohoto nařízení by měly být
 Komisi svěřeny prováděcí pravomoci. Tyto pravomoci by měly
 být vykonávány v souladu s nařízením Evropského parlamentu a
 Rady (EU) č. 182/2011 ze dne 16. února 2011, kterým se stanoví
 pravidla a obecné zásady způsobu, jakým členské státy kontrolují
 Komisi při výkonu prováděcích pravomocí[24]. Tento proces posuzování by se
 měl využívat pro přijímání akreditačního postupu,
 vzdělávacího programu a ročního pracovního programu iniciativy.
 21) Nařízení dodržuje
 základní práva a zásady uznávané Listinou základních práv Evropské unie.
 22) Zpracování osobních
 údajů probíhající v rámci tohoto nařízení nejde za rámec toho,
 co je nezbytné a přiměřené pro účely zajištění
 hladkého fungování iniciativy EU Aid Volunteers. Zpracování osobních údajů
 Komisí se řídí nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č.
 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob
 v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi
 Společenství a o volném pohybu těchto údajů[25]. Zpracování osobních
 údajů provádějícími organizacemi, které jsou legálně usazeny v
 Unii, se řídí směrnicí o ochraně údajů 95/46/ES[26],
 PŘIJALY TOTO NAŘÍZENÍ:
 KAPITOLA I
 Cíle, oblast působnosti a definice
 Článek 1
 Předmět
 Tímto nařízením se zřizuje Evropský
 dobrovolnický sbor humanitární pomoci (dále jen „iniciativa EU Aid Volunteers“)
 jako rámec pro společný příspěvek evropských dobrovolníků
 k humanitárním činnostem Unie.
 Toto nařízení stanoví pravidla a postupy
 fungování iniciativy EU Aid Volunteers a pravidla poskytování finanční
 pomoci.
 Článek 2
 Oblast působnosti
 Toto nařízení se vztahuje na:
 1. vysílání dobrovolníků do
 operací humanitární pomoci ve třetích zemích v rámci iniciativy EU
 Aid Volunteers;
 2. činnosti v Unii
 zaměřené na podporu, propagaci a přípravu vysílání
 dobrovolníků do operací humanitární pomoci v rámci iniciativy EU Aid
 Volunteers;
 3. činnosti v Unii a
 mimo ni zaměřené na zvyšování schopnosti přijímajících
 organizací ve třetích zemí řídit dobrovolníky z iniciativy EU Aid
 Volunteers.
 Článek 3
 Cíl
 Cílem iniciativy EU Aid Volunteers je dát
 konkrétní podobu humanitárním hodnotám Unie a solidaritě s lidmi v nouzi
 podporou efektivní a viditelné činnosti dobrovolníků, která
 přispívá ke zvyšování schopnosti Unie reagovat na humanitární krize a ke
 zvyšování kapacity a odolnosti zranitelných nebo katastrofami zasažených
 komunit ve třetích zemích.
 Článek
 4
 Obecné zásady
 1) Iniciativa EU Aid Volunteers
 se řídí zásadami humanitární pomoci, jimiž jsou lidskost, neutralita,
 nestrannost a nezávislost.
 2) Opatření přijímaná
 v rámci iniciativy EU Aid Volunteers reagují na potřeby místních
 komunit a přijímajících organizací a měla by přispívat
 k profesionalizaci poskytování humanitární pomoci.
 3) Bezpečnost
 dobrovolníků je prioritou.
 4) Iniciativa EU Aid Volunteers
 podporuje společné akce a účast dobrovolníků z různých zemí
 a přispívá ke společným projektům a nadnárodním partnerstvím mezi
 prováděcími organizacemi uvedenými v článku 10.
 Článek 5
 Definice
 Pro účely tohoto nařízení se použijí
 tyto definice:
 (a)
 „dobrovolníkem“ se rozumí osoba, která se na
 základě vlastní vůle a motivace a aniž by byla primárně
 motivována finančním ziskem rozhodne zapojit do činností, z nichž má
 prospěch ona sama, komunita a společnost obecně;
 (b)
 „zájemcem o dobrovolnickou činnost“ se rozumí
 osoba, která splňuje podmínky uvedené v čl. 11 odst. 1 a požádá
 o zapojení do činností iniciativy EU Aid Volunteers;
 (c)
 „dobrovolníkem z iniciativy EU Aid Volunteers“ se
 rozumí zájemce o dobrovolnickou činnost, který byl vybrán, vyškolen,
 vyhodnocen jako způsobilý a zaregistrován jako připravený
 k vyslání do operací humanitární pomoci ve třetích zemích;
 (d)
 „humanitární pomocí“ se rozumí činnosti a
 operace, jejichž cílem je poskytnout na základě potřeb naléhavou
 pomoc zaměřenou na záchranu života, předcházení lidskému
 utrpení, jeho zmírňování a zachování lidské důstojnosti
 v situaci člověkem vyvolaných krizí nebo přírodních
 katastrof. Spadají sem operace pomoci, záchrany a ochrany v humanitárních
 krizích nebo bezprostředně po nich, podpůrná opatření pro
 zajištění přístupu k lidem v nouzi a pro usnadnění volného toku
 pomoci, opatření zaměřená na posílení připravenosti na
 katastrofy a snižování rizika katastrof, opatření přispívající
 k posílení odolnosti a schopnosti vyrovnávat se s krizemi a zajistit
 obnovu po nich;
 (e)
 „třetí zemí“ se rozumí země mimo Unii,
 v níž se uskutečňují operace a činnosti humanitární pomoci
 uvedené v písmeni d).
 Článek 6
 Soudržnost a doplňkovost činnosti Unie
 1. Při provádění
 tohoto nařízení se zajišťuje soudržnost s ostatními oblastmi
 vnější činnosti Unie a s dalšími příslušnými politikami
 Unie. Zvláštní pozornost se věnuje hladkému přechodu mezi záchranou,
 obnovou a rozvojem.
 2. Komise a členské státy
 spolupracují na zvyšování soudržnosti a souladu různých národních
 dobrovolnických programů a iniciativy EU Aid Volunteers.
 3. Při provádění
 opatření iniciativy EU Aid Volunteers podporuje Unie spolupráci
 s příslušnými mezinárodními organizacemi, zejména OSN, a dalšími
 partnery v oblasti humanitární pomoci.
 Článek 7
 Operativní cíle
 1. Iniciativa EU Aid Volunteers
 má následující operativní cíle:
 (a)
 Zvýšit a zlepšit schopnost Unie poskytovat
 humanitární pomoc.
 Pokrok při dosahování tohoto operativního
 cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
 –
 počet dobrovolníků, kteří byli
 v rámci iniciativy EU Aid Volunteers vysláni nebo kteří jsou
 připraveni k vyslání,
 –
 počet osob, kterým byla poskytnuta humanitární
 pomoc Unie.
 (b)
 Zlepšit dovednosti a znalosti dobrovolníků
 v oblasti humanitární pomoci a podmínky jejich práce.
 Pokrok při dosahování tohoto operativního
 cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
 –
 počet vyškolených dobrovolníků a kvalita
 vzdělávání podle hodnocení a úrovně spokojenosti,
 –
 počet akreditovaných vysílajících organizací,
 které uplatňují normy pro vysílání a řízení dobrovolníků z
 iniciativy EU Aid Volunteers.
 (c)
 Zvýšit kapacitu přijímajících organizací a
 podpořit dobrovolnictví ve třetích zemích.
 Pokrok při dosahování tohoto operativního
 cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
 –
 počet a typ opatření na zvyšování
 kapacity,
 –
 počet zaměstnanců a
 dobrovolníků ze třetích zemí, kteří se podílejí na
 opatřeních na zvyšování kapacity.
 (d)
 Podpořit viditelnost hodnot Unie
 v oblasti humanitární pomoci.
 Pokrok při dosahování tohoto operativního
 cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
 –
 úroveň znalostí dobrovolníků zapojených
 do iniciativy EU Aid Volunteers o humanitární pomoci EU,
 –
 úroveň povědomí o iniciativě EU Aid
 Volunteers mezi cílovou populací v Unii, účastnícími se a
 hostitelskými komunitami ve třetích zemích a dalšími subjekty
 působícími v oblasti humanitární pomoci.
 (e)
 Zvýšit soudržnost a soulad dobrovolnictví v
 členských státech s cílem zlepšit možnosti občanů Unie zapojit
 se do akcí a opatření humanitární pomoci.
 Pokrok při dosahování tohoto operativního
 cíle se hodnotí na základě ukazatelů, jimiž jsou například:
 –
 počet akreditovaných vysílajících organizací,
 –
 šíření a přejímání norem řízení
 evropských dobrovolníků jinými dobrovolnickými systémy.
 2. Ukazatele uvedené v odst. 1
 písm. a) až e) se použijí k monitorování, hodnocení a přezkumu výkonnosti,
 podle toho, k čemu se vztahují. Ukazatele jsou orientační a lze
 je měnit postupem uvedeným v článku 25, aby bylo možno
 přihlédnout k výsledkům hodnocení pokroku.
 KAPITOLA II
 OPATŘENÍ PŘÍJÍMANÁ V RÁMCI INICIATIVY EU AID VOLUNTEERS
 Článek 8
 Opatření přijímaná v rámci iniciativy EU Aid Volunteers
 Iniciativa EU Aid Volunteers usiluje o
 dosažení cílů uvedených v článcích 3 a 7 následujícími typy
 opatření:
 –
 vypracování a provádění norem týkajících se
 zájemců o dobrovolnickou činnost a dobrovolníků zapojených do
 iniciativy EU Aid Volunteers,
 –
 vypracování a provádění postupu akreditace
 vysílajících a přijímajících organizací,
 –
 vyhledávání a výběr zájemců o
 dobrovolnickou činnost,
 –
 vytvoření vzdělávacího programu a podpora
 školení a stáží,
 –
 vypracování, vedení a aktualizace rejstříku
 dobrovolníků iniciativy EU Aid Volunteers,
 –
 vysílání dobrovolníků z iniciativy EU Aid
 Volunteers do třetích zemí pro účely činností a operací
 humanitární pomoci,
 –
 budování kapacity přijímajících organizací,
 –
 vytváření a řízení Sítě iniciativy
 EU Aid Volunteers,
 –
 komunikace, zvyšování povědomí a viditelnosti,
 –
 doplňkové činnosti, které zvyšují
 odpovědnost, transparentnost a efektivitu iniciativy EU Aid Volunteers.
 Článek 9
 Normy týkající se zájemců o dobrovolnickou činnost a
 dobrovolníků z iniciativy EU Aid Volunteers
 1. Komise přijme
 v souladu s článkem 25 akty v přenesené pravomoci
 s cílem zavést normy pro:
 (a)
 vyhledávání, výběr a přípravu
 zájemců o vyslání do operací humanitární pomoci;
 (b)
 vysílání dobrovolníků zapojených do iniciativy
 EU Aid Volunteers do třetích zemí a jejich řízení v těchto
 zemích.
 2. Tyto normy stanoví povinnost
 zajistit péči a upraví zejména odpovědnost vysílajících a
 přijímajících organizací, minimální požadavky na pokrytí životních
 nákladů, nákladů na ubytování a dalších relevantních nákladů,
 pojistné krytí, postupy pro zajištění bezpečnosti a další
 důležité prvky.
 Článek 10
 Akreditace
 1. Komise zavede
 akreditační postup, jímž zajistí, aby vysílající organizace splňovaly
 normy uvedené v článku 9, a diferencovaný akreditační postup pro
 přijímající organizace.
 2. Vysílající organizace mají
 nárok na akreditaci, jestliže působí v oblasti humanitární pomoci
 podle definice v čl. 5 písm. d) a patří do jedné z následujících
 kategorií:
 (a)
 nevládní neziskové organizace, které jsou
 zřízené v souladu se zákony některého členského státu
 a jejichž ústředí se nachází na území Unie;
 (b)
 Mezinárodní výbor Červeného kříže
 (MVČK) a Mezinárodní federace společností Červeného kříže a
 Červeného půlměsíce;
 (c)
 veřejnoprávní subjekty, které se řídí
 právem některého členského státu.
 Nevládní neziskové organizace a veřejnoprávní
 subjekty se sídlem v zemích uvedených v článku 23 mají rovněž nárok
 na akreditaci za podmínek uvedených v daném článku a na základě v
 něm uvedených dohod.
 3. Organizace ze třetích
 zemí, které dodržují normy uvedené v čl. 9 odst. 1 písm. b), lze
 akreditovat jako přijímající organizace, jestliže působí v oblasti
 humanitární pomoci podle definice v čl. 5 písm. d) a patří do
 některé z následujících kategorií:
 (a)
 nevládní neziskové organizace, které působí
 nebo jsou zřízeny ve třetí zemi podle platných zákonů dané
 země;
 (b)
 veřejnoprávní subjekty, které se řídí
 právem třetí země;
 (c)
 mezinárodní agentury a organizace.
 4. Aniž by byly dotčeny
 požadavky uvedené v odstavcích 2 a 3, mohou vysílající a přijímající
 organizace provádět opatření v rámci iniciativy EU Aid Volunteers
 ve spojení se soukromými výdělečně činnými organizacemi.
 5. Fungování a podoba
 akreditačních postupů budou stanoveny prováděcími akty v souladu
 s čl. 24 odst. 2.
 Článek 11
 Vyhledávání a výběr zájemců o dobrovolnickouč innost
 1. Zájemci o dobrovolnickou
 činnost se mohou stát občané Unie, státní příslušníci
 třetích zemí, kteří dlouhodobě legálně pobývají v
 členském státě Unie, a občané ze zemí a organizací uvedených
 v čl. 23 odst. 1 za podmínek, jež jsou v tomto článku uvedeny,
 starší 18 let.
 2. Na základě vyhodnocení
 potřeb třetích zemí, které provedou vysílající nebo přijímají
 organizace nebo další příslušné subjekty, akreditované organizace
 vyhledají a vyberou zájemce o dobrovolnickou činnost, kterým bude
 poskytnuto školení.
 3. Hledání a výběr
 zájemců o dobrovolnickou činnost musí splňovat normy uvedené
 v čl. 9 odst. 1 písm. a).
 Článek 12
 Školení zájemců o dobrovolnickou činnost a stáže
 1. Komise vypracuje
 vzdělávací program pro přípravu zájemců o dobrovolnickou
 činnost na účast v humanitárních činnostech a operacích
 humanitární pomoci.
 2. Vzdělávacího programu se
 mohou účastnit zájemci o dobrovolnickou činnost, kteří byli
 vyhledáni a vybráni v souladu s článkem 11. Konkrétní rozsah a obsah
 školení, které každý zájemce potřebuje, se určí na základě jeho
 potřeb s ohledem na jeho předchozí zkušenosti.
 3. V rámci svého
 vzdělávání a zejména přípravy k vyslání mohou zájemci o
 dobrovolnickou činnost absolvovat stáž v akreditovaných vysílajících
 organizacích, pokud možno v jiné zemi než v zemi svého původu.
 4. Aniž by byl dotčen
 odstavec 3, může vysílající organizace zájemcům o dobrovolnickou
 činnost, kteří neabsolvovali stáž, v případě
 potřeby poskytnout další přípravu před vysláním. Příprava i
 stáž musí splňovat normy přípravy uvedené v čl. 9 odst. 1
 písm. a).
 5. Součástí
 vzdělávacího programu je vyhodnocení připravenosti zájemce o dobrovolnickou
 činnost k vyslání do operací humanitární pomoci.
 6. Podoba vzdělávacího
 programu a postup hodnocení připravenosti zájemců budou upraveny
 prováděcími akty v souladu s čl. 24 odst. 2.
 Článek 13
 Rejstřík dobrovolníků iniciativy EU Aid Volunteers
 1. Zájemci o dobrovolnickou
 činnost, kteří úspěšně prošli hodnocením uvedeným
 v čl. 12 odst. 5, jsou považováni za dobrovolníky zapojené do
 iniciativy EU Aid Volunteers. Jako takoví mohou být zařazeni do
 rejstříku dobrovolníků iniciativy EU Aid Volunteers (dále jen
 „rejstřík“) a mohou být vysláni do třetí země.
 2. Komise zřídí, vede a
 aktualizuje rejstřík a stanoví podmínky přístupu do rejstříku a podmínky
 jeho užívání.
 Článek 14
 Vysílání dobrovolníků do třetích zemí v rámci iniciativy EU
 Aid Volunteers
 1. Dobrovolníci zařazení do
 rejstříku iniciativy EU Aid Volunteers mohou být pro účely
 činností a operací humanitární pomoci vymezených v čl. 5 písm. d)
 vysláni:
 (a)
 akreditovanými vysílajícími organizacemi do
 přijímajících organizací ve třetích zemích nebo
 (b)
 Komisí do místních oddělení Komise, která se
 věnují humanitární pomoci, nebo do zásahů ve třetích zemích.
 2. V případě
 vyslání podle odst. 1 písm. a) zajistí akreditované vysílající organizace
 dodržování norem uvedených v článku 9.
 3. Konkrétní podmínky vyslání jsou
 stanoveny ve smlouvě uzavřené mezi vysílající organizací a
 dobrovolníkem, mezi tyto podmínky patří doba trvání, místo vyslání a úkoly
 dobrovolníka.
 4. V případě
 vyslání podle odst. 1 písm. b) Komise podepíše s dobrovolníky
 „smlouvu o vyslání dobrovolníka“, v níž vymezí konkrétní podmínky vyslání.
 Smlouvy o vyslání dobrovolníka neudílejí dobrovolníkům práva a povinnosti
 vyplývající ze „Služebního řádu úředníků Evropské unie“ a
 „Pracovního řádu ostatních zaměstnanců Evropské unie“.
 Článek 15
 Zvyšování kapacity přijímajících organizací
 Komise podporuje akce zaměřené na
 posilování kapacity přijímajících organizací s cílem zajistit efektivní
 řízení dobrovolníků z iniciativy EU Aid Volunteers a udržitelný dopad
 jejich činnosti, včetně:
 (a)
 školení v oblasti řízení dobrovolníků,
 coachingu, připravenosti na katastrofy, reakce na katastrofy a
 v dalších oblastech, které mají význam pro zaměstnance a dobrovolníky
 z přijímajících organizací;
 (b)
 výměny osvědčených postupů,
 technické pomoci, programů twinningu a výměny zaměstnanců a
 dobrovolníků, vytváření sítí a dalších relevantních opatření
 zaměřených na zlepšení řízení dobrovolníků z iniciativy EU
 Aid Volunteers ve třetích zemích a na podporu a propagaci kvalitní
 dobrovolnické činnosti ve třetích zemích.
 Článek 16
 Síť iniciativy EU Aid Volunteers
 1. Komise zřídí a vede
 Síť iniciativy EU Aid Volunteers (dále jen „síť).
 2. Účelem této sítě je
 usnadnit kontakty mezi zájemci o dobrovolnickou činnost a dobrovolníky,
 kteří se podíleli nebo podílejí na činnostech iniciativy EU Aid
 Volunteers, kontakty mezi těmito dobrovolníky a ostatními osobami,
 zapojenými do činnosti iniciativy EU Aid Volunteers, zejména osobami
 uvedenými v článku 15, a kontakty s dalšími relevantními subjekty.
 Síť vytváří příležitosti k virtuální interakci, zejména ke
 sdílení poznatků a šíření informací o iniciativě EU Aid
 Volunteers, a podporuje další vhodné činnosti, například
 semináře a dílny.
 3. Síť rovněž
 poskytuje a propaguje příležitosti pro dobrovolnickou činnost po
 internetu, která doplňuje a posiluje působení dobrovolníků
 z iniciativy EU Aid Volunteers.
 Článek 17
 Komunikace, zvyšování povědomí a viditelnosti
 1. Komise podporuje akce zaměřené
 na informování veřejnosti, komunikaci a zvyšování povědomí o
 iniciativě EU Aid Volunteers a propaguje dobrovolnictví v oblasti
 humanitární pomoci v Unii a ve třetích zemích, v nichž probíhají
 akce iniciativy EU Aid Volunteers.
 2. Komise vypracuje akční
 plán pro informování a komunikaci o cílech, akcích a výsledcích iniciativy EU
 Aid Volunteers, v němž vymezí činnosti komunikace
 s veřejností a zvyšování povědomí veřejnosti, zejména
 evropských občanů a budoucích potenciálních zájemců o dobrovolnickou
 činnost a subjektů zapojených do iniciativy EU Aid Volunteers.
 Akční plán provádějí všichni příjemci zapojení do iniciativy EU
 Aid Volunteers, zejména vysílající a přijímající organizace.
 3. Dobrovolníci zapojení do
 iniciativy EU Aid Volunteers se v případě potřeby za pomoci a
 pod vedením vysílajících a přijímajících organizací účastní
 příslušných informačních a komunikačních činností a
 činností na zvyšování povědomí před svým vysláním, během
 něj a po něm s cílem propagovat iniciativu EU Aid Volunteers a
 své působení v rámci této iniciativy. Komise tyto činnosti
 vymezí, aniž by dobrovolníkům uložila nepřiměřené
 povinnosti.
 KAPITOLA III
 Finanční ustanovení
 Článek 18
 Způsobilá opatření
 1. Finanční pomoc lze
 poskytovat na činnosti uvedené v článku 8, a to i na
 opatření nezbytná pro jejich provádění a opatření
 zaměřená na posílení koordinace mezi iniciativou EU Aid Volunteers a
 dalšími relevantními režimy na státní a mezinárodní úrovni.
 2. Z finančních
 prostředků uvedených v odstavci 1 lze hradit rovněž náklady
 související s činnostmi přípravy, monitorování, kontroly, auditu
 a hodnocení, které jsou nutné k řízení iniciativy EU Aid
 Volunteers a k dosahování jejích cílů.
 3. Může se jednat zejména o
 náklady na studie, setkání odborníků, informační
 a komunikační činnosti včetně komunikace o politických
 prioritách Unie, pokud tyto činnosti souvisejí s obecnými cíli tohoto
 nařízení, náklady spojené s informačními sítěmi
 zaměřenými na zpracování a výměnu informací
 (včetně nákladů na jejich propojování se stávajícími nebo
 budoucími systémy určenými k podpoře výměny údajů
 napříč odvětvími a nákladů na související
 zařízení), jakož i veškeré náklady na technickou
 a administrativní pomoc, které vznikly Komisi.
 Článek 19
 Příjemci finanční pomoci
 Na základě tohoto nařízení lze
 poskytovat finanční pomoc fyzickým a právnickým osobám, a to
 veřejnoprávním i soukromoprávním, které se pak považují za příjemce
 finanční pomoci ve smyslu finančního nařízení XX/2012.
 Článek 20
 Rozpočtové zdroje
 Finanční referenční částka pro
 provádění tohoto nařízení v letech 2014 až 2020 činí
 239 100 000 EUR v běžných cenách. V případě
 potřeby by mohly být k pokrytí obdobných výdajů zahrnuty
 prostředky i do rozpočtu na období po roce 2020, aby bylo možné
 řídit opatření, jež nebudou dokončena do 31. prosince 2020.
 Článek 21
 Druhy finančních opatření a prováděcí postupy
 1. Komise provádí finanční
 pomoc Unie v souladu s finančním nařízením xx/2012
 použitelným pro rozpočet Unie.
 2. Finanční pomoc
 poskytovaná podle tohoto nařízení může mít jakoukoli z forem
 stanovených ve finančním nařízení.
 3. Za účelem provádění
 tohoto nařízení přijme Komise roční program iniciativy EU Aid
 Volunteers v souladu s postupem uvedeným v čl. 24
 odst. 2. Stanoví sledované cíle, očekávané výsledky, způsob provádění
 a celkovou částku. Program obsahuje také popis financovaných
 opatření, částku přidělenou na každé opatření
 a orientační harmonogram provádění. U grantů tyto
 programy zahrnují priority, základní hodnotící kritéria a maximální míru
 spolufinancování.
 4. Komise může zvažovat
 přidanou hodnotu a výhody pro řízení plynoucí z vytvoření
 svěřeneckého fondu EU.
 Článek 22
 Ochrana finančních zájmů Unie
 1. Komise přijme vhodná
 opatření k zajištění toho, aby byly při provádění akcí
 financovaných podle tohoto nařízení finanční zájmy Unie chráněny
 prevencí podvodů, korupce a jiného protiprávního jednání, účinnými
 kontrolami, a jsou-li zjištěny nesrovnalosti, zpětným získáním
 neoprávněně vyplacených částek a případně
 účinnými, přiměřenými a odrazujícími sankcemi.
 2. Komise nebo její zástupci a
 Účetní dvůr mají pravomoc provádět na základě kontroly
 dokumentů i inspekce na místě audit u všech příjemců
 grantů, zhotovitelů, dodavatelů nebo poskytovatelů a
 subdodavatelů, kteří podle tohoto nařízení obdrželi
 finanční prostředky Unie.
 3. Evropský úřad pro boj
 proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a inspekce na
 místě u hospodářských subjektů, jichž se toto financování
 přímo nebo nepřímo týká, postupy stanovenými v nařízení
 (Euratom, ES) č. 2185/96 s cílem zjistit, zda v souvislosti s
 grantovou dohodou, rozhodnutím o grantu nebo smlouvou o financování Unií
 nedošlo k podvodu, korupci nebo jinému protiprávnímu jednání ohrožujícímu
 finanční zájmy Unie.
 4. Aniž jsou dotčeny
 odstavce 1 a 2, musí dohody o spolupráci se třetími zeměmi a
 mezinárodními organizacemi, grantové dohody, rozhodnutí o grantu a smlouvy
 vyplývající z provádění tohoto nařízení Komisi, Účetní dvůr
 a OLAF k provádění takových auditů, kontrol a inspekcí na místě
 výslovně zmocňovat.
 KAPITOLA IV
 OBECNÁ USTANOVENÍ
 Článek 23
 Spolupráce s dalšími zeměmi a mezinárodními organizacemi
 1. Do iniciativy EU Aid
 Volunteers se mohou zapojit:
 (a)
 občané a vysílající organizace z
 přistupujících zemí, kandidátských zemí, potenciálních kandidátských zemí
 a zemí, s nimiž bylo uzavřeno partnerství v rámci evropské politiky
 sousedství, v souladu s obecnými zásadami a obecnými podmínkami
 pro účast těchto zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny
 v příslušných rámcových dohodách a v rozhodnutích
 příslušných rad pro přidružení nebo podobných dohodách;
 (b)
 občané a vysílající organizace ze států
 Evropského sdružení volného obchodu (ESVO), které jsou členy Evropského
 hospodářského prostoru (EHP), v souladu s podmínkami stanovenými v
 Dohodě o EHP;
 (c)
 občané a vysílající organizace z ostatních
 evropských zemí, s výhradou uzavření bilaterálních dohod
 s těmito zeměmi;
 (d)
 zaměstnanci mezinárodních organizací,
 kteří splňují kritéria způsobilosti uvedená v čl. 11
 odst. 1.
 (2)
 Tato spolupráce je v případě potřeby
 založena na dodatečných rozpočtových prostředcích
 přidělených účastnícími se zeměmi v souladu s postupy
 dohodnutými s těmito zeměmi.
 Článek 24
 Postup ve výborech
 1. Komisi je nápomocen výbor
 zřízený podle čl. 17 odst. 1 nařízení Rady (ES) č. 1257/96
 o humanitární pomoci. Tento výbor je výborem ve smyslu nařízení (EU)
 č. 182/2011.
 2. Odkazuje-li se na tento
 odstavec, použije se článek 5 nařízení (EU)
 č. 182/2011.
 Článek 25
 Výkon pravomocí přenesených na Komisi
 1. Pravomoc přijímat akty v
 přenesené pravomoci je Komisi svěřena za podmínek stanovených v
 tomto článku.
 2. Pravomoc přijímat akty
 v přenesené pravomoci uvedené v čl. 7 odst. 2 a článku
 9 se Komisi svěřuje na dobu sedmi let ode dne vstupu tohoto
 nařízení v platnost.
 3. Evropský parlament nebo Rada
 mohou přenesení pravomoci kdykoli zrušit. Rozhodnutím o zrušení se
 ukončuje přenesení pravomoci v něm blíže určené. Rozhodnutí
 nabývá účinku prvním dnem po zveřejnění v Úředním
 věstníku Evropské unie nebo k pozdějšímu dni, který je
 v něm upřesněn. Nedotýká se platnosti již platných
 aktů v přenesené pravomoci.
 4. Přijetí aktu v
 přenesené pravomoci Komise neprodleně oznámí současně
 Evropskému parlamentu a Radě.
 5. Přijatý akt v
 přenesené pravomoci vstoupí v platnost pouze tehdy, nevysloví-li Evropský
 parlament ani Rada ve lhůtě dvou měsíců od oznámení tohoto
 aktu Evropskému parlamentu a Radě námitku, nebo oznámí-li před uplynutím
 této lhůty Evropský parlament a Rada Komisi, že námitku nevysloví. Z
 podnětu Evropského parlamentu nebo Rady se tato lhůta prodlouží o dva
 měsíce.
 Článek 26
 Sledování a hodnocení
 1. Akce, na něž bude
 poskytnuta finanční podpora, budou podléhat pravidelné kontrole, při
 níž se bude sledovat jejich provádění, a pravidelnému hodnocení, při
 němž externí subjekty vyhodnotí jejich účelnost, účinnost a
 jejich dopad vzhledem k cílům iniciativy EU Aid Volunteers. Kontroly a
 hodnocení se budou skládat z vypracování zpráv uvedených v odstavci 5 a
 z dalších činností ohledně různých aspektů tohoto
 nařízení, které bude možné zahájit kdykoli během jeho provádění.
 2. Ve fázi hodnocení zajistí Komise
 pravidelné konzultace všech příslušných zúčastněných stran,
 včetně dobrovolníků, vysílajících a přijímajících
 organizací, místních komunit, jimž je pomoc určena, humanitárních
 organizací a pracovníků v terénu. Výsledky hodnocení budou využity
 při úpravách podoby programu a přidělování zdrojů.
 3. Organizace, které vysílají
 dobrovolníky mimo Unii, ponesou odpovědnost za kontrolu jejich
 činnosti a budou Komisi pravidelně předkládat příslušné
 zprávy.
 4. Komise bude o iniciativě
 EU Aid Volunteers pravidelně informovat rovněž Evropskou službu pro
 vnější činnost a delegace EU podle příslušných pracovních dohod.
 5. Komise předloží
 Evropskému parlamentu a Radě:
 (a)
 nejpozději do 31. prosince 2017
 průběžnou zprávu o hodnocení výsledků a o kvalitativních a
 kvantitativních aspektech provádění tohoto nařízení během prvních
 tří let jeho provádění;
 (b)
 sdělení o pokračujícím
 provádění tohoto nařízení do 31. prosince 2018;
 (c)
 zprávu o následném hodnocení do
 31. prosince 2021.
 K závěrům zpráv budou
 v případě potřeby přiloženy návrhy na změny
 nařízení.
 KAPITOLA V
 ZÁVĚREČNÁ USTANOVENÍ
 Článek 27
 Vstup v platnost
 Toto nařízení vstupuje v platnost
 dvacátým dnem po vyhlášení v Úředním věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne
 Za Evropský parlament Za
 Radu
 předseda předseda
 LEGISLATIVNÍ FINANČNÍ VÝKAZ
 [přiložený
 ke všem návrhům nebo podnětům předkládaným legislativnímu
 orgánu
 (článek
 28 finančního nařízení a článek 22 prováděcích pravidel)]
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název
 návrhu/podnětu
 1.2. Příslušné
 oblasti politik podle členění ABM/ABB
 1.3. Povaha
 návrhu/podnětu
 1.4. Cíle
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro
 sledování a podávání zpráv
 2.2. Systém řízení
 a kontroly
 2.3. Opatření k
 zamezení podvodů a nesrovnalostí
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 3.2. Odhadovaný dopad na
 výdaje
 3.2.1. Odhadovaný
 souhrnný dopad na výdaje
 3.2.2. Odhadovaný dopad
 na operační prostředky
 3.2.3. Odhadovaný dopad
 na prostředky správní povahy
 3.2.4. Soulad se
 stávajícím víceletým finančním rámcem
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 LEGISLATIVNÍ
 FINANČNÍ VÝKAZ
 1. RÁMEC NÁVRHU/PODNĚTU
 1.1. Název návrhu/podnětu
 Návrh
 nařízení Evropského parlamentu a Rady
 o zřízení
 Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci
 1.2. Příslušné oblasti
 politik podle členění ABM/ABB[27]
 Dotčená
 oblast politiky a související činnost/činnosti:
 Politická
 oblast 23 Humanitární pomoc
 23 02 04 –
 Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci
 1.3. Povaha návrhu/podnětu
 ̈ Návrh/podnět se týká nové akce
 X Návrh/podnět se
 týká nové akce následující po pilotním projektu / přípravné akci[28]
 ̈ Návrh/podnět se týká prodloužení
 stávající akce
 ̈ Návrh/podnět se týká akce
 přesměrované na jinou akci
 1.4. Cíle
 1.4.1. Víceleté strategické cíle
 Komise sledované návrhem/podnětem
 Hlava 4 –
 Globální Evropa
 1.4.2. Specifické cíle a
 příslušné aktivity ABM/ABB
 Operativní
 cíl č. 1
 Zvýšit a
 zlepšit schopnost Unie poskytovat humanitární pomoc.
 Operativní
 cíl č. 2
 Zlepšit
 schopnosti a dovednosti dobrovolníků v oblasti humanitární pomoci a
 podmínky jejich práce.
 Operativní
 cíl č. 3
 Zvýšit
 kapacitu přijímajících organizací a podpořit dobrovolnictví ve
 třetích zemích.
 Operativní
 cíl č. 4
 Podpořit
 viditelnost hodnot Unie v oblasti humanitární pomoci.
 Operativní
 cíl č. 5
 Zvýšit
 soudržnost a soulad dobrovolnictví v členských státech s cílem zlepšit
 možnosti občanů Unie účastnit se akcí a operací humanitární
 pomoci.
 Příslušné
 aktivity ABM/ABB
 23 02 04 – EU
 Aid Volunteers (Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci).
 1.4.3. Očekávané výsledky a
 dopady
 Upřesněte
 účinky, které by návrh/podnět měl mít na příjemce / cílové
 skupiny.
 Cílem návrhu
 je:
 – zřídit
 Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci (EU Aid Volunteers) jako rámec
 pro společný příspěvek evropských dobrovolníků
 k operacím humanitární pomoci,
 – posílit
 schopnost Unie řešit humanitární krize, získávat poznatky a zkušenosti, zviditelnit
 humanitární hodnoty Unie a solidaritu s oběťmi přírodních
 katastrof a člověkem vyvolaných krizí ve třetích zemích,
 – reagovat na
 potřeby zranitelných nebo postižených komunit a přispět
 k budování kapacit třetích zemí a zvyšování jejich odolnosti
 vůči katastrofám,
 – dostát
 zásadám lidskosti, nediskriminace, neutrality, nestrannosti a nezávislosti
 humanitární pomoci a přispět k profesionalizaci poskytování
 humanitární pomoci,
 – zajistit, že
 bezpečnost dobrovolníků EU Aid Volunteers bude prioritou,
 – vysílat
 dobrovolníky z iniciativy EU Aid Volunteers do třetích zemí, ale
 zabránit vytlačení místních zaměstnanců a místních
 dobrovolníků.
 1.4.4. Ukazatele výsledků a
 dopadů
 Upřesněte
 ukazatele, podle kterých je možno uskutečňování návrhu/podnětu
 sledovat.
 – Počet
 dobrovolníků, kteří byli vysláni nebo kteří jsou připraveni
 k vyslání v rámci iniciativy EU Aid Volunteers.
 – Počet
 osob, kterým bude poskytnuta humanitární pomoc Unie.
 – Počet
 vyškolených dobrovolníků a kvalita vzdělávání vyhodnocená
 prostřednictvím vzájemného hodnocení a úrovně spokojenosti.
 – Počet
 akreditovaných vysílajících organizací, které uplatňují normy pro vysílání
 a řízení iniciativy EU Aid Volunteers.
 – Počet
 a typ opatření na zvyšování kapacity.
 – Počet
 zaměstnanců a dobrovolníků ze třetích zemí, kteří se
 podílejí na opatřeních na zvyšování kapacity.
 – Úroveň
 znalostí dobrovolníků zapojených do iniciativy EU Aid Volunteers o
 humanitární pomoci EU.
 – Úroveň
 povědomí o Dobrovolnickém sboru humanitární pomoci mezi cílovou populací
 v Unii, účastnícími se a přijímajícími komunitami ve třetích
 zemích a dalšími subjekty působícími v oblasti humanitární pomoci.
 – Šíření a přejímání norem
 řízení používaných iniciativou EU Aid Volunteers jinými dobrovolnickými
 systémy.
 1.5. Odůvodnění
 návrhu/podnětu
 1.5.1. Potřeby, které mají být
 uspokojeny v krátkodobém nebo dlouhodobém horizontu
 V čl.
 214 odst. 5 Lisabonské smlouvy je stanoveno:
 „K
 vytvoření rámce pro společný příspěvek mladých
 Evropanů k humanitárním činnostem Unie se zřídí Evropský
 dobrovolnický sbor humanitární pomoci. Evropský parlament a Rada stanoví
 řádným legislativním postupem formou nařízení statut a způsoby
 fungování sboru.“
 Sdělení
 „Dobrovolnictví jako výraz solidarity občanů EU – první zamyšlení nad
 Evropským dobrovolnickým sborem humanitární pomoci“, KOM(2010) 683.
 Závěry
 Rady z května 2011.
 Písemné
 prohlášení Evropského parlamentu z listopadu 2011.
 1.5.2. Přidaná hodnota ze
 zapojení EU
 Přidaná
 hodnota EU se projevuje ve formě:
 a) evropského
 a nadnárodního charakteru iniciativy EU Aid Volunteers, která občanům
 Unie z různých členských států umožňuje
 společně přispět k poskytování humanitární pomoci,
 b) podpory
 nadnárodní spolupráce organizací humanitární pomoci a zúčastněných
 stran při provádění činnosti dobrovolnického sboru,
 c) úspor
 z rozsahu a dopadů, které vznikají díky doplňkovosti a
 součinnosti s dalšími relevantními programy a politikami členských
 států, mezinárodních organizací a Unie;
 d)
 hmatatelného vyjádření evropských hodnot obecně a konkrétně
 solidarity Unie a jejích občanů s lidmi, kteří jsou nejvíce
 zranitelní nebo v největší nouzi,
 e)
 příspěvku k posílení aktivního občanství Evropské unie tím,
 že se občanům Unie různého věku, vzdělání, sociální
 vrstvy a profese umožní zapojit do činností humanitární pomoci.
 1.5.3. Závěry vyvozené z
 podobných zkušeností v minulosti
 Tyto návrhy
 vycházejí ze:
 – zkušeností
 získaných v pilotních projektech, které byly financovány po výzvách
 k předložení návrhů v letech 2011 a 2012 „Evropský
 dobrovolnický sbor humanitární pomoci – Výzva k předkládání
 návrhů pilotních projektů“,
 – přezkumu
 týkajícího se zřízení Evropského dobrovolnického sboru humanitární pomoci,
 – sdělení
 Komise „Dobrovolnictví jako výraz solidarity občanů EU – první
 zamyšlení nad Evropským dobrovolnickým sborem humanitární pomoci“, KOM(2010)
 683.
 1.5.4. Provázanost a možná synergie s
 dalšími relevantními nástroji
 Soulad:
 – Smlouva,
 čl. 215 odst. 4,
 –
 nařízení Rady (ES) č. 1257/96 ze dne
 20. června 1996 o humanitární pomoci,
 –
 opatření, která obdrží finanční podporu na základě tohoto
 nařízení, neobdrží pomoc z jiných finančních nástrojů Unie.
 Komise
 zajistí, aby jí žadatelé o finanční pomoc podle tohoto nařízení
 a příjemci této finanční pomoci poskytli informace
 o finanční pomoci obdržené z jiných zdrojů,
 včetně souhrnného rozpočtu Unie, a informace
 o podaných žádostech o poskytnutí takové pomoci.
 – Bude se
 usilovat o součinnost a doplňkovost s dalšími
 finančními nástroji Unie.
 1.6. Doba trvání akce a
 finanční dopad
 ̈ Časově omezený návrh/podnět
 –
 ̈ Návrh/podnět s platností od [DD/MM]RRRR do [DD/MM]RRRR
 –
 ̈ Finanční dopad od RRRR do RRRR
 X Časově neomezený
 návrh/podnět
 Časově omezená finanční
 ustanovení:
 Rozpočtové prostředky na období od
 1/1/2014 do 31/12/2020
 Finanční dopad od 1/1/2014 do 31/12/2020
 (platby do 31/12/2023)
 1.7. Předpokládaný
 způsob řízení[29]
 X Přímé centralizované řízení
 Komisí
 X Nepřímé centralizované řízení,
 při kterém je provádění svěřeno:
 –
 X výkonným agenturám
 –
 ̈ subjektům zřízeným Společenstvími[30]
 –
 ̈ vnitrostátním veřejnoprávním subjektům / subjektům
 pověřeným výkonem veřejné služby
 –
 ̈ osobám pověřeným prováděním zvláštních opatření
 podle hlavy V Smlouvy o Evropské unii a označeným v příslušném
 základním právním aktu ve smyslu článku 49 finančního nařízení
 ̈ Sdílené řízení
 s členskými státy
 ̈ Decentralizované řízení s třetími zeměmi
 ̈ Společné řízení s mezinárodními organizacemi
 Pokud vyberete více
 způsobů řízení, upřesněte je v části „Poznámky“.
 Poznámky
 Program by
 měla provádět buď přímo Komise (GŘ ECHO) pomocí
 přímého centralizovaného řízení, nebo výkonná agentura (nepřímé
 řízení). Obě tyto možnosti jsou otevřené a rozhodnutí bude
 přijato včas.
 Do iniciativy
 EU Aid Volunteers se mohou zapojit:
 (a) občané
 a vysílající organizace z přistupujících zemí, kandidátských zemí,
 potenciálních kandidátských zemí a zemí, s nimiž bylo uzavřeno
 partnerství v rámci evropské politiky sousedství, v souladu
 s obecnými zásadami a obecnými podmínkami pro účast těchto
 zemí v programech Unie, jež jsou stanoveny v příslušných
 rámcových dohodách a v rozhodnutích příslušných rad pro
 přidružení nebo podobných dohodách;
 (b) občané
 a vysílající organizace ze států Evropského sdružení volného obchodu
 (ESVO), které jsou členy Evropského hospodářského prostoru (EHP), v
 souladu s podmínkami stanovenými v Dohodě o EHP;
 (c) občané
 a vysílající organizace z ostatních evropských zemí, s výhradou
 uzavření bilaterálních dohod s těmito zeměmi;
 (d) zaměstnanci
 mezinárodních organizací, kteří splňují kritéria způsobilosti
 uvedená v čl. 11 odst. 1.
 2. Tato spolupráce je v případě potřeby založena na
 dodatečných rozpočtových prostředcích přidělených
 účastnícími se zeměmi v souladu s postupy dohodnutými s těmito
 zeměmi.
 2. SPRÁVNÍ OPATŘENÍ
 2.1. Pravidla pro sledování a
 podávání zpráv
 Upřesněte
 četnost a podmínky.
 Akce, na
 něž bude poskytnuta finanční pomoc, budou podléhat pravidelné kontrole,
 při níž se bude sledovat jejich provádění, a pravidelnému hodnocení,
 při němž externí subjekty vyhodnotí jejich účelnost,
 účinnost a jejich dopad vzhledem k cílům iniciativy EU Aid Volunteers
 a její přidané hodnotě na úrovni EU. Kontroly se budou skládat z
 vypracování zpráv uvedených v čl. 25 odst. 5 a z dalších
 činností ohledně různých aspektů tohoto nařízení,
 které bude možné zahájit kdykoli během provádění akce.
 Ve fázi
 hodnocení Komise zajistí pravidelné konzultace všech příslušných
 zúčastněných stran, včetně dobrovolníků, vysílajících
 a přijímajících organizací, humanitárních organizací a pracovníků
 v terénu. Výsledky hodnocení budou využity při úpravách podoby
 programu a přidělování zdrojů.
 Organizace,
 které vysílají dobrovolníky mimo Unii, ponesou odpovědnost za kontrolu
 jejich činnosti a budou Komisi pravidelně předkládat
 příslušné zprávy.
 Komise
 předloží Evropskému parlamentu a Radě:
 a) do 31.
 prosince 2017 průběžnou zprávu o hodnocení výsledků a o
 kvalitativních a kvantitativních aspektech provádění tohoto nařízení
 během prvních tří let jeho provádění,
 b) do 31.
 prosince 2018 sdělení o pokračujícím provádění tohoto
 nařízení,
 c) do 31.
 prosince 2021 zprávu o hodnocení ex post.
 K závěrům
 zpráv budou v případě potřeby přiloženy návrhy na
 změny nařízení.
 Komise bude o
 činnosti dobrovolníků z iniciativy EU Aid Volunteers pravidelně
 informovat rovněž Evropskou službu pro vnější činnost a delegace
 EU.
 2.2. Systém řízení a kontroly
 2.2.1. Zjištěná rizika
 Program by mohlo provádět přímo GŘ ECHO (přímé
 centralizované řízení), nebo by ho mohla provádět stávající výkonná
 agentura (nepřímé centralizované řízení). Řízení bude zahrnovat
 přidělování grantů a uzavírání smluv o službách.
 V obou
 případech byla zjištěna následující rizika:
 a) rizika,
 která souvisejí se schopností partnerských organizacích (zejména malých
 nevládních organizací) přizpůsobit svou interní organizační
 strukturu tak, aby odpovídala smluvním závazkům v oblasti financí a
 výkonnosti,
 b) problémy
 s bezpečností a přístupem vyplývající z provádění
 činností v regionech, v nichž je velké množství zbraní nebo které jsou
 obtížně přístupné. Tyto problémy mohou fyzicky ohrozit osoby, které
 program provádějí (dobrovolníky) a mít dopad na dosažitelnost operativních
 cílů,
 c) riziko
 ohrožení pověsti Komise související s nevyloučitelným rizikem
 zpronevěry finančních prostředků.
 Pokud by byla
 zvolena možnost řízení výkonnou agenturou, může vzniknout
 dodatečné riziko:
 d)
 nedostatků při koordinaci s výkonnou agenturou
 v důsledku neexistence jasné definice limitů odpovědnosti
 při řízení a kontrole úkolů svěřených výkonné
 agentuře.
 Očekává
 se, že většina těchto rizik nedosáhne závažné úrovně a
 v každém případě bude zajištěno jejich pečlivé
 sledování. V souladu s revidovaným finančním nařízením se
 například použijí zjednodušující opatření (budou se tedy více
 využívat jednorázové částky a paušální sazby).
 Ze
 zjištěných měr chybovosti v posledních třech letech lze
 odvodit, že v případě přímého centralizovaného řízení
 GŘ ECHO by potenciální míra chybovosti byla pravděpodobně nižší
 než 2 %.
 V případě
 provádění prostřednictvím výkonné agentury by se s ohledem na
 celkovou míru chybovosti agentur (například výkonná agentura EACEA ve své
 výroční zprávě o činnosti za rok 2011 uvedla míru chybovosti
 0,81 %) by úroveň nesouladu rovněž pravděpodobně
 zůstala pod 2 %.
 2.2.2. Předpokládané metody
 kontroly
 V případě přímého centralizovaného řízení se
 použije obecná kontrolní struktura GŘ ECHO. Kontrola se proto
 zaměří na dodržování a efektivitu zavedených správních, provozních a
 finančních postupů a na dodržování platných právních
 předpisů. Kontrola bude rovněž v oblasti působnosti Útvaru
 interního auditu GŘ ECHO.
 Mimo to budou
 granty a smlouvy zadané na základě nařízení podléhat auditu ex
 post, který bude provádět Útvar externího auditu GŘ ECHO, a
 hodnocení externími partnery. Stejně jako v ostatních případech
 mohou být akce podrobeny auditu a vyšetřování ze strany Útvaru interního
 auditu (IAS), Účetního dvora a úřadu OLAF. Očekávané náklady
 GŘ ECHO na kontroly činí na základě údajů z roku 2011
 2,7 až 3,1 %.
 V případě
 provádění výkonnou agenturou bude Komise uplatňovat kontrolní
 opatření požadovaná pro výkonné agentury v souladu
 s článkem 59 finančního nařízení a v souladu
 s nařízením Rady (ES) č. 58/2003 o výkonných agenturách.
 Kromě toho bude Komise sledovat a kontrolovat, zda výkonná agentura
 naplňuje příslušné cíle kontroly stanovené pro akce, jejichž
 řízením bude pověřena. Tento dohled bude zapracován do podmínek
 spolupráce mezi zodpovědným GŘ a výkonnou agenturou a do
 pololetního výkaznictví agentury.
 Interní
 kontrolní systém výkonné agentury se skládá z následujících prvků
 (založeno na příkladě agentury EACEA):
 a) finanční okruhy a oddělení povinností,
 b) kontrola způsobilosti nákladů
 kontrolami ex ante (v kanceláři nebo na místě),
 c) postup dohledu,
 d) zjednodušující opatření a harmonizace
 uplatňované v rámci jednoho programu i mezi různými programy
 (sdílení osvědčených postupů),
 e) využívání jednorázových částek a paušálních
 sazeb pro určité oblasti /akce,
 f) zprávy o řízení (měsíční,
 čtvrtletní a roční, například výroční zpráva o
 činnosti),
 g) centralizovaná kontrola ex ante v
 případě veřejných zakázek, výzev k předkládání návrhů
 a grantových dohod,
 h) interní audit.
 Činnost
 výkonné agentury může být podrobena auditu a vyšetřování ze strany
 Útvaru interního auditu (IAS), Účetního dvora a úřadu OLAF.
 Odhad
 nákladů na kontroly vychází ze zkušeností s výkonnou agenturou EACEA. Tato
 agentura odhadla náklady na kontrolu dvou programů, které by se měly
 provádět v období 2014–2020: podle údajů, které uvedla ve své
 výroční zprávě o činnosti za rok 2011 činí odhadované
 náklady na kontrolu 2,8 až 2,9 % celkového rozpočtu obou programů.
 Při použití stejných procent by odhadované náklady na kontrolu
 zřízení iniciativy EU Aid Volunteers v období 2014–2020 činily
 6,7 až 6,9 milionu EUR.
 Pokud jde o GŘ ECHO, odhaduje se, že jeho
 náklady na kontrolu související s úlohou jednoho ze zodpovědných
 generálních ředitelství by byly přibližně 210 000 EUR, což je
 0,1 % jeho celkového rozpočtu. Provádění popsaných kontrol spolu
 s pravděpodobnými důsledky zjednodušení nového finančního
 nařízení by umožnily vyhnout se materiálním chybám (>2 %).
 2.3. Opatření k zamezení
 podvodů a nesrovnalostí
 Upřesněte
 stávající či předpokládaná preventivní a ochranná opatření.
 GŘ ECHO
 dále vypracuje vlastní strategii boje proti podvodům v souladu
 s novou strategií Komise pro boj proti podvodům (CAFS) přijatou
 dne 24. června 2011, jejímž cílem je mimo jiné zajistit, aby:
 vnitřní
 kontroly GŘ ECHO, které se týkají boje proti podvodům, byly plně
 v souladu s CAFS;
 se
 přístup ECHO k řízení rizika podvodů zaměřil na
 zjištění oblastí rizika podvodu a vhodné reakce na ně;
 Evropský
 úřad pro boj proti podvodům (OLAF) může provádět kontroly a
 inspekce na místě.
 Za účelem omezení potenciálních podvodů a
 nesrovnalostí jsou navržena tato opatření:
 – prevence potenciálních podvodů a
 nesrovnalostí je zohledněna již při sestavování programu,
 prostřednictvím zjednodušení pravidel a širšího využívání pevných sazeb
 a paušálních částek.
 – Systematická kontrola možného dvojího financování
 a identifikace příjemců několika grantů.
 – Při vážných obavách ohledně
 nesrovnalostí a/nebo podezření na podvod se provedou audity ad hoc.
 3. ODHADOVANÝ FINANČNÍ DOPAD
 NÁVRHU/PODNĚTU
 3.1. Okruhy víceletého
 finančního rámce a dotčené výdajové rozpočtové linie
 · Stávající výdajové rozpočtové linie
 V pořadí
 okruhů víceletého finančního rámce a rozpočtových linií.
 Okruh víceletého finančního rámce || Rozpočtová linie || Druh výdaje || Příspěvek
 Globální Evropa || RP/NRP ([31]) || zemí ESVO[32] || kandidátských zemí[33] || třetích zemí || ve smyslu čl. 18 odst. 1 písm. aa) finančního nařízení
 4 || 23 02 04 (Evropský dobrovolnický sbor humanitární pomoci) EU Aid Volunteers || RP || ANO || ANO || NE || ANO/NE
 Iniciativy EU Aid Volunteers se budou moci
 účastnit dobrovolníci z ostatních evropských zemí s výhradou podmínek
 uvedených v článku 23.
 3.2. Odhadovaný dopad na výdaje
 3.2.1. Odhadovaný souhrnný dopad na
 výdaje
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Okruh víceletého finančního rámce: || Číslo || 4. GLOBÁLNÍ EVROPA
 GŘ: ECHO || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || 2014–2020 CELKEM
  Operační prostředky || || || || || || || || ||
 23 02 04 || Závazky || (1) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100
 Platby || (2) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
 Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy[34] || || || || || || || || ||
 || || (3) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky pro GŘ ECHO || Závazky || =1+3 || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100
 Platby || =2+3 || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
  Operační prostředky CELKEM || Závazky || (4) || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100
 Platby || (5) || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
  Prostředky správní povahy financované z rámce na zvláštní programy CELKEM || (6) || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 CELKEM prostředky z OKRUHU 4 víceletého finančního rámce || Závazky || =4+ 6 || 21,200 || 23,800 || 27,600 || 32,700 || 37,900 || 44,500 || 51,400 || || 239,100
 Platby || =5+ 6 || 13,780 || 18,650 || 23,630 || 29,895 || 34,680 || 40,640 || 47,145 || 30,680 || 239,100
 Okruh víceletého finančního rámce: || 5 || „Správní výdaje“
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM 2014 - 2020
 GŘ: ECHO ||
  Lidské zdroje || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
  Ostatní správní výdaje || 0,063 || 0,063 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 GŘ ECHO CELKEM || Prostředky || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 CELKEM prostředky z OKRUHU 5 víceletého finančního rámce || (Závazky celkem = platby celkem) || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || || || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || Následující roky || CELKEM 2014 - 2020
 CELKEM prostředky z OKRUHU 1 až 5 víceletého finančního rámce || Závazky || 22,409 || 25,009 || 28,889 || 33,909 || 39,239 || 45,896 || 53,083 || || 248,434
 Platby || 14,989 || 19,859 || 24,919 || 31,104 || 36,019 || 42,036 || 48,828 || 30,680 || 248,434
 3.2.2. Odhadovaný dopad na
 operační prostředky
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití operačních
 prostředků
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití
 operačních prostředků, jak je vysvětleno dále:
 Prostředky na závazky v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Uveďte cíle a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM 2014– 2020
 VÝSTUPY
 || Typ výstupů[35] || Průměr. náklady || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Celkový počet výstupů || Celkové náklady
 OPERATIVNÍ CÍL č.1 Zvýšit a zlepšit schopnost Unie poskytovat humanitární pomoc || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Výstup || Rejstřík, počet stáží, počet vyslaných dobrovolníků || 0,014 || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136
 Mezisoučet za operativní cíl č. 1 || 376 || 5,271 || 941 || 13,367 || 1130 || 15,976 || 1356 || 20,222 || 1560 || 22,867 || 1950 || 27,361 || 2291 || 32,074 || 9604 || 137,136
 Uveďte cíle a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM 2014 - 2020
 VÝSTUPY
 || Typ výstupu[36] || Průměr. náklady výstupu || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Celkový počet výstupů || Celkové náklady
 OPERATIVNÍ CÍL č. 2 Zlepšit dovednosti a znalosti dobrovolníků v oblasti humanitární pomoci a podmínky jejich práce || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || Školení dobrovolníků, vypracování norem || 0,0075 || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57.576
 Mezisoučet za operativní cíl č. 2 || 938 || 7,034 || 711 || 5,330 || 837 || 6,280 || 863 || 6,476 || 1193 || 8,946 || 1535 || 11,511 || 1600 || 12,000 || 7677 || 57,576
 OPERATIVNÍ CÍL č. 3 Zvýšit kapacitu hostitelských organizací a podpořit dobrovolnictví ve třetích zemích || || || || || || || || || || || || || || || ||
 – Výstup || Počet dobrovolných manažerů, místních dobrovolníků, školení školitelů, počet účastníků na seminářích || 0,00471 || 1418 || 6,681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33.549
 Mezisoučet za operativní cíl č. 3 || 1418 || 6,681 || 785 || 3,700 || 857 || 4,038 || 901 || 4,244 || 1037 || 4,886 || 849 || 3,999 || 1263 || 6,000 || 7110 || 33,549
 Uveďte cíle a výstupy ò || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM 2014 - 2020 ||
 VÝSTUPY ||
 || Typ výstupu[37] || Průměrné náklady výstupů || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Počet výstupů || Nákl. || Celkový počet výstupů || Celkové náklady ||
 || OPERATIVNÍ CÍL č. 4 Podpořit viditelnost hodnot Unie v oblasti humanitární pomoci || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || – Výstup || Rozvoj sítě EU Aid Volunteers'; konference, komunikace, viditelnost, počet zapojení dobrovolníků po internetu || 0,00081 || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7.488
 || Mezisoučet za operativní cíl č. 4 || 300 || 1,737 || 700 || 0,940 || 1300 || 0,769 || 1700 || 1,395 || 2000 || 0,769 || 2000 || 1,053 || 2000 || 0,826 || 10000 || 7,488
 || OPERATIVNÍ CÍL č. 5 Zvýšit soudržnost a soulad dobrovolnictví v členských státech s cílem zlepšit možnosti účasti občanů Unie v akcích a operacích humanitární pomoci || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || – Výstup || Vývoj norem, revize, postup akreditace || || || 0,477 || || 0,464 || || 0,538 || || 0,364 || || 0,433 || || 0,575 || || 0,500 || || 3.351
 || Mezisoučet za operativní cíl č. 5 || || 0,477 || || 0,464 || || 0,538 || || 0,364 || || 0,433 || || 0,575 || || 0,500 || || 3,351
 || NÁKLADY CELKEM || 3032 || 21,200 || 3137 || 23,800 || 4124 || 27,600 || 4820 || 32,700 || 5790 || 37,900 || 6334 || 44,500 || 7154 || 51,400 || 34391 || 239,100
 3.2.3. Odhadovaný dopad na
 prostředky správní povahy
 3.2.3.1. Shrnutí
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití správních prostředků
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití správních
 prostředků, jak je vysvětleno dále:
 v milionech EUR
 (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020 || CELKEM
 OKRUH 5 víceletého finančního rámce || || || || || || || ||
 Lidské zdroje || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,146 || 1,274 || 1,274 || 1,593 || 8,725
 Ostatní správní výdaje || 0,063 || 0,06,3 || 0,143 || 0,063 || 0,065 || 0,122 || 0,045 || 0,564
 Mezisoučet za OKRUH 5 víceletého finančního rámce || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 Mimo OKRUH 5 [38]víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 Lidské zdroje || || || || || || || ||
 Ostatní výdaje správní povahy || || || || || || || ||
 Mezisoučet mimo OKRUH 5 víceletého finančního rámce || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se || nepoužije se
 CELKEM || 1,209 || 1,209 || 1,289 || 1,209 || 1,339 || 1,396 || 1,683 || 9,289
 Výše
 uvedené údaje budou upraveny podle výsledku plánovaného procesu externalizace.
 3.2.3.2. Odhadované potřeby v
 oblasti lidských zdrojů
 –
 ̈ Návrh/podnět nevyžaduje využití lidských zdrojů
 –
 X Návrh/podnět vyžaduje využití lidských
 zdrojů, jak je vysvětleno dále:
 Odhad vyjádřete v celých číslech
 (nebo zaokrouhlete nejvýše na 1 desetinné místo)
 || Rok 2014 || Rok 2015 || Rok 2016 || Rok 2017 || Rok 2018 || Rok 2019 || Rok 2020
  Pracovní místa podle plánu pracovních míst (místa úředníků a dočasných zaměstnanců)
 XX 01 01 01 (v ústředí a v zastoupeních Komise) || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 6 || 7
 XX 01 01 02 (při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 05 01 (v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (v přímém výzkumu) || || || || || || ||
  Externí zaměstnanci (v přepočtu na plné pracovní úvazky: FTE)[39]
 XX 01 02 01 (SZ, ZAP, VNO z celkového rámce) || 6 || 6 || 6 || 6 || 8 || 8 || 11
 XX 01 02 02 (SZ, ZAP, MOD, MZ a VNO při delegacích) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[40] || – v ústředí[41] || || || || || || ||
 – v delegacích || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (SZ, ZAP, MOD – v nepřímém výzkumu) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (SZ, ZAP, VNO v přímém výzkumu) || || || || || || ||
 Jiné rozpočtové linie (upřesněte) || || || || || || ||
 CELKEM || 12 || 12 || 12 || 12 || 14 || 14 || 18
 23 je oblast
 politiky nebo dotčená hlava rozpočtu.
 Potřeby v
 oblasti lidských zdrojů budou pokryty ze zdrojů GŘ, které jsou
 již vyčleněny na řízení akce a/nebo byly vnitřně
 přeobsazeny v rámci GŘ, a případně doplněny z
 dodatečného přídělu, který lze řídícímu GŘ poskytnout
 v rámci ročního přidělování a s ohledem na rozpočtová
 omezení.
 Výše uvedené údaje
 budou upraveny podle výsledků plánované externalizace.
 Popis úkolů:
 Úředníci a dočasní zaměstnanci || Vypracování politiky a konceptů. Prováděcí akty a opatření.
 Externí zaměstnanci || Řízení grantových dohod a smluv, provádění a sledování činnosti, administrativní podpora.
 3.2.4. Soulad se stávajícím víceletým
 finančním rámcem
 –
 X Návrh/iniciativa je v souladu
 s návrhem Komise na víceletý finanční rámec pro období 2014–2020
 uvedeným ve sdělení „Rozpočet – Evropa 2020“ (KOM(2011) 500 v
 konečném znění).
 –
 ̈ Návrh/podnět si vyžádá úpravu příslušného okruhu víceletého
 finančního rámce.
 Upřesněte požadovanou úpravu, příslušné
 rozpočtové linie a odpovídající částky.
 –
 ̈ Návrh/podnět vyžaduje použití nástroje pružnosti nebo změnu
 víceletého finančního rámce[42].
 Upřesněte potřebu, příslušné
 okruhy a rozpočtové linie a odpovídající částky.
 [...]
 3.2.5. Příspěvky
 třetích stran
 –
 Návrh/podnět nepočítá se
 spolufinancováním od třetích stran.
 –
 Návrh/podnět počítá se spolufinancováním
 podle následujícího odhadu:
 prostředky v milionech EUR (zaokrouhleno na 3
 desetinná místa)
 || Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... zadat počet let podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6) || Celkem
 Upřesněte spolufinancující subjekt || || || || || || || ||
 Spolufinancované prostředky CELKEM || || || || || || || ||
 Návrh stanoví příspěvky
 třetích stran od zemí ESVO, které jsou členy EHP, přistupujících
 zemí, kandidátských zemí a potenciálních kandidátských zemí, které využívají
 předvstupní strategie, a partnerských zemí evropské politiky sousedství.
 3.3. Odhadovaný dopad na
 příjmy
 –
 Návrh/podnět nemá žádný finanční dopad na
 příjmy.
 –
 ̈ Návrh/podnět má tento finanční dopad:
 ̈ dopad na vlastní zdroje
 ̈ dopad na různé příjmy
 v milionech EUR (zaokrouhleno na 3 desetinná místa)
 Příjmová rozpočtová linie: || Prostředky použitelné v probíhajícím rozpočtovém roce || Dopad návrhu/podnětu[43]
 Rok N || Rok N+1 || Rok N+2 || Rok N+3 || ... vložit tolik sloupců, kolik je třeba podle trvání finančního dopadu (viz bod 1.6)
 Článek .... || || || || || || || ||
 U účelově
 vázaných různých příjmů upřesněte dotčené
 výdajové rozpočtové linie.
 [...]
 Upřesněte
 způsob výpočtu dopadu na příjmy.
 [...]
 [1] Běžný průzkum Eurobarometru 73/2010, zvláštní
 průzkum Eurobarometru 343/2010 a zvláštní průzkum Eurobarometru
 384/2012.
 [2] KOM(2010) 683.
 [3] Závěry Rady o Evropském dobrovolnickém sboru
 humanitární pomoci ze dne 25. května 2011.
 [4] Písemné prohlášení Evropského parlamentu č. 25/2011
 z dne 9. května 2011.
 [5] V roce 2010 v Bruselu a
 v roce 2011 v Budapešti, konferencí se aktivně účastnilo
 více než 150 organizací.
 [6] COHAFA.
 [7] SG, SJ, GŘ BUDG, GŘ DEVCO, FPI, ESVČ,
 GŘ EAC, EACEA, GŘ EMPL, GŘ ELARG.
 [8] Dva takové semináře byly uspořádány
 v Bruselu v prosinci 2011 a v červnu 2012 za účasti
 více než 70 osob.
 [9] Úř. věst. C 25, 2008, s. 1.
 [10] Úř. věst. L 11, 2003, s. 1.
 [11] KOM(2011) 681 v konečném znění.
 [12] Zřízeno rozhodnutím x/xx o zřízení mechanismu
 civilní ochrany Unie.
 [13] KOM(2011) 500 v konečném znění.
 [14] Úř. věst. C 25, 2008, s. 1.
 [15] Dosud nezveřejněno.
 [16] Sdělení Komise KOM(2010) 683 „Dobrovolnictví jako
 výraz solidarity občanů EU – první zamyšlení nad Evropským
 dobrovolnickým sborem humanitární pomoci“ (Úř. věst. C 121/59, 2011).
 [17] Sdělení Komise „Obnovená strategie EU pro sociální
 odpovědnost podniků na období 2011-2014“, KOM(2011 681
 v konečném znění (Úř. věst. C 37, 2012, s. 24).
 [18] Sdělení Komise KOM(2011) 933 (Úř. věst. C
 102, 2012, s. 35).
 [19] Sdělení Komise KOM(2011) 568 „Sdělení o
 politikách EU a dobrovolnictví: uznání a propagace přeshraničních
 dobrovolných činností v EU“ (Úř. věst. C 335, 2011, s. 19).
 [20] Dosud nezveřejněno.
 [21] Úř. věst. L 312, 12.7.1995, s. 1.
 [22] Úř. věst. L 292, 1996, s. 5.
 [23] Úř. věst. L 136, 1999, s. 1.
 [24] Úř. věst. L 55, 2011, s. 1.
 [25] Úř. věst. L 8, 2001, s. 5.
 [26] Úř. věst. L 281, 1995, s. 31
 [27] ABM: řízení podle činností (Activity-Based
 Management) – ABB: sestavování rozpočtu podle činností
 (Activity-Based Budgeting).
 [28] Uvedené v čl. 49 odst. 6 písm. a) nebo b)
 finančního nařízení.
 [29] Vysvětlení způsobů řízení spolu s
 odkazem na finanční nařízení jsou k dispozici na stránkách BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [30] Uvedené v článku 185 finančního nařízení.
 [31] RP = rozlišené prostředky / NRP = nerozlišené
 prostředky.
 [32] ESVO: Evropské sdružení volného obchodu.
 [33] Kandidátské země a případně
 potenciální kandidátské země západního Balkánu.
 [34] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [35] Výstupy jsou dodávané produkty a služby (např.:
 počet financovaných studentských výměn, počet km postavených
 silnic atd.).
 [36] Výstupy jsou dodávané produkty a služby (např.:
 počet financovaných studentských výměn, počet km postavených
 silnic atd.).
 [37] Výstupy jsou dodávané produkty a služby (např.:
 počet financovaných studentských výměn, počet km postavených
 silnic atd.).
 [38] Technická a/nebo administrativní pomoc a výdaje na podporu
 provádění programů a/nebo akcí EU (bývalé linie „BA“), nepřímý
 výzkum, přímý výzkum.
 [39] SZ = smluvní zaměstnanec; ZAP = zaměstnanec
 agentury práce („Intérimaire“); MOD = mladí odborníci v delegacích(„Jeune
 Expert en Délégation“); MZ = místní zaměstnanec; VNO = vyslaný národní
 odborník.
 [40] Pod stropem pro externí zaměstnance z operačních
 rozpočtových prostředků (původní rozpočtové linie
 „BA“).
 [41] Zejména pro strukturální fondy, Evropský
 zemědělský fond pro rozvoj venkova (EZFRV) a Evropský
 rybářský fond (ERF).
 [42] Viz body 19 a 24 interinstitucionální
 dohody.
 [43] Pokud jde o tradiční vlastní zdroje (cla, dávky z
 cukru), je třeba uvést čisté částky, tj. hrubé částky po
 odečtení 25% nákladů na výběr.