type: legislation

text:
 |
 52013PC0496
 Förslag till RÅDETS FÖRORDNING om det gemensamma företaget för biobaserade industrier /* COM/2013/0496 final - 2013/0241 (NLE) */
 MOTIVERING
 1. BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Allmän bakgrund
 Ett av huvudmålen för Horisont 2020, som är
 ramprogrammet för forskning och innovation för perioden 2014–2020, är att
 stärka den europeiska industrin genom åtgärder som stödjer forskning och
 innovation i flera industrisektorer. Framförallt ska programmet bidra till att
 inrätta offentlig-privata partnerskap som ska hjälpa till att ta itu med några
 av de allvarligaste problem som Europa står inför.
 Biobaserade industrier i Europa skulle i hög
 utsträckning kunna bidra till att uppnå målen i Europa 2020-strategin och dess
 flaggskeppsinitiativ ”Innovationsunionen”, ”Ett resurseffektivt Europa” och
 ”Industripolitik för en globaliserad tid”. Detta har uppmärksammats i flera av
 EU:s senaste politiska initiativ, såsom det europeiska innovationspartnerskapet
 för produktivitet och hållbarhet inom jordbruket[1],
 smart specialiseringsstrategi för medlemsstaterna och regionerna[2] samt förslaget till det sjunde
 miljöhandlingsprogrammet. I det meddelande som beskriver den europeiska
 strategin för bioekonomi, som antogs den 13 februari 2012[3], föreslås att det inrättas ett
 offentlig-privat partnerskap för biobaserade industrier (”biobaserade
 offentlig-privata partnerskap”) inom ramen för strategins handlingsplan. I
 kommissionens meddelande om att främja en starkare europeisk industri för
 tillväxt och ekonomisk återhämtning[4]
 upprepas vikten av att inrätta ett biobaserat offentlig-privat partnerskap i
 form av ett gemensamt teknikinitiativ inom ramen för EU:s industripolitik, vilket
 även detta ligger i linje med kommissionens meddelande ”Offentlig-privata
 partnerskap, inom Horisont 2020: ett kraftfullt verktyg för att kunna
 åstadkomma resultat i fråga om innovation och tillväxt i Europa”[5].
 Regionkommittén
 framhöll också i sitt yttrande om den europeiska strategin för bioekonomi
 slutet av november 2012[6]
 den viktiga roll som biobaserade produkter och ett biobaserat samhälle i Europa
 har. Med tanke på bredare frågor när det gäller ekonomisk och social hållbarhet
 och konsekvenser för konsumenter, håller kommissionen för närvarande på att
 studera biobränslen från ett konsumentperspektiv som en del av en mer
 övergripande studie om hur bränslemarknaden fungerar[7].
 Motiv och mål för ett gemensamt
 teknikinitiativ bland biobaserade industrier
 Biobaserade industrier är industrier som
 använder förnybara biologiska resurser i framställningen av biobaserade
 produkter och biobränslen. Produktionen sker vanligen i bioraffinaderier och
 bygger ofta på biobaserade processer. Processerna ger upphov till nya
 värdekedjor som kopplar ihop primärproducenter (och t.ex. förvaltare av
 organiskt avfall) och industrier som tidigare inte hade kontakt. Därigenom
 erbjuds nya möjligheter för ett stort antal etablerade aktörer. Ett ökande
 antal bearbetningsindustrier, exempelvis inom kemi, biobränslen, pappersmassa
 och papper, socker och stärkelse samt teknikleverantörer (särskilt för
 industriell bioteknik och konstruktion) är intresserade av att helt eller
 delvis lägga över produktionen mot hållbara förnybara biobaserade resurser
 och/eller produkter.
 Teknikinitiativet kommer främst att vara
 inriktat på omvandlingen av oätliga delar av växter (t.ex. trä, jordbruks- och
 skogsavfall) och biologiskt nedbrytbart avfall till biobaserade produkter och
 biobränslen. De oätliga växtdelarna, även kallade material som innehåller både
 cellulosa och lignin, är normalt sett heterogena och innehåller en blandning av
 olika typer av komplexa biomolekyler (dvs. cellulosa, halvcellulosa och
 lignin). Den teknik som krävs för att omvandla material som innehåller både
 cellulosa och lignin anses ”mer avancerad” jämfört med nuvarande teknik för att
 omvandla ätbara växtdelar, och är fortfarande under utveckling. De produkter
 och processer som blir resultatet kallas därför ”avancerade”.
 Biobaserade industrier är en av hörnstenarna i
 EU:s bioekonomi när det gäller att skapa tillväxt och sysselsättning. Även om
 biobaserade produkter och biobränslen för närvarande endast utgör ungefär
 3 % av en årlig omsättning på 2 biljoner euro och 1 % av de 22 miljoner
 arbetstillfällen som skapas av den europeiska bioekonomin[8], förväntas biobaserade
 industrier växa snabbare och mer omfattande än de mer traditionella
 bioekonomisektorerna[9],[10]. Uppskattningar från olika
 källor pekar på
 ·
 att den globala inkomstpotentialen hos hela
 värdekedjan för biomassa för bioraffinering skulle kunna överskrida 200
 miljarder euro år 2020[11],
 ·
 att andelen biobaserade processer i all kemisk
 produktion sannolikt kommer att öka från mindre än 2 % år 2005 till
 25 % år 2025[12],
 ·
 att tillväxten räknat i volym i fråga om
 biobaserade kemiska produkter i EU (bl.a. bioplaster, biosmörjmedel,
 biolösningsmedel, biobaserade ytaktiva ämnen och kemiska insatsvaror), skattas
 till 5,3 % per år fram till 2020, vilket skulle leda till en marknad på
 över 40 miljarder euro och över 90 000 nya arbetstillfällen bara
 i den biokemiska industrin[13],
 och
 ·
 att upp till 75 miljarder liter bioetanol kan
 produceras hållbart till ett konkurrensmässigt pris senast 2020, vilket skulle
 motsvara ungefär 15 miljarder euro i ytterligare intäkter för jordbrukssektorn[14].
 För att ta vara på denna potential och värna
 om Europas biobaserade industriers konkurrenskraft och deras värdekedjor på de
 globala marknaderna, måste flera uppgifter lösas:
 ·
 Råvara för biomassa kommer att behöva tas från
 Europa på ett hållbart sätt och utan oavsiktliga negativa konsekvenser,
 exempelvis förlust av biologisk mångfald, indirekta förändringar av
 markanvändningen eller negativa effekter på livsmedelstryggheten.
 ·
 Olika aktörer, däribland jordbruk och skogsbruk,
 industrier och avfallshanterare, måste inleda samarbete längs hela
 förädlingskedjan för att effektivisera resursanvändningen genom att minska den
 nuvarande splittringen och isoleringen av dessa sektorer.
 ·
 Nya processer måste utvecklas för att separera, förbehandla
 och omvandla denna råvara till biobaserade produkter och biobränslen. Vitt
 skilda tekniska alternativ (t.ex. enzymbaserade kontra termokemiska processer)
 kommer att behöva drivas på samtidigt genom intensiva och mångfasetterade
 forskningsinsatser för att göra processen effektivare och optimera
 avkastningen.
 ·
 Betydande investeringar i uppgradering av teknik
 och infrastruktur behövs för att bedöma den relativa nyttan av vitt skilda
 tekniska alternativ och för att hitta de bästa alternativen. Detta kommer att
 innebära en modernisering av befintliga biobaserade industrier (till exempel
 massa- och pappersindustrin, biobränslen, stärkelse, kemisk osv.) och
 utveckling av nya och anpassningsbara integrerade modeller för
 bioraffinaderier.
 ·
 Om nya biobaserade produkter och bioenergi/bränsle
 ska få önskad spridning krävs det utveckling av standarder samt märknings- och
 certifieringssystem och att kunderna accepterar produkterna. Produktpriserna
 bör på lämpligt sätt återspegla externa effekter och konsumenterna bör kunna
 göra välgrundade produktval, t.ex. på grundval av uppgifter om produkternas
 fördelar under hela produktens livscykel från vaggan till graven.
 Den biobaserade industrins förädlingskedjor
 (alltifrån primärproduktion, bioraffinaderier, industriella användare till
 varumärken) är komplexa, och det gäller även utmaningar i fråga om teknik och
 innovation som måste övervinnas om man vill utnyttja den socioekonomiska och
 miljömässiga potentialen inom den biobaserade industrin. Det behövs en stark
 strategisk vision, en välstrukturerad och fastställd agenda för forskning och
 innovation och ett långsiktigt stabilt finansiellt åtagande om man i ett enda
 program ska kunna samla de olika kompetenserna från hela Europa för att
 förverkliga nödvändiga genombrott och skapa tillräcklig säkerhet och kritisk
 massa för att locka till sig betydande privata investeringar.
 Målen för det föreslagna gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier är att
 ·
 bidra till en mer resurseffektiv och hållbar
 koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och
 sysselsättningen, särskilt i landsbygdsområden, genom att utveckla hållbar och
 konkurrenskraftig bioindustri i Europa, som bygger på avancerad
 bioraffinaderier som använder sin biomassa på ett hållbart sätt, och
 framförallt
 ·
 demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska
 byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa,
 som ersätter behovet av fossila insatsvaror,
 ·
 utveckla affärsmodeller som integrerar ekonomiska
 aktörer i värdekedjan från leverantörer av biomassa till bioraffinaderier till
 konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och bränslen, exempelvis genom
 att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar och stödja
 branschövergripande kluster, och
 ·
 starta flaggskeppsbioraffinaderier som använder
 teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen
 och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till
 nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ.
 Tidigare erfarenheter
 Under de senaste årtiondena har EU finansierat
 ett stort antal projekt för att bidra till utvecklingen av biobaserade
 industrier. EU:s ramprogram för forskning och teknisk utveckling täcker nästan
 6 % av EU:s totala FoU-investeringar och 15 % av Europas
 offentligfinansierade forskning och utveckling som finansieras
 gränsöverskridande. Inom ramen för det sjunde ramprogrammets särskilda program
 ”Samarbete”, tema 2 ”Livsmedel, jordbruk och fiske, bioteknik” finansieras för
 närvarande 100 projekt inom bioteknikområdet med ett EU-bidrag på omkring 400
 miljoner euro.
 Med tanke på bioraffinaderiers
 tvärvetenskapliga karaktär anordnade GD Forskning en gemensam ansökningsomgång
 2008 om bioraffinaderier. Ansökningsomgången omfattade fyra teman från programmet
 ”Samarbete” (tema 2, tema 5, tema 4 ”Nanovetenskap, nanoteknik, material och ny
 produktionsteknik” och tema 6 ”Miljö ”). Tre flaggskeppssamarbetsprojekt
 (Biocore, Eurobioref och Suprabio) valdes 2009 ut för finansiering. Bidraget
 från EU uppgick till cirka 50 miljoner euro.
 De senaste årens erfarenheter bekräftar att
 Europa har en stark forskningsbas i fråga om biobaserade industrier med vissa
 framgångsrika bioraffinaderiprojekt, både på EU-nivå och på regional och
 nationell nivå.
 Finansieringsmekanismer som tillämpas på
 EU-nivå och regional nivå, i synnerhet stora och integrerade
 bioraffinaderiprojekt och regionala bioekonomikluster, är ett steg i rätt
 riktning genom att det tillämpas en värdekedjemetod som omfattar forskning,
 demonstration och spridningsverksamhet och uppmuntrar samarbete över
 nationsgränserna. Men de har ändå inte lyckats nå en kritisk massa som är
 tillräcklig för att få bukt med fragmenteringen och skapa integrerade
 biobaserade industrivärdekedjor i Europa. Finansieringsmekanismerna kunde gett
 ännu bättre resultat om de varit del av en integrerad långsiktig vision för
 biobaserade industrier och om mer stöd gavs till demonstration och
 spridningsverksamhet.
 2. RESULTAT AV SAMRÅD MED
 BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 Många olika aktörer har konsulterats vid
 förberedandet av det gemensamma teknikinitiativet:
 ·
 Ett offentligt samråd om de föreslagna biobaserade
 offentlig-privata partnerskapen ägde rum från och med den 21 september till den
 14 december 2012. Vid samrådet lämnades 638 giltiga svar in. 64,6 % av svaren
 kom från den privata sektorn, 24,6 % från den akademiska världen,
 8,8 % från den offentliga sektorn och 2 % från icke-statliga
 organisationer. Svaren kom från 19 av de 27 medlemsstaterna, med flest svar från
 Polen, följt av Nederländerna, Tyskland, Spanien, Frankrike, Belgien, Sverige,
 Finland, Italien, Österrike, Storbritannien, Rumänien, Tjeckien, Portugal,
 Danmark, Irland, Ungern, Grekland och Slovakien. Nästan alla svarande
 (94,3 %) ansåg att EU skulle bidra och 86,9 % tyckte att
 offentlig-privata partnerskap var den lämpligaste mekanismen för att genomföra
 FoU-programmet för biobaserade industrier inom ramen för Horisont 2020, och
 ansåg att det skulle ge positiva socioekonomiska effekter. Andra viktiga
 budskap var behovet av att stärka EU:s innovationsförmåga, öka
 konkurrenskraften och formulera tydliga mål för biobaserade industrier.
 Resultaten från samrådet lades fram och diskuterades vid ett evenemang den 9
 januari 2013 i Bryssel med 162 deltagare. Den fullständiga rapporten från det
 offentliga samrådet på internet ingår i konsekvensbedömningen. Enligt planerna
 ska en tryckt version offentliggöras i juni 2013.
 ·
 Genom flera evenemang som anordnats inom ramen för
 genomförandet av bioekonomistrategin gavs möjlighet till regelbundna och
 omfattande kontakter med intressenter vid utarbetandet av
 konsekvensbedömningen. Ett exempel är konferensen ”Partnering for the
 Bioeconomy in European Regions” som anordnades den 12 oktober 2012 av GD
 Forskning och Regionkommittén. Under konferensen informerades om potentialen
 hos biobaserade offentlig-privata partnerskap och exempel på regional
 verksamhet belyste eventuella fördelar med partnerskap inom bioekonomi. GD
 REGIO informerade framförallt om strategin för smart specialisering, som utgör
 en del av EU:s landsbygdsutvecklingspolitik. Generaldirektoratet föreslog att
 investeringar skulle fokuseras på bioekonomi där det var lämpligt.
 ·
 Man har använt sig av flera studier om bioekonomi,
 biobaserade produkter och biobränslen.
 ·
 En grupp på tio externa granskare med expertkunskap
 som är relevanta för de olika delarna av värdekedjan för de biobaserade
 industrierna fick i uppgift att bistå GD Forskning med insamling och analys av
 ovannämnda uppgifter och utarbetandet av konsekvensbedömningen.
 Konsekvensbedömning
 Förslaget till förordning stöds av en
 konsekvensbedömning från kommissionen som bifogas förslaget.
 3. FÖRSLAGETS RÄTTSLIGA
 ASPEKTER
 Sammanfattning av den föreslagna
 åtgärden
 Detta förslag gäller inrättandet av ett
 gemensamt företag för biobaserade industrier (det gemensamma företaget BBI)
 enligt artikel 187 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt
 (EUF-fördraget) för genomförande av det gemensamma teknikinitiativet för
 biobaserade industrier (det gemensamma teknikinitiativet BBI).
 Det gemensamma företaget BBI ska bildas för en
 period fram till och med den 31 december 2024. Det ska ha sitt säte i Bryssel,
 Belgien.
 Det ska inrättas av EU, företrädd av
 Europeiska kommissionen, och konsortiet för biobaserade industrier. Det
 gemensamma företaget BBI:s verksamhet ska finansieras gemensamt av dess
 grundare. Kommissionen och konsortiet för biobaserade industrier ska bidra med
 lika delar till det gemensamma företaget BBI:s driftskostnader. Forskning och
 demonstration kommer att finansieras genom bidrag från konsortiets
 medlemsföretag med ekonomiska bidrag och andra resurser (personal, utrustning,
 förbrukningsvaror osv.) samt ekonomiska resurser från EU. Nivån på EU-medel
 kommer att variera, i linje med reglerna för Horisont 2020, beroende på vilken
 typ av verksamhet det rör sig om.
 Det gemensamma företaget kommer att vara öppet
 för nya medlemmar förutsatt att de bidrar med medel för att uppnå företagets
 mål.
 Kommissionen kommer att vara representerad i
 styrelsen i fråga om rättigheter och röster som konsortiets industriella
 medlemmar.
 Rättslig grund
 Förslagets rättsliga grund är artikel 187 i
 EUF-fördraget.
 Reglerna för deltagande och spridning av
 Horisont 2020 kommer att gälla. Med tanke på ett specifikt driftsbehov för det
 här initiativet, är ett undantag från dessa regler nödvändiga. Det undantaget
 ingår dock inte i det nuvarande förslaget i det här stadiet för att inte
 föregripa de interinstitutionella diskussionerna om lämplig rättslig grund och
 lämpliga procedurförfaranden för reglernas antagande, som fortfarande inte
 fattats inom ramen för det rättsliga arbetet för kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den ... 2013
 om regler för deltagande och spridning i Horisont 2020, (KOM(2011)
 0810 - 2011/0399 (COD). Det särskilda undantaget kommer att läggas till längre
 fram mot bakgrund av resultaten av ovanstående diskussioner.
 Undantaget kommer att göra det möjligt att i
 fråga om åtgärder som inte är innovationsåtgärder begränsa bidragsberättigandet
 till enheter som små och medelstora företag eller högre
 utbildningsanstalter samtidigt som man uppnår en optimal hävstångseffekt i
 fråga om privata investeringar.
 Subsidiaritet och proportionalitet
 Förslaget rör ett område där EU inte har ensam
 behörighet, och därför ska subsidiaritetsprincipen tillämpas.
 De strategiska mål som ligger till grund för
 förslaget kan endast uppnås genom åtgärder på EU-nivå, av följande skäl:
 (1)
 Den stora forsknings- och innovationsuppgift som
 identifierats är gränsöverskridande och komplex, vilket förutsätter att
 komplementär kunskap och finansiella resurser slås ihop över sektors- och
 landsgränser. Ingen enskild medlemsstat, företag eller annan berörd part, kan
 lösa problemet på egen hand.
 (2)
 Den samordning och de resurser som krävs är av ett
 sådant omfång att de endast kan genomföras på EU-nivå.
 (3)
 Med tanke på att liknande, konkurrerande initiativ
 pågår eller håller på att lanseras i andra ledande ekonomier (USA, Brasilien,
 Kina, Kanada), måste det till storskaliga satsningar på EU-nivå för att
 attrahera industrier att investera i Europa.
 I enlighet med proportionalitetsprincipen går
 bestämmelserna i denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att
 målen ska uppnås.
 Val av
 regleringsform
 Den föreslagna förordningen kommer att avsevärt
 öka de offentliga och privata investeringarna i forskning och innovation som
 syftar till att förbättra konkurrenskraften hos EU:s biobaserade industrier och
 skapa sysselsättning, särskilt på landsbygden. Det gemensamma företaget BBI kan
 sammanlänka privata resurser med EU-medel till en nivå som inte kan uppnås med
 traditionella instrument, som saknar det strategiska långsiktiga
 tillvägagångssättet för programplanering och finansiering. Varje euro från
 EU-medel kommer att generera 2,8 euro från privata medel under driften av det
 gemensamma företaget BBI.
 4. BUDGETKONSEKVENSER
 Den totala budgeten för det gemensamma
 företaget BBI kommer att vara 2 000 miljoner euro (däribland i kontanter
 och in natura). Dessutom har industrin åtagit sig att investera 1 800 miljoner
 euro i inrättandet av storskaliga demonstrations- och flaggskeppsanläggningnar
 som bidrar till målen för detta gemensamma teknikinitiativ.
 Det maximala bidraget från Europeiska unionen
 (inklusive Efta-länderna) kommer att uppgå till 1 000 miljoner euro[15], som betalas från budgeten för
 Horisont 2020.
 De löpande kostnaderna för det gemensamma
 företaget BBI kommer från början att finansieras till lika delar av EU och
 konsortiet. De administrativa kostnaderna får inte överstiga 60 miljoner euro
 för det gemensamma företaget BBI:s hela löptid.
 De forsknings- och demonstrationsaktiviteter
 som genomförs av det gemensamma företaget BBI och som är bidragsberättigande
 för samfinansiering inom ramen för Horisont 2020 kommer att finansieras
 gemensamt av EU och konsortiet.
 5. ÖVRIGT
 Översyn
 EU kommer
 att lägga fram en årlig rapport om de framsteg som görs av det gemensamma
 företaget BBI och kommer att genomföra en översyn efter halva tiden senast den
 31 december 2017. Ansvarsfrihet för genomförandet av EU:s bidrag ska utgöra en
 del av ansvarsfriheten som Europaparlamentet, på rådets rekommendation,
 beviljar kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 319 i EUF-fördraget.
 2013/0241 (NLE)
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING
 om det gemensamma företaget för biobaserade
 industrier
 (Text av betydelse för EES)
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT
 DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av fördraget om Europeiska
 unionens funktionssätt, särskilt artikel 187 och artikel 188 första stycket,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 med beaktande av Europaparlamentets yttrande[16],
 med beaktande av Europeiska ekonomiska och
 sociala kommitténs yttrande[17],
 och
 av följande skäl:
 (1) Offentlig-privata partnerskap
 i form av gemensamma teknikinitiativ fastställdes ursprungligen i Europaparlamentets
 och rådets beslut nr 1982/2006/EG av den 18 december 2006 om Europeiska
 gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom området forskning, teknisk
 utveckling och demonstration (2007–2013)[18].
 (2) I rådets beslut 2006/971/EG
 av den 19 december 2006 om det särskilda programmet Samarbete för
 genomförande av Europeiska gemenskapens sjunde ramprogram för verksamhet inom
 området forskning, teknisk utveckling och demonstration (2007–2013)[19] identifierades särskilda
 offentlig-privata partnerskap som borde få stöd.
 (3) Europaparlamentet och rådets
 förordning (EU) nr.../2013 av .... 2013 om inrättande av Horisont 2020 —
 Ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020)[20] syftar till att uppnå större
 påverkan på forskning och innovation genom att kombinera ramprogrammet Horisont
 2020 och privata medel i offentlig-privata partnerskap på nyckelområden där
 forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om
 konkurrenskraft och bidra till att ta itu med samhällsproblem. Europeiska unionens
 deltagande i dessa partnerskap kan ske i form av ekonomiska bidrag till
 gemensamma företag som inrättats på grundval av artikel 187 i fördraget inom
 ramen för beslut nr 1982/2006/EG.
 (4) I enlighet med rådets beslut
 (EU) nr.../2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av
 Horisont 2020 (2014-2020)[21] är det möjligt att bevilja stöd till
 gemensamma företag som inrättats inom Horisont 2020 i enlighet med villkoren i
 det beslutet.
 (5) I Europa 2020-strategin[22] betonas behovet av att utveckla
 gynnsamma villkor för investeringar i kunskap och innovation i syfte att uppnå
 smart och hållbar tillväxt för alla i unionen. Både Europaparlamentet och rådet
 har uttalat sitt stöd för denna strategi.
 (6) Konsortiet för biobaserade
 industrier (konsortiet) har författat ett idédokument och en strategisk
 innovations- och forskningsagenda, grundad på omfattande samråd med offentliga
 och privata aktörer. I den strategiska innovations- och forskningsagendan
 beskrivs de viktigaste tekniska problem och innovationsproblem som måste lösas
 för att utveckla hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade industrier i
 Europa och vidare identifieras forskning, demonstration och
 utbyggnadsverksamhet som ska utföras genom ett gemensamt initiativ om
 ”biobaserade industrier”.
 (7) Konsortiet är en ideell
 organisation som bildades för att representera den företagsgrupp som stöder det
 gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier. Dess medlemmar täcker
 hela biobaserade värdekedjan och består av stora industrier, små och medelstora
 företag, regionala kluster, europeiska branschorganisationer och europeiska
 teknikplattformar. Konsortiet har som mål att garantera och främja de
 europeiska biobaserade industriernas tekniska och ekonomiska utveckling. Alla
 berörda aktörer längs den biobaserade värdekedjan kan ansöka om medlemskap.
 Konsortiet tillämpar allmänna principer om öppenhet och insyn i fråga om
 medlemskap, och eftersträvar ett omfattande näringslivsdeltagande.
 (8) I kommissionens meddelande av
 den 13 februari 2012 ”Innovation för hållbar tillväxt: En bioekonomi för
 Europa”[23],
 och i synnerhet i dess handlingsplan, efterlyses ett offentlig-privat
 partnerskap som syftar till att stödja införandet av hållbara och
 konkurrenskraftiga biobaserade industrier och värdekedjor i Europa. Mot
 bakgrund av övergången till ett samhälle som inte är oljeberoende, syftar
 meddelandet till att bättre integrera de sektorer som producerar och bearbetar
 biomassa för att förena tryggad livsmedelsförsörjning, bristen på naturresurser
 och miljömål med användningen av biomassa för industriella och energiändamål.
 (9) Kommissionens meddelande av
 den 10 oktober 2012 ”En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk
 återhämtning” [24] bekräftar den strategiska betydelsen av
 biobaserade industrier för Europas framtida konkurrenskraft, vilket också sägs
 i kommissionens meddelande av den 21 december 2007 ”Ett
 pionjärmarknadsinitiativ för Europa” [25],
 och betonar behovet av ett gemensamt initiativ för biobaserade industrier.
 (10) Biobaserade industrier och
 deras värdekedjor står inför komplexa och betydande tekniska och
 innovationsmässiga utmaningar. Som en framväxande sektor måste biobaserade
 industrier lösa problemet med spridningen av teknisk kompetens och den
 begränsade mängden offentligt tillgängliga uppgifter om tillgången till
 faktiska resurser för att bygga upp hållbara och konkurrenskraftiga
 värdekedjor. För att lösa dessa problem, måste en kritisk massa uppnås på ett
 fokuserat och enhetligt sätt på EU-nivå i fråga om verksamhet, kvalitet och innovationspotential.
 (11) Det gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier bör motverka de olika typer av
 marknadsmisslyckanden som hindrar privata investeringar i forskning före det
 konkurrensutsatta stadiet, samt i demonstration och utbyggnadsverksamhet för
 biobaserade industrier i Europa. I synnerhet bör initiativet säkerställa
 tillgång till tillförlitlig biomassa, med beaktande av andra konkurrerande
 sociala och miljömässiga krav, och stödja utvecklingen av avancerad
 förädlingsteknik, storskalig demonstration och politiska instrument, vilket
 minskar risken som privata investeringar i forskning och innovation inom
 utvecklingen av hållbara och konkurrenskraftiga biobaserade produkter och
 biobränslen utsätts för.
 (12) Det gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier bör vara ett offentlig-privat
 partnerskap med syfte att öka investeringarna i utvecklingen av en hållbar,
 biobaserad industri i Europa. Det bör ge miljömässiga och socioekonomiska
 fördelar för EU:s befolkning, göra EU konkurrenskraftigare och bidra till att
 befästa Europa som en central aktör inom forskning, demonstration och spridning
 av avancerade biobaserade produkter och biobränslen.
 (13) Syftet med det gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier är att genomföra ett program för
 forskning och innovation i Europa som ska bedöma tillgången på förnybara
 biologiska resurser som kan användas för produktion av biobaserat material och
 på grundval av detta stöda upprättandet av hållbara biobaserade värdekedjor.
 Detta arbete bör bedrivas genom samarbete mellan intressenter längs hela de
 biobaserade värdekedjorna, inklusive primärproduktion och
 bearbetningsindustrierna, varumärken, små och medelstora företag, forsknings-
 och teknikcentrum samt högskolor och universitet.
 (14) Med tanke på ambitionsnivån
 och storleken på målen för det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade
 industrier, de stora finansiella och tekniska resurser som behöver mobiliseras
 och behovet av effektiv samordning och samverkan när det gäller resurser och
 finansiering, bör åtgärder vidtas av unionen. Därför bör man inrätta ett
 gemensamt företag för genomförandet av det gemensamma teknikinitiativet för
 biobaserade industrier (det gemensamma företaget BBI) som en juridisk person.
 (15) Det gemensamma företaget BBI:s
 mål bör uppnås genom att resurser från den offentliga och den privata sektorn
 stödjer företagets forskning. Därför bör det gemensamma företaget BBI
 organisera ansökningsomgångar för att stödja forskning, demonstration och
 spridningsinsatser.
 (16) För största möjliga effekt bör
 det gemensamma företaget för biobaserade industrier utveckla nära synergier med
 andra unionsprogram på områden som utbildning, miljö, konkurrenskraft och små
 och medelstora företag, och med resurser från sammanhållningspolitiken och
 politiken för landsbygdsutveckling, som särskilt kan bidra till att stärka
 nationell och regional forsknings- och innovationsförmåga inom ramen för
 strategier för smart specialisering.
 (17) Det gemensamma företaget BBI:s
 grundande medlemmar bör vara unionen och konsortiet.
 (18) Reglerna för organisation och
 drift av det gemensamma företaget BBI bör fastställas i stadgarna för det
 gemensamma företaget BBI som en del av denna förordning.
 (19) Konsortiet har skriftligt
 lämnat sitt medgivande att bedriva forskning inom det gemensamma företaget
 BBI:s område inom en struktur som är anpassad till arten av ett
 offentlig-privat partnerskap. Det är lämpligt att konsortiet ansluter sig till
 stadgan som anges i bilagan till denna förordning genom att underteckna ett
 godkännande.
 (20) För att uppnå sina mål bör det
 gemensamma företaget BBI ge finansiellt stöd främst i form av bidrag till
 deltagare efter öppna och konkurrensutsatta ansökningsomgångar.
 (21) Bidrag från de privata
 medlemmarna bör inte begränsas till enbart de administrativa kostnaderna för det
 gemensamma företaget BBI och den samfinansiering som krävs för att bedriva
 forskning och innovation som stöds av det gemensamma företaget BBI.
 (22) Deras bidrag bör också avse
 ytterligare verksamheter som ska utföras av privata medlemmar, enligt en
 ytterligare verksamhetsplan. För att få en bra överblick av hävstångseffekten
 bör dessa ytterligare verksamheter utgöra bidrag till det bredare gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier.
 (23) Deltagande i indirekta
 åtgärder som finansieras genom det gemensamma företaget BBI bör överensstämma
 med Europaparlamentet och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den ... 2013 om
 regler för deltagande och spridning i ”Horisont 2020 — Ramprogrammet för forskning
 och innovation (2014-2020)”[26].
 (24) Unionens ekonomiska bidrag
 till det gemensamma företaget BBI bör förvaltas i enlighet med principen om
 sund ekonomisk förvaltning och med relevanta bestämmelser om indirekt
 förvaltning i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och kommissionens delegerade
 förordning (EU) nr 1268/2012 av den 29 oktober 2012 om
 tillämpningsföreskrifterna i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012[27].
 (25) Revisioner av dem som mottar
 medel från unionen enligt den här förordningen bör genomföras på ett sådant
 sätt att den administrativa bördan minskas, i enlighet med förordning (EU)
 nr.../2013 [the Horizon 2020 Framework Programme].
 (26) De ekonomiska intressena för
 unionen och för övriga medlemmar i det gemensamma företaget BBI bör skyddas
 genom proportionerliga åtgärder i hela utgiftscykeln, inbegripet förebyggande,
 upptäckt och utredning av oegentligheter, krav på återbetalning av belopp som
 förlorats, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt och,
 eventuellt, administrativa och ekonomiska sanktioner i enlighet med förordning
 (EU, Euratom) nr 966/2012.
 (27) Kommissionens internrevisor
 bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI som i fråga om
 kommissionen.
 (28) I enlighet med artikel 287.1 i
 fördraget kan den rättsakt varigenom organet eller byrån upprättats hindra
 granskningen av räkenskaperna över samtliga inkomster och utgifter för de organ
 eller byråer som utförs av revisionsrätten. I enlighet med artikel 60.5 i
 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ska räkenskaperna för organ enligt artikel
 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 granskas av ett oberoende
 revisionsorgan, som bland annat ska yttra sig om räkenskapernas
 tillförlitlighet och de underliggande transaktionernas laglighet och
 korrekthet. För att undvika överlappning med granskningen av räkenskaperna är
 det motiverat att det gemensamma företaget BBI inte granskas av
 revisionsrätten.
 (29) För att underlätta bildandet
 av det gemensamma företaget BBI, bör kommissionen ansvara för inrättandet av
 det och dess inledande verksamhet till dess det har operativ kapacitet att
 genomföra sin egen budget.
 (30) I enlighet med subsidiaritets-
 och proportionalitetsprinciperna i artikel 5 i fördraget om Europeiska unionen
 kan målen för det gemensamma företaget BBI, dvs. att förbättra industrins
 forskning och innovation i hela unionen, inte i tillräcklig utsträckning uppnås
 av medlemsstaterna och målen kan därför, för att undvika dubbelarbete och
 behålla en kritisk massa och garantera att offentliga medel används optimalt,
 bättre uppnås av unionen. Denna förordning begränsas till vad som är absolut
 nödvändigt för att dessa mål ska kunna uppnås och går inte utöver vad som är
 nödvändigt för detta ändamål.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Inrättande
 1. För genomförandet av det
 gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier bildas härmed ett
 gemensamt företag i den mening som avses i artikel 187 i fördraget (nedan
 kallat det gemensamma företaget BBI) för perioden 1 januari 2014–31
 december 2024.
 2. Det gemensamma företaget BBI
 ska utgöra ett organ som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat
 partnerskap som avses i artikel 209 i Europaparlamentets och rådets förordning
 (EU, Euratom) nr 966/2012[28].
 3. Det gemensamma företaget BBI
 ska vara en juridisk person. Företaget ska i varje medlemsstat i Europeiska
 unionen ha den mest vittgående rättskapacitet som tillerkänns juridiska
 personer enligt lagstiftningen i dessa stater. Företaget ska i synnerhet kunna
 förvärva och avyttra fast och lös egendom, samt uppträda som part i rättsliga
 förhandlingar.
 4. Det gemensamma företaget BBI
 ska ha sitt säte i Bryssel, Belgien.
 5. Det gemensamma företaget
 BBI:s stadgar ingår i bilagan.
 Artikel 2
 Mål
 Det gemensamma företaget BBI ska ha följande
 mål:
 (a)
 Att bidra till genomförandet av Europaparlamentets
 och rådets förordning (EU) nr.../2013 av den.... 2013 om inrättande av
 ramprogrammet Horisont 2020 och särskilt del... i rådets beslut nr.../2013 EU
 .. av den 2013 om inrättandet av det särskilda programmet Horisont 2020.
 (b)
 Att bidra till målen för det gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier om en mer resurseffektiv och
 hållbar koldioxidsnål ekonomi och till att öka den ekonomiska tillväxten och
 sysselsättningen, särskilt i landsbygdsområden, genom att utveckla hållbara och
 konkurrenskraftiga biobaserade industrier i Europa, som bygger på avancerade
 bioraffinaderier som använder sin biomassa på ett hållbart sätt, och
 framförallt
 (c)
 Att demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska
 byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa,
 som ersätter behovet av fossila insatsvaror.
 (d)
 Att utveckla affärsmodeller som integrerar
 ekonomiska aktörer i värdekedjan från leveranser av biomassa till
 bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och
 bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar
 och stödja branschövergripande kluster.
 (e)
 Att starta ett flaggskeppsbioraffinaderi som
 använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och bränslen
 och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra resultaten till
 nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ.
 Artikel 3
 Unionens ekonomiska bidrag
 1. Maximalt bidrag från unionen,
 inklusive Efta-anslag till det gemensamma företaget BBI för att täcka
 administrativa kostnader och driftskostnader, ska vara 1 000 miljoner
 euro. Bidraget ska betalas från de anslag i Europeiska unionens allmänna budget
 som avsatts för det särskilda programmet Horisont 2020 för genomförande av
 Horisont 2020 i enlighet med de relevanta bestämmelserna i artikel 58.1 c iv
 och i artiklarna 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 för organ som
 avses i artikel 209 i den förordningen.
 2. Detaljerna för unionens
 finansiella bidrag ska fastställas i ett delegeringsavtal och avtal om årliga
 överföringar som ingås mellan kommissionen, på unionens vägnar, och det
 gemensamma företaget BBI.
 3. Det delegeringsavtal som
 avses i punkt 2 ska omfatta de delar som anges i artikel 58.3 och i artiklarna
 60 och 61 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 och i artikel 40 i
 kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 samt bland annat
 följande:
 a) Kraven för bidrag från det gemensamma
 företaget BBI i fråga om de relevanta resultatindikatorer som anges i bilaga II
 till beslut nr.../EU [the Specific Programme implementing the Horizon 2020
 Framework Programme].
 b) Kraven för bidrag från det gemensamma
 företaget BBI i fråga om den övervakning som avses i bilaga II till beslut
 nr.../EU [he Specific Programme implementing the Horizon 2020 Framework
 Programme].
 c) De specifika resultatindikatorerna i
 fråga om det gemensamma företaget BBI:s verksamhet.
 d) Arrangemangen för tillhandahållande av
 uppgifter som krävs för att kommissionen ska kunna uppfylla sina spridnings-
 och rapporteringsskyldigheter.
 e) Användningen och ändringarna av mänskliga
 resurser, särskilt när det gäller rekrytering per tjänstegrupp, lönegrad och
 kategori, omklassificering och eventuella förändringar av antalet anställda.
 Artikel 4
 Bidrag från andra medlemmar än unionen
 1. Medlemmarna i det gemensamma
 företaget BBI, förutom unionen, ska ge eller se till att deras parlament ger
 ett sammanlagt bidrag på minst 2 800 miljoner euro under den period som anges i
 artikel 1.
 2. Det bidrag som avses i punkt
 1 ska bestå av följande:
 (a)
 Bidrag till det gemensamma företaget BBI enligt
 regel 12.2, 12.3 b och 12.3 c i stadgarna i bilagan.
 (b)
 Bidrag in natura på minst 1 800 miljoner euro under
 den period som anges i artikel 1 från andra medlemmar än unionen eller deras
 parlament och som består av kostnaderna för att genomföra kompletterande
 verksamhet utanför arbetsplanen för det gemensamma företaget BBI som bidrar
 till målen för det gemensamma teknikinitiativet BBI. Andra unionsprogram för
 finansiering får stödja de kostnaderna i enlighet med tillämpliga regler och
 förfaranden. I sådana fall ska unionens finansiering inte ersätta bidrag in
 natura från andra medlemmar än unionen eller deras parlament.
 De kostnader som avses i punkt b berättigar inte
 till ekonomiskt stöd från det gemensamma företaget BBI. Motsvarande verksamhet
 ska presenteras i en ytterligare årlig verksamhetsplan som ska ange det
 beräknade värdet av dessa bidrag.
 3. Medlemmarna i det gemensamma
 företaget BBI andra än unionen ska varje år före den 31 januari till styrelsen
 för det gemensamma företaget BBI rapportera värdet av de bidrag som avses i
 punkt 2 och som gjorts under de tidigare budgetåren.
 4. För att utvärdera de bidrag
 som avses i punkt 2 b och punkt 12.3 c i stadgarna som anges i bilagan, ska
 kostnaderna fastställas enligt de normala rutinerna för kostnadsredovisning för
 de berörda enheterna, enligt de redovisningsstandarder som tillämpas i det land
 där varje enhet är etablerad och enligt tillämpliga internationella
 redovisningsstandarder/IFRS-standarder (International Financial Reporting
 Standards). Kostnaderna ska certifieras av en oberoende extern revisor som
 utsetts av den berörda enheten. Värderingen av bidragen ska verifieras av det
 gemensamma företaget BBI. Om oklarheter kvarstår, kan den granskas av det
 gemensamma företaget BBI.
 5. Kommissionen får upphäva,
 proportionellt minska eller tillfälligt upphäva det ekonomiska bidraget från
 unionen till det gemensamma företaget BBI eller inleda det
 likvidationsförfarande som avses i punkt 20.2 i stadgarna som ingår i bilagan
 om dessa medlemmar eller deras parlament inte bidrar, bara bidrar delvis eller
 för sent i fråga om de bidrag som avses i punkt 2.
 Artikel 5
 Finansiella bestämmelser
 Det gemensamma företaget BBI ska anta
 särskilda finansiella bestämmelser i enlighet med artikel 209 i förordning (EU,
 Euratom) nr 966/2012 och förordning (EU) nr... [Delegated Regulation on the
 model Financial Regulation for PPPs].
 Artikel 6
 Personal
 1. Tjänsteföreskrifterna för
 tjänstemännen i Europeiska gemenskaperna och anställningsvillkoren för övriga
 anställda i Europeiska unionen, fastställda genom rådets förordning (EEG,
 Euratom, EKSG) nr 259/68[29]
 och de bestämmelser som avtalats mellan unionens institutioner för att ge
 verkan åt tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren ska gälla för det
 gemensamma företaget BBI:s anställda.
 2. I fråga om det gemensamma
 företaget BBI:s personal ska styrelsen utöva de befogenheter som tilldelas
 tillsättningsmyndigheten i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän och i anställningsvillkoren
 för övriga anställda tilldelas den myndighet som är behörig att sluta
 anställningsavtal (befogenheter som tillsättningsmyndighet).
 Styrelsen ska, i enlighet med artikel 110 i
 tjänsteföreskrifterna, anta ett beslut grundat på artikel 2.1 i
 tjänsteföreskrifterna och på artikel 6 i anställningsvillkoren för övriga
 anställda om att till den verkställande direktören delegera relevant behörighet
 att sluta anställningsavtal och fastställa på vilka villkor denna delegering av
 befogenheter kan dras in. Den verkställande direktören får vidaredelegera dessa
 befogenheter.
 Vid mycket särskilda omständigheter får styrelsen
 genom beslut tillfälligt dra in den verkställande direktörens behörighet att
 sluta anställningsavtal och sådan behörighet som denne sedan delegerar vidare,
 och utöva den själv eller delegera den till en av sina ledamöter eller till
 någon annan anställd än den verkställande direktören.
 3. Styrelsen ska anta lämpliga
 genomförandebestämmelser, i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i
 tjänsteföreskrifterna, för tjänsteföreskrifterna och anställningsvillkoren för
 övriga anställda.
 4. Personalstyrkan ska
 fastställas i det gemensamma företaget BBI:s tjänsteförteckning som anger
 antalet tillfälliga tjänster per tjänstegrupp och lönegrad och antalet
 kontraktsanställda, uttryckt i heltidsekvivalenter, i linje med dess årsbudget.
 5. Personalen vid det gemensamma
 företaget BBI ska bestå av tillfälligt anställda och kontraktsanställda.
 6. Alla personalkostnader ska
 bäras av det gemensamma företaget BBI.
 Artikel 7
 Utstationerade nationella experter eller praktikanter
 1. Det gemensamma företaget BBI
 får anlita utstationerade nationella experter eller praktikanter som inte är
 anställda av det gemensamma företaget BBI. Antalet utstationerade nationella
 experter uttryckt i heltidsekvivalenter ska läggas till den information om
 anställda som avses i artikel 6.6 i denna förordning i linje med den årliga
 budgeten.
 2. Styrelsen ska anta ett beslut
 som fastställer reglerna för utstationering av nationella experter till det
 gemensamma företaget BBI och om användningen av praktikanter.
 Artikel 8
 Privilegier och immunitet
 Det gemensamma företaget BBI och dess personal
 ska omfattas av protokollet om Europeiska unionens immunitet och privilegier.
 Artikel 9
 Det gemensamma företaget BBI:s ansvar
 1. Det gemensamma företaget
 BBI:s avtalsrättsliga ansvar ska regleras av de avtalsbestämmelser och den
 lagstiftning som är tillämplig på avtalet, kontraktet eller beslutet i fråga.
 2. Vad beträffar
 utomobligatoriskt ansvar ska det gemensamma företaget BBI ersätta skada som
 orsakats av dess personal under tjänsteutövningen i enlighet med de allmänna
 principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättsordningar.
 3. Det gemensamma företaget
 BBI:s utbetalningar för skadestånd enligt punkterna 1 och 2 och kostnader och
 utgifter i samband med detta ska räknas som utgifter för det gemensamma
 företaget BBI och täckas av det gemensamma företaget BBI:s medel.
 4. Det gemensamma företaget BBI
 ska vara ensamt ansvarigt för att fullgöra sina skyldigheter.
 Artikel 10
 Domstolens behörighet och tillämplig lagstiftning
 1. Domstolen ska vara behörig i
 enlighet med de villkor som fastställs i fördraget och
 a) vid tvister mellan medlemmarna som berör
 ämnesområden som regleras i denna förordning,
 b) i enlighet med eventuella
 skiljedomsklausuler i avtal, beslut eller kontrakt som ingåtts av det
 gemensamma företaget BBI,
 c) i tvister som avser ersättning för skada
 som vållats av anställda i det gemensamma företaget BBI under deras
 tjänsteutövning,
 d) i alla tvister mellan det gemensamma
 företaget BBI och dess anställda inom de gränser och på de villkor som
 fastställts i tjänsteföreskrifterna för tjänstemännen och anställningsvillkoren
 för övriga anställda i Europeiska unionen.
 2. För frågor som inte omfattas
 av denna förordning eller någon annan unionsrättsakt gäller lagstiftningen i
 den stat där det gemensamma företaget BBI har sitt säte.
 Artikel 11
 Utvärdering
 1. Senast den 31 december 2017
 ska kommissionen genomföra en interimsutvärdering av det gemensamma företaget
 BBI. Kommissionen ska senast den 30 juni 2018 meddela sina slutsatser,
 tillsammans med sina synpunkter, till Europaparlamentet och rådet.
 2. På grundval av slutsatserna
 från den interimsutvärdering som avses i punkt 1 får kommissionen agera i
 enlighet med artikel 4.5 eller vidta andra lämpliga åtgärder.
 3. Inom sex månader efter
 likvidation av det gemensamma företaget BBI, men inte senare än två år efter
 inledandet av det likvidationsförfarande som avses i regel 20 i stadgarna som
 ingår i bilagan, ska kommissionen göra en slututvärdering av det gemensamma
 företaget BBI. Resultaten av slututvärderingen ska läggas fram för
 Europaparlamentet och rådet.
 Artikel 12
 Ansvarsfrihet
 1. Ansvarsfrihet för
 genomförandet av EU:s bidrag till det gemensamma företaget BBI ska utgöra en
 del av ansvarsfriheten som Europaparlamentet, på rådets rekommendation,
 beviljar kommissionen i enlighet med förfarandet i artikel 319 i fördraget.
 2. Det gemensamma företaget BBI
 ska till fullo samarbeta med de institutioner som är involverade i förfarandet
 för beviljande av ansvarsfrihet och vid behov tillhandahålla all nödvändig
 tilläggsinformation. I det sammanhanget kan det gemensamma företaget BBI begära
 att vara företrädd vid möten med berörda institutioner och organ och bistå
 kommissionens utanordnare genom delegering.
 Artikel 13
 Revision i efterhand
 1. Revisioner i efterhand av
 utgifter för indirekta åtgärder ska genomföras i enlighet med artikel 23 i
 förordning (EU) nr... [the Horizon 2020 Framework Programme] som en del av
 indirekta åtgärder i ramprogrammet Horisont 2020.
 2. För att garantera konsekvens,
 kan kommissionen besluta att genomföra de revisioner som avses i punkt 1.
 Artikel 14
 Skydd av medlemmarnas finansiella intressen
 1. Utan att det påverkar
 tillämpningen av regel 16.4 i stadgarna som ingår i bilagan, ska det gemensamma
 företaget BBI ge kommissionens tjänstemän, och andra personer som bemyndigats
 av kommissionen, liksom revisionsrätten, tillträde till sina anläggningar och
 lokaler samt tillgång till all nödvändig information, även i elektronisk form,
 som behövs för att utföra revisionen.
 2. Europeiska byrån för
 bedrägeribekämpning (Olaf) får göra utredningar, däribland kontroller på plats
 och inspektioner, i enlighet med de bestämmelser och förfaranden som fastställs
 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999
 vad gäller utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning
 (Olaf)[30]
 och rådets förordning (Euratom, EG) nr 2185/96 av den 11 november 1996 vad
 gäller de kontroller och inspektioner på platsen som kommissionen utför för att
 skydda Europeiska gemenskapernas finansiella intressen mot bedrägerier och
 andra oegentligheter[31]
 i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri, korruption eller annan
 olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska intressen i samband med ett
 avtal, beslut eller kontrakt som beviljats bidrag enligt denna förordning.
 3. Utan att det påverkar
 tillämpningen av punkterna 1 och 2, ska kontrakt, avtal och beslut, som följer
 av genomförandet av denna förordning, innehålla bestämmelser som uttryckligen
 ger kommissionen, det gemensamma företaget BBI, revisionsrätten och Olaf
 befogenhet att utföra sådan revision och utredningar, i enlighet med deras
 respektive befogenheter.
 4. Det gemensamma företaget BBI
 ska säkerställa att dess medlemmars finansiella intressen skyddas på ett
 adekvat sätt genom att genomföra eller låta genomföra lämpliga interna och
 externa kontroller.
 5. Det gemensamma företaget BBI
 ska ansluta sig till det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan
 Europaparlamentet, rådet och kommissionen när det gäller interna utredningar
 som utförs av Olaf[32].
 Det gemensamma företaget BBI ska anta de bestämmelser som behövs för att
 underlätta interna utredningar som genomförs av Olaf.
 Artikel 15
 Sekretess
 Utan att det påverkar tillämpningen av artikel
 16 ska det gemensamma företaget BBI skydda alla känsliga uppgifter vars röjande
 kan skada dess medlemmars eller projektdeltagarnas intressen.
 Artikel 16
 Öppenhet och insyn
 1. Europaparlamentets och rådets
 förordning (EG) nr 1049/2001 om allmänhetens tillgång till
 Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar[33] ska tillämpas på de handlingar
 som finns hos det gemensamma företaget BBI.
 2. Det gemensamma företaget
 BBI:s styrelse får anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG)
 nr 1049/2001.
 3. Utan att det påverkar
 tillämpningen av artikel 10 får beslut som fattas av det gemensamma företaget
 BBI i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 ta formen av ett
 klagomål till Europeiska ombudsmannen enligt villkoren i artikel 228 i
 fördraget.
 Artikel 17
 Regler för deltagande och spridning
 1. Förordning (EU) nr... [Rules
 for the participation and dissemination in Horizon 2020] ska tillämpas på
 åtgärder som finansieras av det gemensamma företaget BBI. I enlighet med den
 förordningen ska det gemensamma företaget BBI betraktas som ett
 finansieringsorgan och ska ge ekonomiskt stöd till indirekta åtgärder som anges
 i regel 1 i stadgan i bilagan.
 Artikel 18
 Stöd från värdstaten
 Ett administrativt avtal kan ingås mellan det
 gemensamma företaget BBI och den stat där företaget har sitt säte avseende
 immunitet och privilegier och annat stöd som den staten ska tillhandahålla det
 gemensamma företaget BBI.
 Artikel 19
 Inledande åtgärder
 1. Kommissionen ska ansvara för
 inrättandet av det gemensamma företaget BBI och dess inledande verksamhet till
 dess det har operativ förmåga att genomföra sin egen budget. Kommissionen ska,
 i enlighet med unionens lagstiftning, vidta alla nödvändiga åtgärder i
 samarbete med övriga medlemmar och med bidrag från behöriga organ från det
 gemensamma företaget BBI.
 2. För detta ändamål
 (a)
 till dess att den verkställande direktören
 tillträder sitt arbete efter att ha utnämnts av styrelsen i enlighet med regel
 8 i bilagan, får kommissionen utse en tjänsteman från kommissionen att agera
 som ställföreträdande verkställande direktör och fullgöra de plikter som
 åligger den verkställande direktören som får biträdas av ett begränsat antal
 tjänstemän från kommissionen,
 (b)
 genom undantag från artikel 6.2 i denna förordning,
 får den ställföreträdande direktören utöva tillsättningsmyndighetens
 befogenheter,
 (c)
 får kommissionen utse ett begränsat antal av dess
 tjänstemän på tillfällig basis.
 3. Den ställföreträdande verkställande
 direktören får godkänna alla betalningar som omfattas av de bemyndiganden som
 anges i den årliga budgeten för det gemensamma företaget BBI, när de godkänts
 av styrelsen, och får ingå avtal, beslut och kontrakt bland annat
 anställningsavtal när tjänsteförteckningen för det gemensamma företaget BBI har
 antagits.
 4. Den ställföreträdande
 verkställande direktören ska i samförstånd med den verkställande direktören för
 det gemensamma företaget BBI, och med förbehåll för styrelsens godkännande,
 fastställa den dag då det gemensamma företaget BBI har förmåga att genomföra
 sin egen budget. Efter denna dag ska kommissionen avstå från att göra åtaganden
 och utbetalningar för det gemensamma företaget BBI:s verksamhet.
 Artikel 20
 Ikraftträdande
 Denna förordning träder i kraft den tjugonde
 dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella
 tidning.
 Denna förordning är till alla delar
 bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Bryssel den
 På
 rådets vägnar
 Ordförande
 BILAGA
 STADGAR FÖR DET GEMENSAMMA FÖRETAGET BBI
 1 —
 Uppgifter
 Det
 gemensamma företaget BBI ska ha följande uppgifter:
 (a)
 Att garantera inrättandet och en hållbar
 förvaltning av det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier.
 (b)
 Att mobilisera de resurser som behövs från den
 offentliga och den privata sektorn.
 (c)
 Att upprätta och utveckla intensivt och långsiktigt
 samarbete mellan unionen, näringslivet och andra berörda parter.
 (d)
 Att garantera att det gemensamma teknikinitiativet
 för biobaserade industrier är effektivt.
 (e)
 Att uppnå den kritiska massa av forskningsinsatser
 som krävs för att inleda ett långsiktigt program.
 (f)
 Att övervaka hur målen för det gemensamma företaget
 BBI uppfylls.
 (g)
 Att ekonomiskt stödja indirekta åtgärder inom
 forskning och innovation, åtgärder främst genom bidrag.
 (h)
 Att sörja för information, kommunikation,
 utnyttjande och spridning av resultat, genom användning av tillämpliga delar av
 bestämmelserna i artikel 22 i förordning (EU) nr.../2013 [the Horizon 2020
 Framework Programme].
 (i)
 Att genomföra alla andra aktiviteter som krävs för
 att uppnå målen i artikel 2 i denna förordning.
 2 —
 Medlemmar
 1. Medlemmarna i det gemensamma
 företaget BBI ska vara följande:
 (a)
 Unionen, företrädd av kommissionen.
 (b)
 Efter godkännande av dessa stadgar, genom ett
 godkännandebrev, det biobaserade industrikonsortiet Aisbl (konsortiet), som är
 en icke-vinstdrivande organisation som inrättats enligt belgisk lag
 (registreringsnummer: 0521-857-822), med permanent säte i Bryssel, Belgien.
 3 -
 Ändringar av medlemskap
 1. Under förutsättning att den
 bidrar till den finansiering som avses i regel 12 för att uppnå målen för det
 gemensamma företaget BBI enligt artikel 2 i denna förordning, och godtar det
 gemensamma företaget BBI:s stadgar, kan varje juridisk person som direkt eller
 indirekt stöder forskning och utveckling i en medlemsstat eller ett land som är
 associerat till ramprogrammet Horisont 2020 söka medlemskap i det gemensamma
 företaget BBI.
 2. Varje ansökan om medlemskap i
 det gemensamma företaget BBI ska ställas till styrelsen tillsammans med ett
 förslag om att anpassa styrelsens sammansättning som anges i regel 5.
 3. Styrelsen ska bedöma ansökan
 med beaktande av den sökandes relevans och potentiella mervärde när det gäller
 att uppnå det gemensamma företaget BBI:s mål. Den ska därefter besluta om
 ansökan.
 4. Medlemmar kan säga upp sitt
 medlemskap i det gemensamma företaget BBI. Uppsägningen ska träda i kraft och
 vara oåterkallelig sex månader efter anmälan till de övriga medlemmarna.
 Därefter ska den före detta medlemmen befrias från alla skyldigheter, förutom
 dem som godkändes eller ådrogs av de gemensamma företaget innan medlemskapet
 avslutades.
 5. Medlemskap i det gemensamma
 företaget BBI får inte överlåtas till tredje part utan förhandsmedgivande från
 styrelsen.
 6. Omedelbart efter ändringar av
 medlemskap i enlighet med denna regel ska det gemensamma företaget BBI på sin
 webbplats offentliggöra en uppdaterad förteckning över medlemmar i det
 gemensamma företaget BBI samt den dag då en sådan ändring träder i kraft.
 4 — Organisation
 av det gemensamma företaget BBI
 1. Det gemensamma företaget
 BBI:s organ ska vara
 (a)
 styrelsen,
 (b)
 verkställande direktören,
 (c)
 vetenskapliga kommittén,
 (d)
 medlemsstaternas grupp.
 2. Vetenskapliga kommittén och
 medlemsstaternas grupp ska vara rådgivande organ till det gemensamma företaget
 BBI.
 5 -
 Styrelsens sammansättning
 1. Styrelsen ska bestå av
 följande:
 –
 Fem företrädare för kommissionen.
 –
 Fem företrädare för privata medlemmar, av vilka
 minst en ska företräda små och medelstora företag.
 Styrelsens
 arbetssätt
 1. Kommissionen ska ha 50 %
 av rösterna. Kommissionens röst ska vara odelbar. De privata medlemmarna ska ha
 samma antal röster. Medlemmarna ska alltid försöka uppnå enhällighet. Om
 enhällighet inte kan uppnås ska styrelsen fatta beslut med en majoritet av
 minst 75 % av samtliga röster, däribland rösterna från dem som inte är
 närvarande.
 2. Styrelsen ska välja sin
 ordförande för en period på två år.
 3. Styrelsen ska hålla sina
 ordinarie sammanträden två gånger per år. Styrelsen kan hålla extraordinära
 sammanträden på begäran av kommissionen eller en majoritet av företrädarna för
 de privata medlemmarna, eller på begäran av ordföranden. Styrelsens
 sammanträden ska sammankallas av dess ordförande och ska normalt äga rum på den
 plats där det gemensamma företaget BBI har sitt säte.
 Den verkställande direktören ska ha rätt att delta
 i diskussionerna, men utan att ha rösträtt.
 Ordföranden för medlemsstaternas grupp för det
 gemensamma företaget BBI ska ha rätt att delta i styrelsens sammanträden som
 observatör.
 Företagets styrelse kan bjuda in, från fall till
 fall, andra personer att delta som observatörer i dess möten, i synnerhet
 företrädare för regionala myndigheter i unionen och företrädare för det civila
 samhället.
 Medlemmarnas företrädare ska inte vara personligt
 ansvariga för åtgärder som de vidtagit i egenskap av styrelseledamöter.
 Styrelsen ska själv anta sin egen arbetsordning.
 7 -
 Styrelsens uppgifter
 1. Styrelsen ska ha det
 övergripande ansvaret för och utöva tillsyn över genomförandet av det gemensamma
 företaget BBI:s verksamhet och strategiska inriktning.
 2. Styrelsen ska särskilt ha
 följande uppgifter:
 (a)
 Bedöma, godkänna eller avslå en ansökan om nytt
 medlemskap i enlighet med regel 3.
 (b)
 Besluta om upphävande av medlemskap i det
 gemensamma företaget BBI när medlemmar inte uppfyller sina skyldigheter.
 (c)
 Anta finansiella bestämmelser för det gemensamma
 företaget BBI i enlighet med artikel 5 i denna förordning.
 (d)
 Anta den årliga budgeten för det gemensamma
 företaget BBI, inklusive tjänsteförteckningen som anger antalet tillfälliga
 tjänster per tjänstegrupp och lönegrad samt uppgifter om antalet
 kontraktsanställda och utstationerade nationella experter, uttryckt i
 heltidsekvivalenter.
 (e)
 Utöva tillsättningsmyndighetens befogenheter i
 fråga om personalen i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning.
 (f)
 Utse, entlediga, förlänga mandatperioden för, ge
 vägledning och övervaka den verkställande direktörens arbete.
 (g)
 Godkänna programkontorets organisationsstruktur,
 som avses i regel 9.5, på rekommendation av den verkställande direktören.
 (h)
 Anta den årliga arbetsplanen och motsvarande
 kostnadsberäkningar, enligt förslag från den verkställande direktören efter
 samråd med den vetenskapliga kommittén och medlemsstaternas grupp.
 (i)
 Godkänna den årliga ytterligare verksamhetsplan som
 avses i artikel 4.2 b i denna förordning på grundval av ett förslag från de
 privata medlemmarna och efter samråd med, i förekommande fall, en särskild
 rådgivande grupp.
 (j)
 Godkänna årsredovisningar.
 (k)
 Godkänna den årliga verksamhetsrapporten,
 inbegripet tillhörande utgifter.
 (l)
 Upprätta en intern revisionsfunktion för det
 gemensamma företaget BBI.
 (m)
 Godkänna ansökningsomgångarna samt, i förekommande
 fall, de därmed sammanhängande reglerna för inlämning, bedömning, urval,
 tilldelning och översynsförfaranden.
 (n)
 Godkänna förteckningen över åtgärder som valts ut
 för finansiering.
 (o)
 Fastställa det gemensamma företaget BBI:s
 kommunikationsstrategi på rekommendation från den verkställande direktören.
 (p)
 Vid behov fastställa genomförandebestämmelser i
 enlighet med artikel 6.3 i denna förordning.
 (q)
 Vid behov fastställa regler för utstationering av
 nationella experter till det gemensamma företaget BBI och om användningen av
 praktikanter i enlighet med artikel 7 i denna förordning.
 (r)
 Vid behov inrätta rådgivande grupper förutom
 organen inom det gemensamma företaget BBI.
 (s)
 I förekommande fall, till kommissionen lämna alla
 begäran om ändring av denna förordning från medlemmar i det gemensamma
 företaget BBI.
 (t)
 Ansvara för alla uppgifter som inte uttryckligen
 tilldelats något av organen inom det gemensamma företaget BBI som det får
 tilldela ett av dessa organ.
 8 –
 Utnämning av, entledigande av eller förlängning av mandatperioden för den
 verkställande direktören
 1. Den verkställande direktören
 ska utses av styrelsen från en förteckning över kandidater som föreslås av
 kommissionen på grundval av ett öppet och transparent urvalsförfarande.
 Kommissionen ska inlemma representationen från övriga medlemmar i det
 gemensamma företaget BBI i urvalsförfarandet när så är lämpligt.
 2. Framförallt ska en särskilt lämplig
 representation från övriga medlemmar i det gemensamma företaget BBI säkerställas
 vid inledningen av urvalsförfarandet. Därför ska privata medlemmar i
 samförstånd utnämna en företrädare samt en observatör på uppdrag av styrelsen.
 Den verkställande direktören ingår i personalstyrkan och ska anställas som
 tillfälligt anställd det gemensamma företaget BBI enligt artikel 2 a i
 anställningsvillkoren för övriga anställda vid unionen.
 I det avtal som sluts med den verkställande
 direktören ska det gemensamma företaget BBI företrädas av styrelsens
 ordförande.
 3. Den verkställande direktörens
 mandatperiod ska vara tre år. Före utgången av denna period ska kommissionen
 som associerar de privata medlemmar på lämpligt sätt utvärdera den
 verkställande direktörens arbete och det gemensamma företaget BBI:s framtida
 uppgifter och utmaningar.
 4. Styrelsen får, på förslag
 från kommissionen som beaktar den utvärdering som avses i punkt 3, förlänga den
 verkställande direktörens mandatperiod en gång med högst fyra år.
 5. En verkställande direktör
 vars mandat har förlängts får inte delta i ett annat urvalsförfarande för samma
 befattning vid slutet av den sammantagna mandatperioden.
 6. Verkställande direktören får
 endast entledigas genom beslut av styrelsen på förslag av kommissionen som
 associerar de privata medlemmar på lämpligt sätt.
 9 - Den
 verkställande direktörens uppgifter
 1. Den verkställande direktören
 ska leda det gemensamma företaget BBI:s löpande verksamhet i enlighet med
 styrelsens beslut.
 2. Den verkställande direktören
 ska vara det gemensamma företaget BBI:s juridiska företrädare. Han eller hon
 ska vara ansvarig inför styrelsen.
 3. Den verkställande direktören
 ska genomföra budgeten för det gemensamma företaget BBI.
 4. Den verkställande direktören
 ska framförallt utföra följande arbetsuppgifter på ett oberoende sätt:
 (a)
 Förbereda och lämna till styrelsen, för antagande,
 ett förslag till årsbudget med motsvarande tjänsteförteckning som anger antalet
 tillfälliga tjänster i varje lönegrad och tjänstegrupp och uppgifter om antalet
 kontraktsanställda och utstationerade nationella experter uttryckt i
 heltidsekvivalenter.
 (b)
 Utarbeta och lämna till styrelsen, för antagande,
 den årliga arbetsplanen och tillhörande utgiftsprognoser.
 (c)
 Förelägga styrelsen årsräkenskaperna för godkännande.
 (d)
 Utarbeta och lämna till styrelsen, för godkännande,
 den årliga verksamhetsrapporten och tillhörande utgiftsprognoser.
 (e)
 Lämna till styrelsen, för godkännande,
 förteckningen över de åtgärder som valts ut för finansiering.
 (f)
 Underteckna enskilda avtal eller beslut.
 (g)
 Underteckna upphandlingsavtal.
 (h)
 Tillämpa det gemensamma företaget BBI:s
 kommunikationsstrategi.
 (i)
 Organisera, leda och övervaka verksamheten och
 personalen vid det gemensamma företaget BBI inom ramen för de gränser som sätts
 genom styrelsens delegering i enlighet med artikel 6.2 i denna förordning.
 (j)
 Fastställa och garantera ett effektivt internt
 kontrollsystem och rapportera alla betydande ändringar av det till styrelsen.
 (k)
 Se till att riskbedömning och riskhantering utförs.
 (l)
 Vidta alla andra åtgärder som behövs för att mäta det
 gemensamma företaget BBI:s framsteg i fråga om att uppnå sina mål.
 (m)
 Genomföra alla uppgifter som styrelsen tilldelat
 den verkställande direktören.
 5. Den verkställande direktören
 ska inrätta ett programkontor för genomförandet, under direktörens ansvar, av
 alla uppgifter som följer av denna förordning. Programkontoret ska bestå av
 anställda vid det gemensamma företaget BBI och ska särskilt utföra följande
 uppgifter:
 (a)
 Stödja upprättande och förvaltning av ett lämpligt
 redovisningssystem i enlighet med de finansiella bestämmelserna för det
 gemensamma företaget.
 (b)
 Hantera ansökningsomgångar enligt den årliga
 arbetsplanen och förvaltningen av avtal eller beslut, inklusive samordning av
 dem.
 (c)
 Förse ledamöterna och övriga organ inom det gemensamma
 företaget BBI med all relevant information och stöd som krävs för att de ska
 kunna utföra sina uppgifter och vidta åtgärder vid specifika önskemål.
 (d)
 Agera som sekretariat för organen inom det
 gemensamma företaget BBI och ge stöd till en rådgivande grupp som inrättats av
 styrelsen.
 10 — Vetenskapliga kommittén
 1. Den vetenskapliga kommittén
 ska bestå av högst tio medlemmar. Den ska utse sin ordförande bland sina
 medlemmar.
 2. Medlemmarna ska vara en
 välavvägd blandning av internationellt erkända experter från den akademiska
 världen, industrin, små och medelstora företag, icke-statliga organisationer
 och tillsynsmyndigheter. Den vetenskapliga kommitténs ledamöter ska tillsammans
 ha vetenskaplig kompetens och sakkunskap som täcker hela det tekniska område som
 krävs för att göra vetenskapligt grundade rekommendationer för det gemensamma
 företaget BBI.
 3. Styrelsen ska fastställa de
 särskilda kriterierna och det urvalsförfarande som ska gälla för
 sammansättningen av den vetenskapliga kommittén samt utse dess medlemmar.
 Styrelsen ska ta hänsyn till de potentiella kandidater som föreslås av
 medlemsstaternas grupp för det gemensamma företaget BBI.
 4. Den vetenskapliga kommittén
 ska utföra följande arbetsuppgifter:
 (a)
 Ge råd om vilka vetenskapliga prioriteringar som ska
 tas upp i de årliga arbetsplanerna.
 (b)
 Ge råd om de vetenskapliga resultat som beskrivs i
 den årliga verksamhetsrapporten,
 5. Den vetenskapliga kommittén
 ska sammanträda minst en gång per år. Mötena ska sammankallas av dess
 ordförande.
 6. Den vetenskapliga kommittén
 får, efter godkännande från sin ordförande, bjuda in utomstående personer till
 kommitténs möten.
 7. Den vetenskapliga kommittén
 ska själv anta sin arbetsordning.
 11 —
 Medlemsstaternas grupp
 1. Medlemsstaternas grupp ska
 bestå av en företrädare för varje medlemsstat och för varje land som är
 associerat till ramprogrammet Horisont 2020. Den ska utse sin ordförande bland
 sina medlemmar.
 2. Medlemsstaternas grupp ska
 sammanträda minst en gång om året. Sammanträdena ska sammankallas av dess
 ordförande. Den verkställande direktören och styrelsens ordförande eller deras
 företrädare ska närvara vid sammanträdena.
 Ordföranden för medlemsstaternas grupp kan bjuda
 in utomstående personer att närvara vid dess sammanträden som observatörer,
 framför allt företrädare för regionala myndigheter i unionen, företrädare för
 det civila samhället eller företrädare för sammanslutningar av små och
 medelstora företag.
 3. Medlemsstaternas grupp ska i
 synnerhet granska information och avge yttranden på följande områden:
 (a)
 Framstegen inom programmen vid det gemensamma
 företaget BBI och måluppfyllelse.
 (b)
 Uppdatering av den strategiska inriktningen.
 (c)
 Kopplingar till ramprogrammet Horisont 2020.
 (d)
 Årliga arbetsplaner.
 (e)
 Små och medelstora företags medverkan.
 4. Medlemsstaternas grupp ska också
 informera och fungera som förbindelselänk till det gemensamma företaget BBI om
 följande frågor:
 (a)
 Statusen hos aktuella nationella eller regionala
 program för forskning och innovation och fastställande av potentiella
 samarbetsområden, däribland användning av relevant teknik.
 (b)
 Särskilda åtgärder på nationell nivå i fråga om
 spridningsevenemang, tekniska workshoppar med särskild inriktning samt
 kommunikationsverksamhet.
 (c)
 Särskilda åtgärder på nationell eller regional nivå
 med avseende på utvecklingsverksamhet i samband med det gemensamma
 teknikinitiativet för biobaserade industrier.
 5. Medlemsstaternas grupp kan på
 eget initiativ utfärda rekommendationer till det gemensamma företaget BBI i
 tekniska och finansiella frågor samt ledningsfrågor, särskilt när det gäller
 nationella eller regionala intressen.
 Det gemensamma företaget BBI ska informera
 medlemsstaternas grupp om hur man följt upp rekommendationerna.
 6. Medlemsstaternas grupp ska
 själv anta sin arbetsordning.
 12 —
 Finansiering
 1. Det gemensamma företaget BBI
 ska finansieras gemensamt av unionen och andra medlemmar än unionen eller deras
 parlament genom finansiella bidrag som betalas ut genom delbetalningar och
 bidrag som består av de kostnader för genomförandet av indirekta åtgärder som
 inte ersätts av det gemensamma företaget BBI.
 2. De administrativa kostnaderna
 för det gemensamma företaget BBI får inte överstiga 60 miljoner euro och ska
 täckas genom finansiella bidrag fördelade lika på årsbasis mellan unionen och
 andra medlemmar. Om en del av bidraget för administrativa kostnader inte
 används, kan det göras tillgängligt för att täcka driftskostnaderna för det
 gemensamma företaget BBI.
 3. Driftskostnaderna för det
 gemensamma företaget BBI ska täckas på följande sätt:
 (a)
 Ett finansiellt bidrag från unionen.
 (b)
 Ett finansiellt bidrag från andra medlemmar än
 unionen.
 (c)
 Bidrag in natura från andra medlemmar än unionen
 eller deras parlament som består av kostnader för genomförandet av indirekta
 åtgärder minus bidraget från det gemensamma företaget BBI och andra bidrag från
 unionen för att täcka de kostnaderna.
 4. Det finansiella bidraget från
 andra medlemmar än unionen till de driftskostnader som avses i punkt 3 b ska
 vara minst 182,50 miljoner euro under den period som avses i artikel 1 i denna
 förordning.
 5. Det gemensamma företaget
 BBI:s resurser som förs upp i dess budget ska bestå av följande bidrag:
 (a)
 Medlemmarnas finansiella bidrag till de
 administrativa kostnaderna.
 (b)
 Medlemmarnas finansiella bidrag till
 driftskostnaderna.
 (c)
 Alla intäkter som det gemensamma företaget BBI
 genererar.
 (d)
 Andra finansiella bidrag, resurser och intäkter.
 All avkastning från bidragen som betalas till det
 gemensamma företaget BBI av medlemmarna ska betraktas som det gemensamma
 företaget BBI:s intäkter.
 6. Det gemensamma företaget
 BBI:s alla resurser och all verksamhet ska användas för att uppnå de mål som
 anges i artikel 2 i denna förordning.
 7. Det gemensamma företaget BBI
 ska äga alla tillgångar det skapat eller som överförts till det för att
 uppfylla de mål som anges i artikel 2 i denna förordning.
 8. Med undantag av om det
 gemensamma företaget BBI likvideras i enlighet med regel 20 ska det inte
 göras några utbetalningar till medlemmarna i det gemensamma företaget BBI i
 samband med ett eventuellt ekonomiskt överskott.
 13 —
 Finansiella åtaganden
 Det gemensamma företaget BBI:s finansiella
 åtaganden får inte överstiga beloppet för de finansiella resurser som finns
 tillgängliga eller som medlemmarna ska betala till dess budget.
 14 —
 Räkenskapsår
 Räkenskapsåret ska löpa från och med den 1
 januari till och med den 31 december.
 15 —
 Operativ och finansiell planering
 1. Den verkställande direktören
 ska för styrelsen lägga fram, för antagande, ett utkast till årlig arbetsplan,
 som ska innehålla en detaljerad plan för forsknings- och innovationsverksamheten,
 den administrativa verksamheten och tillhörande utgiftsprognoser för det
 kommande året. Utkastet till arbetsplanen ska också innehålla uppgifter om det
 beräknade värdet av de bidrag som ska lämnas i enlighet med regel 12.3 c.
 2. Den årliga arbetsplanen för
 ett visst år ska antas senast i slutet av föregående år. Den årliga
 arbetsplanen ska göras tillgänglig för allmänheten.
 3. Den verkställande direktören
 ska utarbeta utkastet till årsbudget för det följande året och lägga fram det
 för styrelsen för antagande.
 4. Den årliga budgeten för ett
 visst år ska antas av styrelsen senast i slutet av föregående år.
 5. Den årliga budgeten ska
 anpassas för att ta hänsyn till unionens bidrag enligt unionens budget.
 16 — Operativ och finansiell rapportering
 1. Den verkställande direktören
 ska varje år rapportera till styrelsen om utförandet av sina uppgifter i
 enlighet med de finansiella bestämmelserna för det gemensamma företaget BBI.
 Senast den 15 februari varje år ska den
 verkställande direktören lägga fram för styrelsen, för godkännande, en årlig
 verksamhetsrapport om de framsteg det gemensamma företaget BBI gjort under
 föregående kalenderår, särskilt i förhållande till den årliga arbetsplanen för
 det året. Rapporten ska bland annat innehålla upplysningar om följande:
 (a)
 Forskning, innovation och övrig verksamhet, och
 motsvarande utgifter.
 (b)
 Inlämnade åtgärder, inklusive en uppdelning per
 deltagartyp, inbegripet små och medelstora företag, samt per land.
 (c)
 De åtgärder som väljs ut för finansiering,
 inklusive en uppdelning per deltagartyp, inbegripet små och medelstora företag,
 samt per land med angivande av bidraget från det gemensamma företaget BBI till de
 enskilda deltagarna och åtgärderna.
 2. Efter styrelsens godkännande
 ska den årliga verksamhetsrapporten offentliggöras.
 3. Det gemensamma företaget BBI
 ska årligen rapportera till kommissionen i enlighet med artikel 60.5 i
 förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 4. Räkenskaperna för det
 gemensamma företaget BBI ska granskas av ett oberoende revisionsorgan enligt
 artikel 60.5 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012.
 Räkenskaperna för det gemensamma företaget BBI ska
 inte bli föremål för prövning av revisionsrätten.
 17 —
 Internrevision
 Kommissionens
 internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI som
 i fråga om kommissionen.
 18 -
 Medlemmarnas finansiella ansvar och försäkring
 1. Medlemmarnas finansiella
 ansvar för det gemensamma företaget BBI:s skulder ska vara begränsat till deras
 redan inbetalade bidrag till de administrativa kostnaderna.
 2. Det gemensamma företaget BBI
 ska teckna och upprätthålla lämpliga försäkringar.
 19 - Intressekonflikter
 1. Det gemensamma företaget BBI,
 dess organ och personal ska undvika alla intressekonflikter när de utför sin
 verksamhet.
 2. Det gemensamma företaget
 BBI:s styrelse får anta regler för förebyggande och hantering av
 intressekonflikter för dess medlemmar, organ och personal. Reglerna ska vara
 utformade så att man undviker intressekonflikter för företrädare för de
 medlemmar som ingår i styrelsen.
 20 —
 Likvidation
 1. Det gemensamma företaget BBI
 ska likvideras vid utgången av den period som anges i artikel 1 i denna
 förordning.
 2. Likvidationsförfarandet ska
 inledas automatiskt om kommissionen eller alla privata medlemmar drar sig
 tillbaka från det gemensamma företaget BBI.
 3. För att genomföra
 förfarandena i samband med likvidation av det gemensamma företaget BBI ska
 styrelsen utse en eller flera förvaltare som ska följa styrelsens beslut.
 4. När det gemensamma företaget
 BBI likvideras, ska dess tillgångar användas för att täcka dess skulder och
 utgifterna för likvidationen. Eventuellt överskott ska fördelas mellan
 medlemmarna i företaget vid tidpunkten för likvidationen. Fördelningen ska ske
 i proportion till respektive medlems faktiska bidrag till det gemensamma företaget
 BBI. Sådana eventuella överskott som tilldelas unionen ska återföras till
 unionens budget.
 5. Ett ad hoc-förfarande ska
 upprättas för att säkerställa en lämplig förvaltning av eventuella avtal som
 ingåtts eller beslut som antagits av det gemensamma företaget BBI samt alla
 upphandlingsavtal som löper längre än företagets varaktighet.
 FINANSIERINGSÖVERSIKT
 FÖR RÄTTSAKT
 1. GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM
 FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1. Förslagets eller initiativets
 beteckning
 Förslag till rådets förordning om ett gemensamt
 företag för biobaserade industrier
 1.2. Berörda politikområden i den
 verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen[34]
 Politikområde: Horisont 2020 - ramprogrammet för
 forskning och innovation
 Verksamhet: Samhällsutmaningar ”Livsmedelstrygghet,
 hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi” och Industriellt
 ledarskap ”Viktig möjliggörande teknik (Bioket)”
 1.3. Typ av förslag eller
 initiativ
 X Ny åtgärd
 ̈ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande
 åtgärd[35]
 ̈ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ̈ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 1.4. Mål
 1.4.1. Fleråriga strategiska mål för
 kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Upprättande av det gemensamma företaget BBI som en
 ny typ av offentlig-privat partnerskap mellan kommissionen och näringslivet för
 finansiering av forskning och innovation.
 Genomförande av ansökningsomgångar, utvärdering
 och urval av projekt, där näringslivet kommer att samfinansiera de utvalda
 samarbetsprojekten för forskning som genomförs i en medlemsstat eller ett land
 som är associerat till Horisont 2020, tillsammans med universitetsvärlden, små
 och medelstora företag och andra partner, med stöd från det gemensamma
 företaget BBI.
 1.4.2. Specifika mål eller
 verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som
 berörs
 (a)
 Att demonstrera teknik som möjliggör nya kemiska
 byggstenar, nya material och nya konsumentprodukter från biomassa från Europa,
 som ersätter behovet av fossila insatsvaror.
 (b)
 Att utveckla affärsmodeller som integrerar
 ekonomiska aktörer i värdekedjan från leveranser av biomassa till
 bioraffinaderier till konsumenterna av biobaserat material, kemikalier och
 bränslen, exempelvis genom att skapa nya sektorsövergripande sammanlänkningar
 och stödja branschövergripande kluster.
 (c)
 Att starta ett flaggskeppsbioraffinaderi som
 använder teknik och företagsmodeller för biobaserade material, kemikalier och
 bränslen och som visar att det går att sänka kostnaderna och förbättra
 resultaten till nivåer som är konkurrenskraftiga med fossilbaserade alternativ.
 Berörda
 verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 (a)
 Att övervaka och följa upp finansiella och
 vetenskapliga aspekter av projekt som tecknat ett bidragsavtal med det
 gemensamma företaget BBI.
 (b)
 Att genomföra de anbudsförfaranden som krävs för det
 gemensamma företaget BBI:s drift.
 (c)
 Att upprätta och genomföra alla förfaranden för det
 gemensamma företaget BBI.
 (d)
 Att organisera det gemensamma företaget BBI:s
 spridningsåtgärder.
 (e)
 Att organisera all övrig verksamhet som har med det
 gemensamma företaget BBI att göra.
 1.4.3. Verkan eller resultat som
 förväntas
 Beskriv den verkan som
 förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av
 befolkningen som berörs.
 En betydande ökning av privata
 forskningsinvesteringar med:
 –
 Fem nya byggstenar för den kemiska industrin till
 2020
 –
 50 nya biobaserade material till 2020
 –
 Fem flaggskeppsbioraffinaderier till 2020
 En kortare tid till marknadsintroduktion av:
 –
 30 nya konsumentprodukter till 2020
 –
 Tio nya biobaserade värdekedjor till 2020
 –
 Ett brett deltagande av små och medelstora företag
 1.4.4. Indikatorer för bedömning av
 resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer
 som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 En uppsättning kvantitativa och kvalitativa
 resultatindikatorer, (nyckelutförandeindikatorer) kommer att utarbetas för att
 följa genomförandet av det gemensamma företaget BBI. Dessa nyckelutförandeindikatorer
 kommer att mäta effekterna av det gemensamma företaget på EU:s konkurrenskraft
 och på forskningsmiljön för biobaserade industrier och industrier för förnybar
 energi. De kvantitativa indikatorerna kommer att mätas storskaligt på ett
 jämförbart och systematiskt sätt, medan den kvalitativa strategin omfattar
 fallstudier och tekniska revisioner. Nyckelutförandeindikatorerna bör
 utvärderas mot bakgrund av det faktiska läget under åren före starten av det
 gemensamma företaget för att bidra till bedömningen av företagets ytterligare
 effekter under dess livstid.
 Det gemensamma företaget BBI:s utveckling kommer
 att övervakas mot bakgrund av en uppsättning objektivt verifierbara
 indikatorer, till exempel följande:
 –
 Övervakning av offentlig (från EG och andra källor)
 och privat finansiering.
 –
 Uppföljning av mervärdeseffekter.
 –
 Val av projekt och finansieringens fördelning,
 –
 Teknisk uppföljning mot väl definierade särskilda
 programmilstolpar.
 –
 Genomförande av tidsplanen.
 –
 Kvantifierad övervakning av marknadspenetreringen
 inom målsektorerna.
 –
 Deltagandet av små och medelstora företag och
 deltagande av de nya medlemsstaterna.
 –
 Hållbarhetsindikatorer.
 Efter halva tiden kommer det gemensamma företaget
 att utvärderas av oberoende experter på uppdrag av kommissionen. Denna
 utvärdering kommer att omfatta det gemensamma företagets kvalitet och
 effektivitet och framsteg mot uppställda mål och innehålla rekommendationer om
 nödvändiga justeringar av programmet och, vid behov, beskrivning av en
 avslutningsstrategi.
 1.5. Motivering till förslaget
 eller initiativet
 1.5.1. Behov som ska tillgodoses på
 kort eller lång sikt
 Att upprätta det gemensamma företaget som en ny
 struktur för partnerskap mellan kommissionen och näringslivet för att
 finansiera forskning och innovation.
 Att anordna ansökningsomgångar, utvärdering och
 urval av projekt, där näringslivet kommer att samfinansiera de utvalda
 samarbetsprojekten för forskning.
 Att övervaka och följa upp finansiella och
 vetenskapliga aspekter av projekt som tecknat ett bidragsavtal med det
 gemensamma företaget BBI.
 Att upprätta och genomföra alla förfaranden för det
 gemensamma företaget BBI, inklusive finansiell revision.
 Att organisera det gemensamma företaget BBI:s
 spridningsåtgärder och kommunikationsstrategi.
 Att organisera all övrig verksamhet som har med det
 gemensamma företaget BBI att göra.
 1.5.2. Mervärdet av en åtgärd på
 unionsnivå
 Ett samordnat tillvägagångssätt på EU-nivå är
 också viktigt för utvecklingen av biobaserade industrier, eftersom inrättandet
 av deras värdekedjor förutsätter sammankoppling av aktörer på områden med
 starka jord- och skogsbrukssektorer med aktörer med en stark teknisk och
 industriell bas. Dessa får inte vara verksamma i samma region eller
 medlemsstat, eftersom det kan komplicera en redan komplex situation.
 1.5.3. Huvudsakliga erfarenheter från
 liknande försök eller åtgärder
 Ett antal småskaliga initiativ från medlemsstater
 eller regioner har redan visat att en framgångsrik utveckling av bioekonomin är
 starkt beroende av ett effektivt gränsöverskridande samarbete. Detta
 återspeglas i fler samarbeten mellan nationella och regionala
 bioekonomikluster, t.ex. mellan IAR och Wagralim, eller CLIB2021 och BE-BASIC.
 Även om dessa samarbeten mellan regioner och kluster verkar lovande vid en
 första anblick, påverkas de ofta av olika finansieringsnivåer och
 finansieringsregler.
 1.5.4. Förenlighet med andra
 finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Det kan finnas förenlighet i inriktningen för både
 Horisont 2020 och strukturfonderna när det gäller stödet till FoTU-verksamhet —
 särskilt i fråga om innovation. De olika nya rättsliga ramarna,
 programplaneringsmekanismerna och strategierna i fråga om deltagande måste
 beaktas. Synergieffekter mellan finansieringsåtgärder inom Horisont 2020 och
 finansiering från medlemsstater och regioner skulle kunna vara möjligt.
 Eftersom det offentlig-privata partnerskapet är den viktigaste faktorn för att
 koppla samman forsknings- och innovationsverksamhet med regionala kluster som
 anordnas inom ramen för den strategi för smart specialisering kan det vara till
 stor hjälp för att underlätta kombination av dessa finansieringskällor och göra
 åtgärden effektivare. Man kan även överväga synergieffekter för att få tillgång
 till nya finansiella instrument, som EIB:s finansieringsinstrument för
 riskdelning, för användningen.
 1.6. Tid under vilken åtgärden
 kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X Förslag eller initiativ som pågår under
 begränsad tid
 X Förslaget eller initiativet ska gälla från
 och med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2024.
 X Det påverkar resursanvändningen från och
 med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2020
 (åtagandebemyndiganden)
 X Det påverkar resursanvändningen från och
 med den 1 januari 2014 till och med den 31 december 2024
 (betalningsbemyndiganden)
 ̈ Förslag eller initiativ som pågår under en obegränsad tid
 Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.7. Planerad metod för
 genomförandet[36]
 ̈ Direkt förvaltning som sköts av kommissionen genom:
 ̈ Genomförandeorgan
 ̈ Delad förvaltning med medlemsstater
 X Indirekt förvaltning genom att
 genomförandeuppgifter anförtros åt
 ̈ Internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange
 vilka)
 ̈ EIB och Europeiska investeringsfonden
 X Organ som anges i artikel 209 i
 budgetförordningen
 ̈ Offentligrättsliga organ
 ̈ Privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom
 offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 ̈ Organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som
 anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat
 tillräckliga ekonomiska garantier
 ̈ Personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda
 åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen
 och som anges i den grundläggande rättsakten.
 2. FÖRVALTNING
 2.1. Bestämmelser om uppföljning
 och rapportering
 Ange intervall och
 andra villkor för sådana åtgärder
 Det gemensamma företaget BBI kommer att övervakas
 genom mellanhandskontakter och enligt reglerna 6 och 16 i stadgarna.
 2.2. Administrations- och
 kontrollsystem
 2.2.1. Ram för internkontroll
 Kommissionen
 kommer genom den delegerade utanordnaren att se till att de regler som gäller
 för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet uppfyller
 samtliga krav i artiklarna 60 och 61 i budgetförordningen.
 Övervakningsarrangemangen, inklusive medlemskap i styrelsen, för det gemensamma
 företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet samt rapporteringsförfarande
 kommer att garantera att kommissionens avdelningar kan uppfylla kraven när det
 gäller ansvarighet, både till kommissionskollegiet och till budgetmyndigheten.
 De
 interna kontrollramarna för det gemensamma företaget för det gemensamma
 teknikinitiativet kommer att bygga på följande:
 -
 Genomförandet av de standarder för intern kontroll som ger garantier som minst
 är likvärdiga kommissionens garantier.
 -
 Förfaranden för att välja ut de bästa projekten genom oberoende utvärdering,
 och för att omsätta dem i rättsliga instrument.
 -
 Förvaltning av projekt och kontrakt under varje projekts hela livstid.
 -
 Förhandskontroller av 100 % av alla ansökningar om utbetalning, inklusive
 metoder för mottagande av revisionsintyg och förhandsattestering av kostnader.
 -
 Efterhandskontroller av ett urval av ansökningar om utbetalning som en del av
 efterhandskontrollerna inom Horisont 2020.
 -
 Vetenskaplig utvärdering av projektresultat.
 Olika
 åtgärder kommer att inrättas för att minska den inneboende risken för intressekonflikt
 i det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet, främst i
 form av samma antal röster för kommissionen och industripartner i styrelsen,
 utnämning av direktören av styrelsen på grundval av ett förslag från
 kommissionen, personalens oberoende, utvärdering av oberoende experter på
 grundval av offentliggjorda urvalskriterier tillsammans med mekanismer för
 överklagande och fullständig redogörelse för eventuella intressen.
 Fastställandet av etiska och organisatoriska värden kommer att vara en av de
 viktigaste uppgifterna för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma
 teknikinitiativet, och efterlevnaden ska övervakas av kommissionen.
 2.2.2. Kostnader för och fördelar med
 kontroller
 Kommissionens
 internrevisor bör utöva samma befogenheter över det gemensamma företaget BBI
 som i fråga om kommissionen. Styrelsen kan dessutom välja att vid behov inrätta
 en intern revisionsfunktion för det gemensamma företaget. Den verkställande
 direktören för det gemensamma företaget BBI för det gemensamma
 teknikinitiativet ska, som utanordnare, åläggas att införa kostnadseffektiva
 system för internrevision och förvaltning. Han/hon kommer att vara skyldiga att
 rapportera till kommissionen om det ramverk för internrevision som antagits.
 Kommissionen
 kommer att övervaka risken för bristande regelefterlevnad genom det
 rapporteringssystem den kommer att utveckla, samt genom att följa resultaten av
 efterhandsrevisioner av mottagarna av EU-medel från det gemensamma
 teknikinitiativet, som en del av efterhandsrevisioner som omfattar hela
 Horisont 2020.
 Det
 kontrollsystem som inrättats måste beakta den starka uppfattningen bland
 mottagarna av EU-medel och hos den lagstiftande myndigheten att kontrollbördan
 som krävs för att uppnå en felgräns på 2 % har blivit för stor. Detta
 riskerar att minska intresset för unionens forskningsprogram, och därmed
 negativt påverka forskning och innovation i unionen.
 Vid
 Europeiska rådets möte den 4 februari 2011 drog man slutsatsen att ”det är
 av avgörande betydelse att EU:s instrument för främjande av forskning,
 utveckling och innovation förenklas så att de lättare kan användas av de bästa
 vetenskapsmännen och de mest innovativa företagen, särskilt genom
 överenskommelse mellan de berörda institutionerna om en bättre balans mellan förtroende
 och kontroll och mellan risktagande och riskförebyggande” (EUCO 2/1/11 REV1,
 Bryssel den 8 mars 2011).
 I
 sin resolution av den 11 november 2010 (P7_TA (2010) 0401) om förenklat
 genomförande av ramprogrammen för forskning stöder Europaparlamentet uttryckligen
 tanken med en högre risk för fel i samband med forskningsfinansiering och ”är
 bekymrat över att dagens system och rutiner inom förvaltningen av FP7 är
 alltför kontrollinriktade, vilket leder till slöseri med resurser, lägre
 deltagande och mindre attraktiva forskningslandskap. Parlamentet konstaterar
 med oro att dagens system med ”nolltolerans” tycks innebära att man undviker
 risker i stället för att hantera dem.”
 Det
 är därmed allmänt accepterat bland aktörer och institutioner att alla typer av mål
 och intressen, särskilt med avseende på framgångarna med forskningspolitiken,
 den internationella konkurrenskraften och den vetenskapliga spetskompetensen,
 bör beaktas parallellt med felprocenten. Samtidigt finns det ett tydligt behov
 av att hantera budgeten på ett effektivt och ändamålsenligt sätt, och att
 förhindra bedrägerier och slöseri.
 Som
 sägs ovan kommer kommissionen att övervaka risken för bristande
 regelefterlevnad genom det rapporteringssystem den kommer att fastställa, samt
 genom att följa resultaten av efterhandsrevisioner av mottagarna av EU-medel
 från det gemensamma företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet, som en
 del av de efterhandsrevisioner som omfattar hela Horisont 2020.
 2.2.3. Förväntade graden av risk för
 bristande efterlevnad
 Som
 kommissionen rapporterade i finansieringsöversikten för Horisont 2020, är det
 slutliga målet fortfarande att uppnå en kvarstående felfrekvens på mindre än
 2 % av de totala utgifterna under programmets löptid och i detta syfte har
 kommissionen infört ett antal förenklingsåtgärder. Även övriga mål som anges
 ovan samt kostnaderna för kontrollerna måste beaktas.
 Eftersom
 reglerna för deltagande i det gemensamma företaget BBI för det gemensamma
 teknikinitiativet i stort sett är samma som kommissionen kommer att använda,
 och med en typ av stödmottagare med en liknande riskprofil som kommissionen,
 kan det förväntas att felnivån blir liknande den som kommissionen har
 fastställt för Horisont 2020, dvs. att ge rimlig säkerhet om att risken för fel
 under den fleråriga utgiftsperioden på årsbasis ligger inom ett intervall på
 2-5 %, med det slutliga målet att uppnå en kvarstående felfrekvens som
 ligger så nära 2 % som möjligt i samband med avslutandet av de fleråriga
 programmen, när de finansiella konsekvenserna av alla revisioner, korrigeringar
 och åtgärder för återkrav har beaktats.
 Se
 finansieringsöversikten för Horisont 2020 för fullständiga uppgifter om vilken
 felfrekvens som förväntas i fråga om deltagare.
 2.3. Åtgärder för att förebygga
 bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Kommissionen
 kommer att säkerställa att förfarandena för att bekämpa bedrägerier på alla
 förvaltningsnivåer tillämpas av det gemensamma företaget BBI för det gemensamma
 teknikinitiativet. Förslagen till Horisont 2020 har varit föremål för
 bedrägerisäkring och en bedömning av deras inverkan. De föreslagna åtgärderna
 bör generellt ha en positiv inverkan på kampen mot bedrägerier, särskilt med
 avseende på den större tonvikten på riskbaserad revision och förstärkt
 vetenskaplig utvärdering och kontroll.
 Kommissionen
 kommer att se till att det finns åtgärder som garanterar att unionens
 ekonomiska intressen skyddas vid genomförandet av åtgärder som finansieras
 enligt den här förordningen, genom förebyggande åtgärder mot bedrägeri,
 korruption och annan olaglig verksamhet, genom effektiva kontroller och, om
 oriktigheter upptäcks, genom återkrav av felaktigt utbetalda medel samt vid
 behov genom effektiva, proportionella och avskräckande påföljder.
 Kommissionen
 kommer att se till att samarbetet med tjänsteavdelningar inom det gemensamma
 företaget BBI för det gemensamma teknikinitiativet i frågor som rör bedrägerier
 och oegentligheter är starkt och kommer att fortsätta vara det.
 Revisionsrätten
 ska ha befogenhet att utföra revision, på grundval av handlingar och kontroller
 på plats, hos alla stödmottagare, uppdragstagare och underleverantörer som
 erhållit EU-finansiering inom ramen för programmet.
 Europeiska
 byrån för bedrägeribekämpning (Olaf) får, i enlighet med förfarandena i
 förordning (Euratom, EG) nr 2185/96, utföra kontroller på plats och
 inspektioner hos ekonomiska aktörer som direkt eller indirekt berörs av
 unionsfinansiering, i syfte att fastställa om det har förekommit bedrägeri,
 korruption eller annan olaglig verksamhet som påverkar unionens ekonomiska
 intressen i samband med bidragsavtal, bidragsbeslut eller andra avtal som
 berörs av sådan finansiering.
 3. BERÄKNADE
 BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1. Berörda
 rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens
 utgiftsdel
 ·
 Nya budgetrubriker som föreslås
 Redovisa de berörda rubrikerna i budgetramen i
 nummerföljd och – inom varje sådan rubrik – de berörda budgetrubrikerna i den
 årliga budgeten i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen || Budgetrubrik || Typ av anslag || Bidrag
 Rubrik 1A – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning || Diff./Icke-diff. || från Efta-länder || från kandidatländer || från tredjeländer || enligt artikel 18.1 aa i budgetförordningen
 1 A || 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier || Differentierade || JA || JA || JA || JA
 Den årliga budgeten för åtagande- och
 betalningsbemyndiganden för det gemensamma företaget för biobaserade industrier
 finansieras genom:
 08.020201 Ledarskap i nanoteknik, avancerade
 material, bioteknik och avancerad tillverkning och bearbetning: 15 %
 - 08.020302 Förbättra livsmedelssäkerheten,
 utveckla hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi:
 85 %
 Det årliga ekonomiska bidraget per
 budgetrubrik anges i tabellen nedan.
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || TOTALT
 08.020201 Ledarskap i nanoteknik, avancerade material, bioteknik och avancerad tillverkning och bearbetning || 7 793 || 30 314 || 24 411 || 20 768 || 21 318 || 21 529 || 23 867 || 150 000
 08.020302 Förbättra livsmedelssäkerheten, utveckla hållbart jordbruk, havs- och sjöfartsforskning och bioekonomi || 44 162 || 171 782 || 138 332 || 117 685 || 120 803 || 121 998 || 135 238 || 850 000
 Totalt || 51 955 || 202 096 || 162 743 || 138 453 || 142 121 || 143 527 || 159 105 || 1.000,000
 3.2. Beräknad inverkan på
 utgifterna
 3.2.1. Sammanfattning av den
 beräknade inverkan på utgifterna
 Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 1 A || Rubrik 1A – Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning Budgetrubrik 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — Det gemensamma teknikinitiativet för biobaserade industrier
 Miljoner euro
 (avrundat till tre decimaler)
 Det gemensamma företaget BBI || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021–2024 || TOTALT
 Rubrik 1 — Personalkostnader || Åtaganden || 1. || 0 498 || 0 651 || 0 664 || 0 678 || 0 691 || 0 705 || 3 745 || 0 || 7 632
 Betalningar || 2. || 0 498 || 0 651 || 0 664 || 0 678 || 0 691 || 0 705 || 0 719 || 3 026 || 7 632
 Avdelning 2 — Infrastruktur och driftsutgifter || Åtaganden || (1a) || 1 457 || 1 445 || 1 579 || 1 775 || 1 930 || 1 822 || 2,36 || 0 || 12 368
 Betalningar || (2a) || 1 457 || 1 445 || 1 579 || 1 775 || 1 930 || 1 822 || 1 292 || 1 068 || 12 368
 Rubrik 3 — Driftsutgifter || Åtaganden || (3a) || 50 000 || 200 000 || 160 500 || 136 000 || 139 500 || 141 000 || 153 000 || 0 || 980 000
 Betalningar || (3b) || 0 || 130 000 || 94 660 || 95 680 || 106 996 || 119 776 || 216 444 || 216 444 || 980 000
 TOTALA anslag för det gemensamma företaget BBI || Åtaganden || = 1 + 1a + 3a || 51 955 || 202 096 || 162 743 || 138 453 || 142 121 || 143 527 || 159 105 || 0 || 1.000,000
 Betalningar || = 2 + 2a + 3b || 1 955 || 132 096 || 96 903 || 98 133 || 109 617 || 122 303 || 218 455 || 220 538 || 1.000,000
 Det gemensamma företaget för biobaserade
 industrier baseras på delade kostnader med industrin.
 Rubrik i den fleråriga budgetramen: || 1 A || Administrativa utgifter
 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || TOTALT
 GD Forskning || ||
  Personalresurser || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917
  Övriga administrativa utgifter || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 TOTALT GD Forskning || Anslag || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917
 TOTALA anslag för RUBRIK 1A i den fleråriga budgetramen || (summa åtaganden = summa betalningar) || 0 393 || 0 400 || 0 408 || 0 417 || 0 425 || 0 433 || 0 441 || p.m. || 2 917
 || || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021-2024 || TOTALT
 TOTALA anslag för RUBRIKERNA 1–5 i den fleråriga budgetramen || Åtaganden || 52 348 || 202 496 || 163 151 || 138 870 || 142 546 || 143 960 || 159 546 || || 1.002,917
 Betalningar || 2 348 || 132 496 || 97 311 || 98 550 || 110 042 || 122 736 || 218 896 || 220 538 || 1.002,917
 3.2.2. Beräknad inverkan på det
 gemensamma företaget BBI:s anslag
 ̈ Förslaget/initiativet
 kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att
 driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Mål- och resultatbeteck-ning ò || || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020-2024 || TOTALT
 || || || ||
 Typ[37] || Genom-snittliga kostna-der || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad || Antal || Kostnad ||
 SPECIFIKT MÅL 1[38] Uppgradering och validering på demonstrationsstadiet av helt nya byggstenar för den kemiska industrin || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Resultat: Fem nya byggstenar för den kemiska industrin || Byggstenar || 30 000 || || 22 000 || || 75 000 || || 57 500 || || 52 000 || || 50 000 || || 50 000 || || 83 000 || 389 500
 Delsumma för specifikt mål nr 1 || || 22 000 || || 75 000 || || 57 500 || || 52 000 || || 50 000 || || 50 000 || || 83 000 || 389 500
 SPECIFIKT MÅL nr 2 Att utveckla nya biobaserade material || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Resultat: Femtio nya biobaserade material || Material || 2 500 || || 9 000 || || 35 000 || || 36 500 || || 24 000 || || 27 000 || || 29 500 || || 36 000 || 197 000
 Delsumma för specifikt mål nr 2 || || 9 000 || || 35 000 || || 36 500 || || 24 000 || || 27 000 || || 29 500 || || 36 000 || 197 000
 SPECIFIKT MÅL nr 3 Att lägga fram nya konsumentprodukter som är nära marknadsintroduktion || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Resultat: Trettio nya konsumentprodukter || Produkter || 2 500 || || 10 000 || || 21 500 || || 21 500 || || 15 500 || || 17 500 || || 19 000 || || 31 500 || 136 500
 Delsumma för specifikt mål nr 3 || || 10 000 || || 21 500 || || 21 500 || || 15 500 || || 17 500 || || 19 000 || || 31 500 || 136 500
 SPECIFIKT MÅL nr 4 Att inrätta flaggskeppsbioraffinaderier || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Resultat: Fem flaggskeppsbioraffinaderier || Raffinaderier || 25 000 || || 19 000 || || 70 000 || || 47 000 || || 51 000 || || 53 000 || || 51 000 || || 65 000 || 356 000 ||
 Delsumma för specifikt mål nr 4 || || 19 000 || || 70 000 || || 47 000 || || 51 000 || || 53 000 || || 51 000 || || 65 000 || 356 000 ||
 SPECIFIKT MÅL 5 Att fastställa nya biobaserade värdekedjor || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Resultat: Tio nya biobaserade värdekedjor || Biobaserade värdekedjor || 4 000 || || 7 500 || || 16 000 || || 15 500 || || 11 000 || || 9 500 || || 9 000 || || 15 000 || 83 500 ||
 Delsumma för specifikt mål nr 5 || || 7 500 || || 16 000 || || 15 500 || || 11 000 || || 9 500 || || 9 000 || || 15 000 || 83 500 ||
 || || || || || || || || || || || || || || ||
 TOTALA KOSTNADER || 67 500 || 217 500 || 178 000 || 153 500 || 157 000 || 158 500 || 230 500 || 1.162,500 ||
 EU:s bidrag till driftskostnaderna uppgår till
 980 miljoner euro.
 3.2.3. Beräknad inverkan på anslag av
 administrativ natur
 3.2.3.1. Sammanfattning för det
 gemensamma företaget BBI
 ̈ Förslaget/initiativet
 kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att anslag av
 administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Antal anställda (i
 heltidsekvivalenter)[39]
 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021 || År 2022 || År 2023 || År 2024*
 Tjänstemän (AD-tjänster) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Tjänstemän (AST-tjänster) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Kontraktsanställda || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Tillfälligt anställda || || || || || || || || || || ||
 Utstationerade nationella experter || || || || || || || || || || ||
 TOTALT || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 * Om det gemensamma teknikinitiativet inte
 förnyas, kommer antalet anställda att minskas under utfasningsperioden (efter
 2020) med beaktande av de finansiella åtagandena. Tabellen visar scenariot med
 maximalt antal anställda.
 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 || År 2021 || År 2022 || År 2023 || År 2024
 Tjänstemän (AD-tjänster) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Tjänstemän (AST-tjänster) || 0,216 || 0,220 || 0,224 || 0,229 || 0,233 || 0,238 || 0,243 || 0,247 || 0,252 || 0,257 || 0,263
 Kontraktsanställda || 0,564 || 0,863 || 0,880 || 0,898 || 0,916 || 0,934 || 0,953 || 0,972 || 0,991 || 1,011 || 1,031
 Tillfälligt anställda || || || || || || || || || || ||
 Utstationerade nationella experter || || || || || || || || || || ||
 TOTALT || 0,996 || 1,303 || 1,328 || 1,356 || 1,382 || 1,410 || 1,439 || 1,466 || 1,495 || 1,525 || 1,557
 3.2.3.2. Beräknat personalbehov för det
 ansvariga generaldirektoratet (GD Forskning)
 - Förslaget/initiativet kräver inte
 att personalresurser tas i anspråk
 X Förslaget/initiativet kräver att
 personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020*
  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 XX 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna) || || || || || || ||
 XX 01 01 02 (vid delegationer) || || || || || || ||
 08 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 10 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
  Extern personal (i heltidsekvivalenter) :[40]
 XX 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier finansierade genom ramanslaget) || || || || || || ||
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter som tjänstgör vid delegationerna) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy[41] || - vid huvudkontoret[42] || || || || || || ||
 - vid delegationer || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med direkta forskningsåtgärder) || || || || || || ||
 Annan budgetrubrik (ange vilken) || || || || || || ||
 TOTALT || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 *
 Antal anställda för perioden efter 2020 kommer att fastställas i ett senare
 skede.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom
 generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga,
 eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs
 kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande
 generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av
 anslag och med hänsyn tagen till begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av
 arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || Enligt stadgarna för det gemensamma företaget, reglerna 4 och 6
 Extern personal || Ej tillämpligt.
 En beskrivning av beräkningen av kostnaden för
 heltidsekvivalenten bör införas i bilagan, avsnitt 3.
 Beräknat personalbehov för det gemensamma företaget BBI[43]
 ̈
 X Förslaget/initiativet kräver att
 personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 a. Uppskattade behov av personalresurser som
 ska finansieras med anslag från den fleråriga budgetramen för 2014-2020
 Beräkningarna ska anges i heltidsekvivalenter
 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020*
  Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 || || || || || || ||
 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — Det gemensamma teknikinitiativet || || || || || || ||
 Tjänstemän (AD-tjänster) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
 Tjänstemän (AST-tjänster) || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2 || 2
  Extern personal (i heltidsekvivalenter) :[44]
 08 02 07 32 — Samhällsutmaningar — Det gemensamma teknikinitiativet || || || || || || ||
 Lokalanställd || || || || || || ||
 Kontraktsanställd || 12 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18 || 18
 Utstationerad nationell expert || || || || || || ||
 Vikarier || || || || || || ||
 TOTALT || 16 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22 || 22
 * för 2021-2024, se
 tabell 3.2.3.1
 Beskrivning av
 arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda || Enligt stadgarna för det gemensamma företaget, reglerna 4 och 6
 Extern personal || Enligt stadgarna för det gemensamma företaget, reglerna 4 och 6
 En beskrivning av beräkningen av kostnaden för
 heltidsekvivalenten bör införas i bilagan, avsnitt 3.
 3.2.4. Förenlighet med den gällande
 fleråriga budgetramen
 X Förslaget/initiativet är förenligt
 med den gällande fleråriga budgetramen (2014–2020)
 ̈ Förslaget/initiativet
 kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i
 planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 ̈ Förslaget/initiativet
 förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga
 budgetramen revideras[45].
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange
 berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt
 belopp.
 3.2.5. Bidrag från tredje part
 ̈ Det ingår
 inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet
 X Förslaget eller initiativet kommer att
 medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 || År 2014 || År 2015 || År 2016 || År 2017 || År 2018 || År 2019 || År 2020 -2024 || Totalt
 Ange vilken extern organisation som bidrar till samfinansieringen - kontantbidrag till de administrativa kostnaderna || 1 955 || 2 096 || 2 243 || 2 453 || 2 621 || 2 527 || 6 105 || 20 000
 Ange vilken extern organisation som bidrar till samfinansieringen - kontantbidrag till de administrativa kostnaderna || 17 500 || 17 500 || 17 500 || 17 500 || 17 500 || 17 500 || 77 500 || 182 500
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering || 19 455 || 19 596 || 20 743 || 19 953 || 20 121 || 20 027 || 83 605 || 202 500
 De kontanta bidragen kommer att innehålla
 minst 182,5 miljoner euro från industrin för driftskostnaderna.
 Det totala
 bidraget från andra medlemmar än unionen fastställs i artikel 4 rådets
 förordning om det gemensamma företaget BBI
 3.3. Beräknad inverkan på
 inkomsterna
 X Förslaget/initiativet påverkar inte
 budgetens inkomstsida.
 [1] COM(2012) 79.
 [2] GD REGIO (2012) Att koppla samman smart och hållbar
 tillväxt genom smart specialisering: En praktisk vägledning för ERUF-
 förvaltningsmyndigheterna.
 [3] COM(2012)
 60.
 [4] COM(2012)
 582.
 [5] COM(2013) [...].
 [6] CDR1112-2012
 [7] I studien (som kommer att offentliggöras i slutet av
 2013) undersöker man om konsumenterna kan göra underbyggda val genom att
 undersöka konsumenternas förståelse och informationens transparens. Den väntas
 mynna ut i rekommendationer om hur man kan förbättra och harmonisera
 bränslemärkningen vid pumpen i EU:s medlemsstater. I studien tar man även upp
 frågan om tillgången till olika bränslen och handlare, samt handlarnas priser.
 [8] COM(2012)60
 och SWD(2012)11.
 [9] OECD(2009)
 The bioeconomy to 2030: Designing a Policy Agenda.
 [10] Festel,
 G. (2011) Presentation vid det fjärde årliga europeiska forumet för industriell
 bioteknik & den biobaserade ekonomin (The 4th Annual European Forum for
 Industrial Biotechnology & The Biobased Economy), Amsterdam, den 20 oktober
 2011.
 [11] WEF (2010) The future of Industrial Biorefineries.
 [12] OECD(2009) The bioeconomy to 2030: Designing a Policy
 Agenda.
 [13] COM(2012)
 582.
 [14] Bloomberg New Energy Finance (2010) Next-generation
 ethanol and biochemicals: What's in it for Europe.
 [15] I löpande priser.
 [16] EUT... [EP opinion]
 [17] EUT...
 [ESC opinion]
 [18] EUT
 L 412, 30.12.2006, s. 1.
 [19] EUT
 L 400, 30.12.2006, s. 86.
 [20] EUT...
 [H2020 FP]
 [21] EUT... [H2020 SP]
 [22] KOM(2010) 2020 slutlig.
 [23] COM(2012) 60.
 [24] COM(2012) 582 final.
 [25] KOM(2007) 860 slutlig.
 [26] EUT... [H2020 RfP]
 [27] EUT
 L 362, 31.12.2012, s. 1.
 [28] EUT
 L 298, 26.10.2012, s. 1.
 [29] EGT 56, 4.3.1968, s. 1.
 [30] EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.
 [31] EGT L 292, 15.11.1996, s. 2.
 [32] EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.
 [33] EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.
 [34] Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad
 budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 [35] I den mening som avses i artikel 54.2 a och b i
 budgetförordningen.
 [36] Närmare förklaringar av de olika metoderna för
 genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen
 återfinns på BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [37] Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster
 som levererats (t.ex. antal studentutbyten som har finansierats eller antal
 kilometer väg som har byggts).
 [38] Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika
 mål...”.
 [39] När det gäller offentlig-privata partnerskap enligt
 artikel 209 i budgetförordningen har denna tabell tagits med i
 informationssyfte.
 [40] [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som
 inte används i den svenska versionen.
 [41] Särskilt tak för finansiering av extern personal genom
 driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster).
 [42] Inom förvaltningen av strukturfonderna, Europeiska
 jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU) samt Europeiska fiskerifonden
 (EFF).
 [43] När det gäller offentlig-privata partnerskap enligt
 artikel 209 i budgetförordningen har detta avsnitt tagits med i
 informationssyfte.
 [44] CA = [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar
 som inte används i den svenska versionen.
 [45] Se punkterna 19 och 24 i det interinstitutionella avtalet.