text:
 1.10.2016
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 268/80
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) 2016/1753
 z dnia 30 września 2016 r.
 ustanawiające standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Parlamentu Europejskiego i Rady (UE) nr 1308/2013 z dnia 17 grudnia 2013 r. ustanawiające wspólną organizację rynków produktów rolnych oraz uchylające rozporządzenia Rady (EWG) nr 922/72, (EWG) nr 234/79, (WE) nr 1037/2001 i (WE) nr 1234/2007 (1),
 uwzględniając rozporządzenie wykonawcze Komisji (UE) nr 543/2011 z dnia 7 czerwca 2011 r. ustanawiające szczegółowe zasady stosowania rozporządzenia Rady (WE) nr 1234/2007 w odniesieniu do sektorów owoców i warzyw oraz przetworzonych owoców i warzyw (2), w szczególności jego art. 136 ust. 1,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie wykonawcze (UE) nr 543/2011 przewiduje – zgodnie z wynikami wielostronnych negocjacji handlowych Rundy Urugwajskiej – kryteria, na których podstawie Komisja ustala standardowe wartości dla przywozu z państw trzecich, w odniesieniu do produktów i okresów określonych w części A załącznika XVI do wspomnianego rozporządzenia.
 (2)
 Standardowa wartość w przywozie jest obliczana każdego dnia roboczego, zgodnie z art. 136 ust. 1 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, przy uwzględnieniu podlegających zmianom danych dziennych. Niniejsze rozporządzenie powinno zatem wejść w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Standardowe wartości celne w przywozie, o których mowa w art. 136 rozporządzenia wykonawczego (UE) nr 543/2011, są ustalone w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 30 września 2016 r.
 W imieniu Komisji,
 za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 347 z 20.12.2013, s. 671.
 (2) Dz.U. L 157 z 15.6.2011, s. 1.
 ZAŁĄCZNIK
 Standardowe wartości w przywozie dla ustalania ceny wejścia niektórych owoców i warzyw
 (EUR/100 kg)
 Kod CN
 Kod państw trzecich (1)
 Standardowa wartość w przywozie
 0702 00 00
 MA
 173,3
 ZZ
 173,3
 0707 00 05
 TR
 128,9
 ZZ
 128,9
 0709 93 10
 TR
 135,5
 ZZ
 135,5
 0805 50 10
 AR
 94,1
 CL
 118,2
 TR
 85,3
 UY
 93,3
 ZA
 103,0
 ZZ
 98,8
 0806 10 10
 EG
 264,7
 TR
 124,2
 US
 194,0
 ZZ
 194,3
 0808 10 80
 AR
 110,6
 BR
 97,9
 CL
 122,7
 NZ
 133,6
 ZA
 115,9
 ZZ
 116,1
 0808 30 90
 CL
 126,9
 TR
 132,1
 ZA
 155,4
 ZZ
 138,1
 (1) Nomenklatura krajów ustalona w rozporządzeniu Komisji (UE) nr 1106/2012 z dnia 27 listopada 2012 r. w sprawie wykonania rozporządzenia Parlamentu Europejskiego i Rady (WE) nr 471/2009 w sprawie statystyk Wspólnoty dotyczących handlu zagranicznego z państwami trzecimi, w odniesieniu do aktualizacji nazewnictwa państw i terytoriów (Dz.U. L 328 z 28.11.2012, s. 7). Kod „ZZ” odpowiada „innym pochodzeniom”.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,13.12.2019
 COM(2019) 631 final
 2019/0278(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni
 SELETUSKIRI
 1.Kavandatav reguleerimisese
 Käesolev ettepanek käsitleb otsust, millega määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel ÜRO narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ning ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni. Narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärk toimub kava kohaselt 2.–6. märtsil 2020.
 2.Ettepaneku taust
 2.1. ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon
 Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (edaspidi „ÜRO“) 1972. aasta protokolliga muudetud 1961. aasta narkootiliste ainete ühtse konventsiooni (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“)
 1
 eesmärk on võidelda kooskõlastatud rahvusvahelise tegevuse kaudu narkootikumide kuritarvitamise vastu. Selles on esitatud kaks sekkumise ja kontrolli vormi, mis avaldavad koosmõju. Esiteks püütakse sellega piirata narkootikumide valdamist, kasutamist, levitamist, importi, eksporti, valmistamist ja tootmist ning nendega kauplemist üksnes meditsiiniliste ja teaduslike eesmärkidega. Teiseks võideldakse selle abil rahvusvahelise koostöö kaudu ebaseadusliku uimastikaubanduse vastu, et heidutada uimastikauplejaid ja hoida ära uimastitega kauplemist.
 ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooniga (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“)
 2
 loodi rahvusvaheline psühhotroopsete ainete kontrollisüsteem. Sellega reageeriti kuritarvitatavate narkootikumide valiku mitmekesistumisele ja laienemisele ning kehtestati mitme sünteetilise narkootikumi suhtes kontrollimeetmed, lähtudes ühelt poolt nende kuritarvitamise potentsiaalist ja teiselt poolt nende raviväärtusest.
 Kõik ELi liikmesriigid on konventsioonide osalised, samas kui liit seda ei ole.
 2.2.Narkootiliste ainete komisjon
 Narkootiliste ainete komisjon on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (edaspidi „ECOSOC“) komisjon, mille ülesanded ja volitused on sätestatud muu hulgas kahes konventsioonis. Komisjoni kuulub 53 ÜRO liikmesriiki, kelle valib ECOSOC. Märtsis 2020 on 13 ELi liikmesriiki narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed
 3
 . Liidul on narkootiliste ainete komisjonis vaatleja staatus.
 2.3.Narkootiliste ainete komisjoni kavandatav õigusakt
 Narkootiliste ainete komisjon ajakohastab korrapäraselt ainete nimekirja, mis on lisatud konventsioonidele, võttes aluseks soovitused, mille on esitanud Maailma Terviseorganisatsioon (edaspidi „WHO“), keda nõustab narkosõltuvuse eksperdikomisjon.
 15. novembril 2019 andis WHO ÜRO peasekretärile soovituse
 4
 lisada konventsioonidele lisatud nimekirjadesse 12 ainet nende ainete hulgast, mida WHO narkosõltuvuse eksperdikomisjon oli kriitiliselt hinnanud.
 Oma 63. istungjärgul, mis toimub esialgse kava kohaselt 2.–6. märtsil 2020 Viinis, peab narkootiliste ainete komisjon vastu võtma otsused nende ainete lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse.
 3.Liidu nimel võetav seisukoht
 Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab kõigi liikmesriikide puhul otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsuse 2004/757/JSK (millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta, edaspidi „raamotsus“)
 5
 artikli 1 lõikes 1 on sätestatud, et kõnealuses raamotsuses tähendab mõiste „uimastid“ kõiki aineid, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga, ning raamotsuse lisas loetletud aineid. Raamotsust kohaldatakse seega ainete suhtes, mis on loetletud narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjades. Seega mõjutab kõnealustele konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses. Seejuures ei ole oluline, kas kõnealune aine on kogu liidus juba kontrolli all
 6
 .
 Neist 13 ainest, mida narkosõltuvuse eksperdikomisjon kriitiliselt hindas, ei kohaldata liidus veel mitte ühegi suhtes kontrollimeetmeid.
 Komisjoni ettepanekus liidu seisukoha kohta soovitatakse toetada WHO soovitusi, sest need on kooskõlas teaduslike teadmiste praeguse seisuga. Uute psühhoaktiivsete ainete puhul toetab nende ainete lisamist konventsioonide nimekirjadesse ka teave, mis on kättesaadav Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse (EMCDDA) peetavast Euroopa uute uimastite andmebaasist.
 Nõukogu peab kehtestama liidu ühise seisukoha narkootiliste ainete komisjoni istungiks, kui komisjonil on vaja teha otsus ainete nimekirjadesse kandmise kohta. Kuna liidu vaatlejastaatus tingib piirangud, peaksid sellist seisukohta väljendama narkootiliste ainete komisjonis ühiselt liidu huvides tegutsevad liikmesriigid, kes on märtsis 2020 kõnealuse komisjoni liikmed. Liit ei ole nende konventsioonide osaline, kuid tal on selles valdkonnas ainupädevus.
 Selleks teeb komisjon ettepaneku liidu seisukoha kohta, mida väljendavad liikmesriigid, kes on 2020. aasta märtsi seisuga narkootiliste ainete komisjoni liikmed, Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse. Tegemist on neljanda korraga, kui komisjon esitab sellise ettepaneku ELi seisukoha kohta
 7
 . Nõukogu võttis liidu seisukohad vastu
 8
 ja see võimaldas ELil avaldada narkootiliste ainete komisjoni eelmistel istungitel üksmeelselt arvamust ainete rahvusvahelistesse nimekirjadesse kandmise kohta, sest nimetatud komisjonis osalevad liikmeriigid hääletasid vastavalt vastuvõetud liidu seisukohale nende ainete nimekirjadesse lisamise poolt.
 4.Õiguslik alus
 4.1.Menetlusõiguslik alus
 Euroopa Liidu (EL) toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 on sätestatud: „Nõukogu võtab [...] vastu otsuse, millega [...] kehtestatakse lepingus sätestatud organis liidu nimel võetavad seisukohad, kui asjaomasel organil tuleb vastu võtta õigusliku toimega akte, välja arvatud õigusaktid, millega täiendatakse või muudetakse lepingu institutsioonilist raamistikku.“
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõiget 9 kohaldatakse olenemata sellest, kas liit on asjaomase organi liige või asjaomase lepingu osaline
 9
 . Mõiste „õigusliku toimega aktid“ hõlmab akte, millel on õiguslik toime asjaomase organi suhtes kehtiva rahvusvahelise õiguse normide alusel. Siia hulka kuuluvad ka sellised aktid, mis ei ole rahvusvahelise õiguse kohaselt siduvad, aga mis „võivad otsustavalt mõjutada liidu seadusandja vastu võetud õigusaktide sisu“
 10
 .
 Narkootiliste ainete komisjon on kõnealuse artikli tähenduses „lepingus sätestatud organ“, kuna tegemist on ÜRO Majandus- ja Sotsiaalnõukogu (ECOSOC) moodustatud organiga, millele on narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooniga antud eriülesanded.
 Narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete lisamist nimekirjadesse, on ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 tähenduses „õigusliku toimega aktid“. Narkootiliste ainete konventsiooni ja psühhotroopsete ainete konventsiooni kohaselt on narkootiliste ainete komisjoni otsused automaatselt siduvad, välja arvatud juhul, kui konventsiooniosaline on ettenähtud tähtaja jooksul esitanud otsuse ECOSOCile läbivaatamiseks
 11
 . Kõnealuses küsimuses tehtavad ECOSOCi otsused on lõplikud. Ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevatel narkootiliste ainete komisjoni otsustel on õiguslikud tagajärjed ELi õiguskorrale ka liidu õiguse alusel, kuna nad võivad otsustavalt mõjutada liidu õigusaktide sisu, nimelt nõukogu raamotsust 2004/757/JSK. Konventsioonidele lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt kõnealuse ELi õigusakti kohaldamisala.
 Kavandatav akt ei täienda ega muuda lepingu institutsioonilist raamistikku.
 Seega on kavandatud otsuse menetlusõiguslik alus ELi toimimise lepingu artikli 218 lõige 9.
 4.2.Materiaalõiguslik alus
 ELi toimimise lepingu artikli 218 lõike 9 kohase otsuse materiaalõiguslik alus sõltub eelkõige selle kavandatava akti eesmärgist ja sisust, mille kohta liidu nimel seisukoht võetakse.
 Kavandatava õigusakti peamine eesmärk ja sisu on seotud ebaseadusliku uimastikaubandusega.
 Seetõttu on kavandatava otsuse materiaalõiguslik alus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 83 lõige 1, milles ebaseaduslikku uimastikaubandust nimetatakse ühena eriti ohtlikest piiriülese mõõtmega kuriteoliikidest ning millega antakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule volitused kehtestada miinimumeeskirjad kuriteokoosseisude ja karistuste määratlemiseks ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonnas.
 4.3.Muutuv geomeetria
 Kooskõlas protokolli nr 36 (aluslepingutele lisatud protokoll üleminekusätete kohta) artikli 10 lõikega 4 teatas Ühendkuningriik, et ta ei aktsepteeri täielikke volitusi, mis on antud komisjonile ja Euroopa Kohtule seoses kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonna õigusaktidega, mis on vastu võetud enne Lissaboni lepingu jõustumist. Sellest tulenevalt lõppes nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes 1. detsembril 2014
 12
 .
 Kuna narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete nimekirjadesse kandmist, ei mõjuta ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonna ühiseeskirju, mis on Ühendkuningriigile siduvad, ei osale Ühendkuningriik nõukogu otsuse vastuvõtmisel, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevate otsuste vastuvõtmisel
 13
 .
 Taani suhtes on nõukogu raamotsus 2004/757/JSK siduv kuni 21. novembrini 2018. Raamotsuse artiklis 1 on sätestatud, et „uimastid“ on ained, mis on hõlmatud kas narkootiliste ainete konventsiooniga või psühhotroopsete ainete konventsiooniga.
 Kuna narkootiliste ainete komisjoni otsused, mis käsitlevad ainete nimekirjadesse kandmist, mõjutavad ebaseadusliku uimastikaubanduse valdkonna ühiseeskirju, mis on Taanile siduvad, osaleb Taani nõukogu otsuse vastuvõtmisel, millega määratakse kindlaks liidu nimel võetav seisukoht ainete nimekirjadesse kandmist käsitlevate otsuste vastuvõtmisel.
 4.4.Kokkuvõte
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on ELi toimimise lepingu artikli 83 lõige 1 koostoimes ELi toimimise lepingu artikli 218 lõikega 9.
 5.MÕJU EELARVELE
 Mõju eelarvele puudub.
 2019/0278 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 83 lõiget 1 koostoimes artikli 218 lõikega 9,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) 1961. aasta narkootiliste ainete ühtne konventsioon, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga
 14
 (edaspidi „narkootiliste ainete konventsioon“), jõustus 8. augustil 1975.
 (2)Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid. Nimetatud komisjon võib nimekirju muuta üksnes vastavalt Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) soovitustele, kuid ta võib ka otsustada WHO soovitatud muudatusi mitte teha.
 (3)ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioon
 15
 (edaspidi „psühhotroopsete ainete konventsioon“) jõustus 16. augustil 1976.
 (4)Psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 kohaselt võib narkootiliste ainete komisjon WHO soovitustele tuginedes otsustada lisada kõnealusele konventsioonile lisatud nimekirjadesse uusi aineid või neid sealt kustutada. Nimetatud komisjonil on laialdane kaalutlusõigus arvestada majanduslikke, sotsiaalseid, õiguslikke, halduslikke ja muid tegureid, kuid ta ei või käituda meelevaldselt.
 (5)Mõlemale konventsioonile lisatud nimekirjade muutmine mõjutab otseselt liidu õiguse kohaldamisala uimastikontrolli valdkonnas. Konventsioonidele lisatud nimekirjades loetletud ainete suhtes kohaldatakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK
 16
 . Seega mõjutab konventsioonidele lisatud nimekirjade iga muudatus otseselt liidu ühiseid eeskirju ja muudab nende kohaldamisala Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 3 lõike 2 tähenduses.
 (6)Narkootiliste ainete komisjonil on kavas võtta oma 63. istungjärgul, mis peaks kava kohaselt toimuma Viinis 2.–6. märtsini 2020, vastu otsused 12 uue aine lisamise kohta ÜRO konventsioonidele lisatud nimekirjadesse.
 (7)Liit nende ÜRO konventsioonide osaline ei ole. Narkootiliste ainete komisjonis, kus 2020. aasta märtsis on hääleõigus 13 liikmesriigil
 17
 , on liidul vaatleja staatus. Seepärast on vaja, et nõukogu volitaks liikmesriike väljendama liidu seisukohta seoses ainete lisamisega narkootiliste ainete konventsioonile ja psühhotroopsete ainete konventsioonile lisatud nimekirjadesse, kuna otsused uute ainete lisamise kohta konventsioonidele lisatud nimekirjadesse kuuluvad liidu ainupädevusse.
 (8)WHO soovitas lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja kaks uut ainet ning psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja ühe uue aine, II nimekirja seitse uut ainet ja IV nimekirja kaks uut ainet
 18
 .
 (9)Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskus (EMCDDA) jälgib kõiki Maailma Terviseorganisatsiooni narkosõltuvuse eksperdikomisjoni (edaspidi „eksperdikomisjon“) poolt läbi vaadatud ja WHO poolt loetellu kandmiseks soovitatud aineid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1920/2006
 19
 tingimuste kohaselt kui uusi psühhoaktiivseid aineid. Nendest mitte ühegi aine kohta ei ole esitatud esialgset aruannet ega tehtud riskihindamist liidu tasandil.
 (10)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on krotonüülfentanüül (keemiline nimetus: N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)-4-piperidinüül]-2-butaanamiid) sünteetiline opioid ja see on struktuurilt sarnane fentanüülile, mis on kontrollitav aine, mida kasutatakse laialdaselt meditsiinis üldanesteesia osana nii operatsioonide käigus kui ka valuravis. Krotonüülfentanüülil raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et krotonüülfentanüüli kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda krotonüülfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.
 (11)Krotonüülfentanüüli leiti esimest korda ELis (Madalmaades) alles 2019. aasta sügisel. Seda ainet ei ole veel seostatud surmajuhtumite ega ägeda mürgistuse juhtumitega.
 (12)Liikmesriigid peaksid võtma seisukoha kanda krotonüülfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.
 (13)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on valerüülfentanüül (teise nimetusega fentanüülpentaanamiidi analoog; keemiline nimetus: N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)-4-piperidüül]pentaanamiid) sünteetiline opioid. Valerüülfentanüülil raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et valerüülfentanüüli kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda valerüülfentanüüli narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.
 (14)Valerüülfentanüüli on leitud neljas liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt neljas liikmesriigis. Seda ainet ei ole veel seostatud surmajuhtumite ega ägeda mürgistuse juhtumitega.
 (15)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda valerüülfentanüül narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja.
 (16)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on DOC (teise nimetusega 2,5-dimetoksü-4-kloroamfetamiin; keemiline nimetus: 1-(4-kloro-2,5-dimetoksüfenüül)propaan-2-amiin) fenetüülamiin. Ainel DOC raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et DOCi kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda DOC psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja.
 (17)Ainet DOC on leitud 27 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt 12 liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt ühe surmajuhtumi ja nelja ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (18)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda DOC psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja.
 (19)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on AB-FUBINACA (teise nimetusega FUB-AMB; keemiline nimetus: N-(1-amino-3-metüül-1-oksobutaan-2-üül)-1-(4-fluorobensüül)-1H-indasool-3-karboksamiid) sünteetiline kannabinoid. Ainel AB-FUBINACA raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet AB-FUBINACA kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda AB-FUBINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (20)Ainet AB-FUBINACA on leitud 24 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt 13 liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt 20 surmajuhtumi ja 19 ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (21)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda AB-FUBINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (22)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 5F-AMB-PINACA (teise nimetusega 5F-AMB, 5F-MMB-PINACA, 5-fluoro AMB,5-fluoro AMP või 5F-AMP; keemiline nimetus: metüül-2-({[1-(5-fluoropentüül)-1H-indasool-3-üül]karbonüül}amino)-3-metüülbutanoaat) sünteetiline kannabinoid. Ainel 5F-AMB-PINACA raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet 5F-AMB-PINACA kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 5F-AMB-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (23)Ainet 5F-AMB-PINACA on leitud 17 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kaheksas liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt kahe surmajuhtumi ja kolme ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (24)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 5F-AMB-PINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (25)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 5F-MDMB-PICA(teise nimetusega 5F-MDMB-2201 või MDMB-2201; keemiline nimetus: metüül 2-([1-(5-fluoropentüül)indool-3-karbonüül]amino)-3,3-dimetüülbutanoaat) sünteetiline kannabinoid. Ainel 5F-MDMB-PICA raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet 5F-MDMB-PICA kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 5F-MDMB-PICA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (26)Ainet 5F-MDMB-PICA on leitud 22 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kolmes liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt kaheksa surmajuhtumi ja ühe ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (27)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 5F-MDMB-PICA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (28)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 4-F-MDMB-BINACA(teise nimetusega 4F-ADB, 4F-MDMB-BINACA või 4F-MDMB-BUTINACA; keemiline nimetus: metüül-2-(1-(4-fluorobutüül)-1H-indasool-3-karboksamido)-3,3-dimetüülbutanoaat) sünteetiline kannabinoid. Ainel 4-F-MDMB-BINACA raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet 4-F-MDMB-BINACA kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 4-F-MDMB-BINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (29)Ainet 4-F-MDMB-BINACA on leitud 14 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt ühes liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt ühe ägeda mürgistuse juhtumiga. Ainet 4-F-MDMB-BINACA käsitleti 2019. aasta aprillis ELi varajase hoiatamise süsteemi ülevaates.
 (30)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 4-F-MDMB-BINACA psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (31)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on 4-CMC (teise nimetusega 4-klorometkatinoon ja klefedroon; keemiline nimetus: 1-(4-klorofenüül)-2-(metüülamino)propaan-1-oon) sünteetiline katinoon, mis sarnaneb oma struktuurilt mefedrooniga
 20
 , mis on loetletud psühhotroopsete ainete konventsioonis. Ainel 4-CMC raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet 4-CMC kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda 4-CMC psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (32)Ainet 4-CMC on leitud 24 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kaheksas liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt nelja surmajuhtumi ja kolme ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (33)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda 4-CMC psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (34)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt N-etüülheksedroon (teise nimetusega NEH, hekseen, Ethyl-Hex, etüül-heksedroon ja HEX-EN; keemiline nimetus: 2-(etüülamino)-1-fenüülheksaan-1-oon) sünteetiline katinoon. N-etüülheksedroonil raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et N-etüülheksedrooni kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda N-etüülheksedrooni psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (35)N-etüülheksedrooni on leitud 23 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kuues liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt 31 surmajuhtumi ja 9 ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (36)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda N-etüülheksedroon psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (37)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on alfa-PHP(teise nimetusega PV-7 ja α-PHP, α-pürrolidinoheksanofenoon; keemiline nimetus: 1-fenüül-2-(pürrolidiin-1-üül)heksaan-1-oon) sünteetiline katinoon. Tegemist on alfa-PVP
 21
 kõrgema homoloogiga, see aine aga on loetletud psühhotroopsete ainete konventsioonis. Ainel alfa-PHP raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et ainet alfa-PHP kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda alfa-PHP psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (38)Ainet alfa-PHP on leitud 21 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt seitsmes liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt 27 surmajuhtumi ja kahe ägeda mürgistuse juhtumiga.
 (39)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda alfa-PHP psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja.
 (40)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on flualprasolaam (teise nimetusega Ro 11-5073/000; keemiline nimetus: 8-kloro-6-(2-fluorofenüül)-1-metüül-4H-[1,2,4]triasolo[4,3-a][1,4]bensodiasepiin) bensodiasepiin. Flualprasolaamil raviotstarvet ei ole ning ravimi müügiluba ei ole talle antud. On piisavalt tõendeid selle kohta, et flualprasolaami kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda flualprasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.
 (41)Flualprasolaami on leitud kaheksas liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt kahes liikmesriigis. Seda on seostatud vähemalt 26 surmajuhtumiga. Flualprasolaami käsitleti 2019. aasta märtsis ELi varajase hoiatamise süsteemi nõuandes.
 (42)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda flualprasolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.
 (43)Eksperdikomisjoni hinnangu kohaselt on etisolaam (teise nimetusega Y-7131 ja Depas; keemiline nimetus: 4-(2-klorofenüül)-2-etüül-9-metüül-6H-tieno[3,2-f][1,2,4]triasolo[4,3-a][1,4]diasepiin) bensodiasepiini tüüpi aine. Eksperdikomisjon on etisolaami hinnanud kolm korda, viimati aastal 2017. On piisavalt tõendeid selle kohta, et etisolaami kuritarvitatakse või selle kuritarvitamine on tõenäoline ning see võib endast kujutada rahvatervisealast ja sotsiaalset probleemi, mis annaks alust kehtestada aine suhtes rahvusvaheline kontroll. Seepärast soovitab WHO kanda etisolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.
 (44)Etisolaami on leitud 21 liikmesriigis ja see on kontrollialune vähemalt seitsmes liikmesriigis. Seda on seostatud 43 surmajuhtumiga
 22
 . Kuigi etisolaam on mitmes riigis (Jaapan, Itaalia, India) müügiloaga ravim
 23
 , arvatakse, et suurem osa Euroopa uimastiturul müüdavast ainest ei pärine kõrvalesuunatud ravimitest, vaid seda ostetakse pulbrina suurtes kogustes väljaspool Euroopat asuvatelt keemiaettevõtetelt. Seejärel imporditakse see liitu, kasutades kullerposti ja veoteenuseid ning pressitakse seejärel tavaliselt tablettideks ja müüakse kas etisolaamina või väidetakse, et tegemist on diasepaami või alprasolaamiga. Etisolaami müüakse sageli nn tänavavaaliumina. Andmebaasi Eudravigilance (EV) edastatud etisolaamiga seoses teatatud üksikjuhtumite arv liidus, mis selgub MedDRA standardpäringu „Uimastite kuritarvitamine, sõltuvus ja võõrutus“ kaudu, on väike
 24
 . Aastal 2017 oli etisolaam kõige sagedamini konfiskeeritud bensodiasepiin, millest liidu varajase hoiatamise süsteemi kaudu teatati, seda nii juhtumite arvu kui ka koguse poolest. Etisolaami käsitleti 2019. aasta märtsis ELi varajase hoiatamise süsteemi ülevaates.
 (45)Seetõttu peaksid liikmesriigid võtma seisukoha kanda etisolaam psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.
 (46)On asjakohane määrata kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjonis, kuna erinevad otsused, mis tehakse 12 kõnealuse aine nimekirjadesse kandmise kohta, võivad otsustavalt mõjutada liidu õiguse sisu, nimelt raamotsust 2004/757/JSK.
 (47)Liidu seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.
 (48)Raamotsus 2004/757/JSK on Taanile siduv kuni 21. novembrini 2018 ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.
 (49)Raamotsus 2004/757/JSK on Iirimaale siduv ja seepärast osaleb ta käesoleva otsuse vastuvõtmisel ja kohaldamisel.
 (50)Raamotsus 2004/757/JSK ei ole Ühendkuningriigile siduv ja seetõttu ei osale Ühendkuningriik käesoleva otsuse vastuvõtmisel ning see ei ole tema suhtes siduv ega kohaldatav,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Seisukoht, mis võetakse liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul, mis toimub 2.–6. märtsil 2020 ja kus kõnealusel organil palutakse võtta vastu otsused ainete kandmise kohta nimekirjadesse, mis on lisatud ÜRO 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsele konventsioonile, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja ÜRO 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsioonile, on esitatud käesoleva otsuse lisas.
 Artikkel 2
 Artiklis 1 osutatud seisukohta väljendavad ühiselt tegutsedes liikmesriigid, kes on narkootiliste ainete komisjoni liikmed.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele kooskõlas aluslepingutega.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.
 (2)
 ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.
 (3)
 1. jaanuari 2020 seisuga on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed järgmised 13 liikmesriiki: Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.
 (4)
 https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_42ECDD_recommendations_15Nov19.pdf?ua=1
 .
 (5)
 ELT L 335, 11.11.2004, lk 8, muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. novembri 2017. aasta direktiiviga (EL) 2017/2103, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (ELT L 305, 21.11.2017, lk 12).
 (6)
 Vt raamotsuse lisa, mida on muudetud komisjoni 13. detsembri 2018. aasta delegeeritud direktiiviga (EL) 2019/369, millega muudetakse raamotsuse 2004/757/JSK lisa seoses uute psühhoaktiivsete ainete lisamisega uimasti määratlusse, ELT L 66, 7.3.2019, lk 3.
 (7)
 COM(2017) 72 final; COM(2018) 31 final; COM(2018) 862 final.
 (8)
 Vastu võetud nõukogu poolt vastavalt 7. märtsil 2017, 27. veebruaril 2018 ja 5. märtsil 2019.
 (9)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punkt 64.
 (10)
 Euroopa Kohtu 7. oktoobri 2014. aasta otsus kohtuasjas Saksamaa vs. nõukogu, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, punktid 61–64.
 (11)
 Narkootiliste ainete konventsiooni artikli 3 lõige 7; psühhotroopsete ainete konventsiooni artikli 2 lõige 7.
 (12)
 Vt loetelu liidu õigusaktidest, mis on kriminaalasjades tehtava politseikoostöö ja õigusalase koostöö valdkonnas vastu võetud enne Lissaboni lepingu jõustumist ning mille kohaldamine Ühendkuningriigi suhtes lõpetatakse alates 1. detsembrist 2014 vastavalt protokolli nr 36 („Üleminekusätete kohta“) artikli 10 lõike 4 teisele lausele, punkt 29 (ELT C 430, 1.12.2014, lk 17).
 (13)
 Käesolevas ettepanekus määratakse kindlaks seisukoht, mis võetakse liidu nimel kohtumisel, mis toimub pärast Ühendkuningriigi väljaastumist liidust, välja arvatud juhul, kui Ühendkuningriik taotleb aluslepingu artikli 50 alusel tähtaja pikendamist neljandat korda ja Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) sellega ühehäälselt nõustub. Kuid sel ajal, kui komisjon oma ettepaneku vastu võtab, on Ühendkuningriik endiselt liikmesriik. Seetõttu hõlmavad näiteks ettepaneku põhjendustes esitatud viited nende liikmesriikide arvu kohta, kus kõnealust ainet on leitud, ka Ühendkuningriiki.
 (14)
 ÜRO lepingud, kd 978, nr 14152.
 (15)
 ÜRO lepingud, kd 1019, nr 14956.
 (16)
 Nõukogu 25. oktoobri 2004. aasta raamotsus 2004/757/JSK, millega kehtestatakse miinimumeeskirjad ebaseadusliku uimastiäri kuriteokoosseisu ja karistuste kohta (ELT L 335, 11.11.2004, lk 8).
 (17)
 1. jaanuari 2020 seisuga on narkootiliste ainete komisjoni hääleõiguslikud liikmed järgmised 13 liikmesriiki: Austria, Belgia, Hispaania, Horvaatia, Itaalia, Madalmaad, Poola, Prantsusmaa, Rootsi, Saksamaa, Tšehhi Vabariik, Ungari ja Ühendkuningriik.
 (18)
 https://www.who.int/medicines/access/controlled-substances/UNSG_letter_42ECDD_recommendations_15Nov19.pdf?ua=1
 .
 (19)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1920/2006 Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse kohta (ELT L 376, 27.12.2006, lk 1).
 (20)
 Mefedrooni kontrollitakse ELi tasandil vastavalt nõukogu 2. detsembri 2010. aasta otsusele 2010/759/EL 4-metüülmetkatinooni (mefedrooni) suhtes kontrollimeetmete võtmise kohta, ELT L 322, 8.12.2010, lk 44. See on loetletud 5. ainena nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK lisas.
 (21)
 Ainet alfa-PVP kontrollitakse ELi tasandil vastavalt nõukogu 27. juuni 2016. aasta rakendusotsusele (EL) 2016/1070 1-fenüül-2-(pürrolidiin-1-üül)pentaan-1-oon (α-pürrolidinovalerofenoon, α-PVP) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta, ELT L178, 2.7.2016, lk 18. See on loetletud 10. ainena nõukogu raamotsuse 2004/757/JSK lisas.
 (22)
 Etisolaamist tingitud surmajuhtumitest ja mittesurmavatest mürgistustest EMCDDAle teatamine on tõenäoliselt puudulik. Šotimaa riiklike registrite andmete kohaselt on viimastel aastatel Ühendkuningriigis Šotimaal avastatud mitusada etisolaamiga seotud surmajuhtumit seoses mitme uimasti koostarbimisega suure riskiga opioiditarbijate hulgas.
 (23)
 Ravimite nimekirja kandmine võib mõjutada nende ravimite meditsiinilist kasutamist nende heakskiidetud näidustustel, hoolimata nende tunnustatud kasutamisest kliinilises praktikas.
 (24)
 MedDRA versioon 22.1, EV kuni 7. oktoobrini 2019.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,13.12.2019
 COM(2019) 631 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul seoses ainete lisamisega 1961. aasta narkootiliste ainete ühtsesse konventsiooni, mida on muudetud 1972. aasta protokolliga, ja 1971. aasta psühhotroopsete ainete konventsiooni
 LISA
 Seisukoht, mille võtavad narkootiliste ainete komisjoni liikmeks olevad liikmesriigid ühiselt liidu huvides tegutsedes narkootiliste ainete komisjoni 63. istungjärgul, mis toimub esialgse kava kohaselt 2.–6. märtsil 2020 teatavate ainete kontrolli ulatuse muutmise küsimuses:
 (1)krotonüülfentanüül tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja;
 (2)valerüülfentanüül tuleb lisada narkootiliste ainete konventsiooni I nimekirja;
 (3)DOC tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni I nimekirja;
 (4)AB-FUBINACA tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (5)5F-AMB-PINACA (5F-AMB, 5F-MMB-PINACA) tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (6)5F-MDMB-PICA (5F-MDMB-2201) tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (7)4-F-MDMB-BINACA tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (8)4-CMC (4-klorometkatinoon; klefedroon) tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (9)N-etüülheksedroon tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (10)alfa-PHP tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni II nimekirja;
 (11)flualprasolaam tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja;
 (12)etisolaam tuleb lisada psühhotroopsete ainete konventsiooni IV nimekirja.


type: caselaw

text:
5 . 4 . 97 I NL | Publikatieblad van de Europese Gemeenschappen Nr. C 108/ 19
 derlinge aanpassing van de wetgevingen der lidstaten inza Beroep, op 24 februari 1997 ingesteld door Commissie
 ke cosmetische producten zich tegen een nationale be van de Europese Gemeenschappen tegen Bondsrepubliek
 paling, die verboden inzake vermeldingen bij de verkoop Duitsland
 van cosmeticaproducten bevat die verder gaan dan de in ( Zaak C-83/97)
 de richtlijn opgenomen beperkingen ?
 ( 97/C 108/38 )
 0 ) PB nr. L 262 van 27. 9 . 1976 , blz. 169 .
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen
 is op 24 februari 1997 beroep tegen Bondsrepubliek Duits
 land ingesteld door Commissie van de Europese Gemeen
 schappen, vertegenwoordigd door G. zur Hausen, lid van
 haar juridische dienst, domicilie gekozen hebbende te Lux
 Beroep, op 25 februari 1997 ingesteld door Société Ano emburg bij C. Gómez de la Cruz, Centre Wagner, Kirch
 nyme des Caves et Producteurs Réunis de Roquefort berg.
 ( Aveyron) e.a. tegen Commissie van de Europese Gemeen
 schappen Verzoekster concludeert dat het den Hove behage :
 ( Zaak C-80/97)
 ( 97/C 108/36 ) — vast te stellen dat de Bondsrepubliek Duitsland, door
 niet binnen de gestelde termijn alle maatregelen te tref
 fen die nodig zijn voor het volgen van Richtlijn 92/43/
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake de instand
 is op 25 februari 1997 een beroep aanhangig gemaakt dat houding van de natuurlijke habitats en de wilde flora
 de Société Anonyme des Caves et Producteurs Réunis de en fauna ('), de krachtens het EG-Verdrag op haar rus
 Roquefort (Aveyron ) e.a . hadden ingesteld bij het Gerecht tende verplichtingen niet is nagekomen;
 van eerste aanleg. Dat beroep, ingeschreven onder nr.
 T-140/96 , heeft tot onbevoegdverklaring geleid en het Ge — de Bondsrepubliek Duitsland in de kosten van de pro
 recht van eerste aanleg heeft het naar het Hof verwezen cedure te verwijzen .
 opdat dit zich over het verzoek om nietigverklaring kan
 uitspreken.
 Middelen en voornaamste argumenten
 Middelen en voornaamste argumenten
 De middelen en voornaamste argumenten zijn dezelfde als
 die in zaak C-56/97 (2 ); de termijn voor omzetting van de
 De middelen en voornaamste argumenten zijn weergege richtlijn is op 5 juni 1994 verstreken .
 ven in een mededeling in Publikatieblad van de Europese
 Gemeenschappen nr. C 318 van 26 oktober 1996 , blz . 24 . D PB nr. L 206 van 22 . 7. 1992 , blz . 7 .
 ( 2 ) Zie bladzijde 12 van dit Publikatieblad .
 Beroep, op 25 februari 1997 ingesteld door Bergpracht
 Milchwerk GmbH & Co. KG e.a. tegen Commissie van de Beroep, op 28 februari 1997 ingesteld door Commissie
 Europese Gemeenschappen van de Europese Gemeenschappen tegen Portugese Repu
 ( Zaak C-82/97) bliek
 ( 97/C 108/37 ) ( Zaak C-88/97)
 ( 97/C 108/39 )
 Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen
 is op 25 februari 1997 een beroep aanhangig gemaakt, dat Bij het Hof van Justitie van de Europese Gemeenschappen
 Bergpracht Milchwerk GmbH & Co. KG e.a . bij het Ge is op 28 februari 1997 beroep ingesteld tegen Portugese
 recht van eerste aanleg hadden ingesteld. Dat beroep, inge Republiek door Commissie van de Europese Gemeen
 schreven onder nr. T-141 /96, heeft tot niet-ontvankelijk schappen, vertegenwoordigd door F. de Sousa Fialho, lid
 verklaring geleid en het Gerecht van eerste aanleg heeft de van haar juridische dienst, als gemachtigde , domicilie ge
 zaak verwezen naar het Hof, opdat dit zich over het ver kozen hebbende te Luxemburg ten kantore van C. Gómez
 zoek om nietigverklaring kan uitspreken . de la Cruz, Centre Wagner, Kirchberg.
 Middelen en voornaamste argumenten Verzoekster concludeert dat het den Hove behage :
 De middelen en voornaamste argumenten zijn weergege — vast te stellen dat de Portugese Republiek, door niet de
 ven in een mededeling in Publikatieblad van de Europese wettelijke en bestuursrechtelijke bepalingen vast te
 Gemeenschappen nr. C 336 van 9 november 1996, blz. 30 . stellen die nodig zijn om uitvoering te geven aan Richt
 lijn 92/43/EEG van de Raad van 21 mei 1992 inzake
 de instandhouding van de natuurlijke habitats en de


text:
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.6.2022
 COM(2022) 255 final
 2022/0173(NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu
 PASKAIDROJUMA RAKSTS
 1.Priekšlikuma priekšmets
 Šis priekšlikums attiecas uz lēmumu, ar kuru nosaka nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem ar ES un Armēnijas visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu izveidotajā Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā saistībā ar to, ka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja plāno pieņemt reglamentu
 2.Priekšlikuma konteksts
 2.1.ES un Armēnijas visaptverošs un pastiprināts partnerības nolīgums
 ES un Armēnijas visaptveroša un pastiprināta partnerības nolīguma (“nolīgums”) mērķis ir stiprināt visaptverošu politisko un ekonomisko partnerību un sadarbību starp ES un Armēniju, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un ciešām saiknēm, tostarp palielinot Armēnijas Republikas līdzdalību Eiropas Savienības rīcībpolitikā, programmās un aģentūrās. Ar to tiek izveidota spēcīga, veicinoša sistēma, lai uzlabotu politisko dialogu visās savstarpējo interešu jomās, veicinot ciešu politisko attiecību attīstību.
 Nolīgumā ir izklāstīti ES un Armēnijas attiecību vispārīgie principi un mērķi un izveidota institucionāla struktūra nolīguma īstenošanai.
 Nolīgumu provizoriski piemēro no 2018. gada 1. jūnija, un tas stājās spēkā 2021. gada 1. martā.
 2.2.Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja ir izveidota ar nolīguma 240. pantu. Tā uzrauga, kā tiek īstenota to ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu aizsardzība, kuru izcelsme ir ES un Armēnijas Republikā, un padara intensīvāku sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas sastāvā ir Eiropas Savienības un Armēnijas Republikas pārstāvji. Tā sanāk pēc jebkuras Puses pieprasījuma pārmaiņus Eiropas Savienībā un Armēnijas Republikā. Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja vienprātīgi pieņem lēmumus un nosaka savu reglamentu.
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja ir atbildīga par nolīguma IX pielikuma (A un B daļa) un X pielikuma grozīšanu attiecībā uz atsaucēm uz katrā pusē piemērojamiem tiesību aktiem, reģistrācijas un kontroles elementiem un ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu sarakstu. Tā ir atbildīga arī par tādas informācijas apmaiņu, kura attiecas uz savstarpēji interesējošiem jautājumiem ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā.
 2.3.Paredzētais Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas akts
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai ir jāpieņem lēmums par savu reglamentu.
 Paredzētā akta mērķis ir saskaņā ar nolīguma 240. panta 2. punktu pieņemt reglamentu, ar ko reglamentē Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas darbību.
 3.Nostāja, kas jāieņem Savienības vārdā
 Nostājai, kas jāieņem Savienības vārdā, būtu jārada iespēja pieņemt Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglamentu.
 4.Juridiskais pamats
 4.1.Procesuālais juridiskais pamats
 4.1.1.Principi
 Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 218. panta 9. punktā ir paredzēti lēmumi, ar kuriem nosaka “nostāju, kas Savienības vārdā jāapstiprina kādā ar nolīgumu izveidotā struktūrā, ja šāda struktūra ir tiesīga pieņemt lēmumus ar juridiskām sekām, izņemot lēmumus, kas papildina vai groza attiecīgajā nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu”.
 Jēdziens “lēmumi ar juridiskām sekām” ietver aktus, kam ir juridiskas sekas saskaņā ar starptautisko tiesību normām, kuras reglamentē attiecīgo struktūru. Tas ietver arī instrumentus, kam nav saistoša spēka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, bet kas “var būtiski ietekmēt Savienības likumdevēja pieņemtā tiesiskā regulējuma saturu”
 1
 .
 4.1.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja ir struktūra, kas izveidota ar nolīgumu.
 Šā lēmuma pielikumā izklāstītais akts ir akts ar juridiskām sekām. Paredzētajam aktam juridiskas sekas ir tādēļ, ka nolīguma 240. panta 2. punkts pilnvaro Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteju pieņemt pusēm saistošus lēmumus.
 Paredzētais akts nepapildina un negroza nolīgumā noteikto iestāžu sistēmu.
 Tādēļ ierosinātā lēmuma procesuālais juridiskais pamats ir LESD 218. panta 9. punkts.
 4.2.Materiālais juridiskais pamats
 4.2.1.Principi
 Lēmumam, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, materiālais juridiskais pamats galvenokārt ir atkarīgs no tā, kāds mērķis un saturs ir paredzētajam aktam, attiecībā uz kuru Savienības vārdā tiek ieņemta nostāja. Ja paredzētajam aktam ir divi mērķi vai divi komponenti un viens no tiem ir atzīstams par galveno, bet otram ir pakārtota nozīme, tad lēmums, ko pieņem saskaņā ar LESD 218. panta 9. punktu, jābalsta uz viena materiālā juridiskā pamata, proti, tā, kuru prasa galvenais jeb dominējošais mērķis vai komponents.
 4.2.2.Piemērošana konkrētajā gadījumā
 Paredzētā akta galvenais mērķis un saturs attiecas uz kopējo tirdzniecības politiku.
 Tādēļ ierosinātā lēmuma materiālais juridiskais pamats ir LESD 207. pants.
 4.3.Secinājumi
 Ierosinātā lēmuma juridiskajam pamatam vajadzētu būt LESD 207. pantam saistībā ar 218. panta 9. punktu.
 2022/0173 (NLE)
 Priekšlikums
 PADOMES LĒMUMS
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu
 EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,
 ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 207. panta 4. punkta pirmo daļu saistībā ar tā 218. panta 9. punktu,
 ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšlikumu,
 tā kā:
 (1)Savienība ar Padomes Lēmumu (ES) 2018/104
 2
 ir noslēgusi Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses (“nolīgums”), ko provizoriski piemēroja no 2018. gada 1. jūnija un kas stājās spēkā 2021. gada 1. martā.
 (2)Nolīguma 240. panta 2. punktā paredzēts, ka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja izstrādā savu reglamentu.
 (3)Ņemot vērā to, ka šis reglaments Savienībai būs saistošs, ir lietderīgi noteikt nostāju, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā attiecībā uz šo reglamentu.
 (4)Lai nodrošinātu nolīguma efektīvu īstenošanu, Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglaments būtu jāpieņem.
 (5)Savienības nostājai Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā būtu jāpamatojas uz šim lēmumam pievienoto reglamenta projektu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Nostāja, kas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā attiecībā uz tās reglamenta pieņemšanu, pamatojas uz šim lēmumam pievienoto Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas akta projektu.
 2. pants
 Šis lēmums ir adresēts Komisijai.
 Briselē,
 Padomes vārdā –
 priekšsēdētājs
 (1)
 Tiesas spriedums, 2014. gada 7. oktobris, Vācija/Padome, C-399/12, ECLI:EU:C:2014:2258, 61.–64. punkts.
 (2)
 OV L 23, 26.1.2018., 1. lpp.
 ---documentbreak---
 EIROPAS KOMISIJA
 Briselē, 8.6.2022
 COM(2022) 255 final
 PIELIKUMS
 dokumentam
 Priekšlikums Padomes Lēmumam
 par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejā, kura izveidota ar Visaptverošu un pastiprinātu partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, attiecībā uz Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglamenta pieņemšanu
 PIELIKUMS
 ES UN ARMĒNIJAS
 ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJAS LĒMUMS Nr. ...,
 ar ko pieņem tās reglamentu
 ES UN ARMĒNIJAS ĢEOGRĀFISKĀS IZCELSMES NORĀŽU APAKŠKOMITEJA,
 ņemot vērā Visaptverošo un pastiprināto partnerības nolīgumu starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses
 1
 , (turpmāk “nolīgums”), un jo īpaši tā 240. pantu,
 tā kā:
 (1)No nolīguma 240. panta izriet, ka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejai ir jāuzrauga nolīguma īstenošana ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu jomā un ir jābūt par forumu, kas pastiprina sadarbību un dialogu par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
 (2)Saskaņā ar nolīguma 240. panta 2. punktu Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja var pieņemt lēmumus.
 (3)Nolīguma 240. panta 2. punktā paredzēts, ka Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja izstrādā savu reglamentu,
 IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.
 1. pants
 Ar šo pieņem pielikumā iekļauto Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglamentu.
 2. pants
 Šis lēmums stājas spēkā tā pieņemšanas dienā.
 Briselē,
 Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas vārdā –
 priekšsēdētājs
 PIELIKUMS
 ES un Armēnijas Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomitejas reglaments
 1. pants
 Vispārīgi noteikumi
 1.Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja (“apakškomiteja”), kas izveidota saskaņā ar 240. pantu Visaptverošajā un pastiprinātajā partnerības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Eiropas Atomenerģijas kopienu, un to dalībvalstīm, no vienas puses, un Armēnijas Republiku, no otras puses, (“nolīgums”), palīdz nolīguma 363. panta 7. punktā minētajai Partnerības komitejai tirdzniecības jautājumos veikt tās funkcijas.
 2.Apakškomiteja veic nolīguma 240. pantā izklāstītās funkcijas.
 3.Apakškomitejas sastāvā ietilpst Eiropas Komisijas un Armēnijas Republikas pārstāvji, kuri ir atbildīgi par jautājumiem, kas saistīti ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm.
 4.Katra Puse ieceļ savas delegācijas vadītāju, kas ir kontaktpersona visos ar apakškomiteju saistītos jautājumos.
 5.Delegāciju vadītāji darbojas apakškomitejas priekšsēdētāja statusā saskaņā ar 2. pantu.
 6.Katrs delegācijas vadītājs visas vai atsevišķas delegācijas vadītāja funkcijas var deleģēt ieceltam vietniekam; tādā gadījumā visas tālākās atsauces uz delegācijas vadītāju attiecas arī uz iecelto vietnieku. Par vietnieka iecelšanu delegācijas vadītājs informē apakškomitejas sekretariātu.
 7.Šajā reglamentā Puses ir definētas, kā paredzēts nolīguma 382. pantā.
 2. pants
 Priekšsēdētājs
 Puses pārmaiņus un ikreiz 12 mēnešus vada apakškomiteju. Pirmais termiņš sākas Partnerības padomes pirmās sanāksmes dienā un beidzas tā paša gada 31. decembrī.
 3. pants
 Sanāksmes
 1.Ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu apakškomiteja sanāk reizi gadā, ja vien priekšsēdētājs nenolemj citādi, vai pēc kādas Puses pieprasījuma pārmaiņus Eiropas Savienībā un Armēnijas Republikā tādā laikā, vietā un veidā (kas var ietvert videokonferenci), par ko Puses vienojas, bet ne vēlāk kā pēc 90 dienām kopš pieprasījuma.
 2.Katru apakškomitejas sanāksmi sasauc priekšsēdētājs. Ja vien Puses nevienojas citādi, apakškomitejas sekretariāts paziņojumu par sanāksmes sasaukšanu nosūta vismaz 28 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
 3.Kad vien tas ir iespējams, apakškomitejas kārtējo sanāksmi sasauc laikus pirms Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos kārtējās sanāksmes.
 4. pants
 Delegācijas
 Pirms ikvienas sanāksmes katra Puse ar apakškomitejas sekretariāta starpniecību informē otru Pusi par savas delegācijas plānoto sastāvu, kas piedalīsies sanāksmē.
 5. pants
 Sekretariāts
 1.Eiropas Komisijas amatpersona un Armēnijas Republikas amatpersona kopīgi darbojas kā apakškomitejas sekretāri, kurus iecēluši delegāciju vadītāji, un savstarpējas uzticēšanās un sadarbības gaisotnē kopīgi veic sekretariāta uzdevumus.
 2.Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretariātu informē par ikvienu apakškomitejas lēmumu, ziņojumu un citu saskaņotu darbību.
 6. pants
 Sarakste
 1.Apakškomitejai adresēto saraksti nosūta kādas Puses sekretāram, kas savukārt informē otru sekretāru.
 2.Apakškomitejas sekretariāts nodrošina, ka apakškomitejai adresētā sarakste tiek pārsūtīta apakškomitejas priekšsēdētājam un vajadzības gadījumā tiek izplatīta tāpat kā 7. pantā minētie dokumenti.
 3.Priekšsēdētāja vēstules Pusēm priekšsēdētāja vārdā nosūta sekretariāts. Šāda sarakste attiecīgā gadījumā tiek izplatīta 7. pantā paredzētajā kārtībā.
 7. pants
 Dokumenti
 1.Dokumentus izplata ar apakškomitejas sekretāru starpniecību.
 2.Katra Puse savus dokumentus nosūta to pārstāvošajam sekretāram. Sekretārs minētos dokumentus nosūta otras Puses sekretāram.
 3.Savienības puses sekretārs dokumentus nosūta Savienības atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Armēnijas Republikas puses sekretāram un Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretāriem.
 4.Armēnijas Republikas puses sekretārs dokumentus nosūta Armēnijas Republikas atbildīgajiem pārstāvjiem un sistemātiski šādas sarakstes kopiju nosūta Savienības puses sekretāram un Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos sekretāriem.
 8. pants
 Konfidencialitāte
 Ja vien Puses nenolemj citādi, apakškomitejas sanāksmes nav atklātas. Kad viena Puse iesniedz apakškomitejai informāciju ar norādi “konfidenciāli”, arī otra Puse šādu informāciju atzīst par konfidenciālu.
 9. pants
 Darba kārtība
 1.Apakškomitejas sekretariāts, balstoties uz Pušu iesniegtiem priekšlikumiem, ikvienai sanāksmei sagatavo pagaidu darba kārtību, kā arī 10. pantā paredzēto rīcībsecinājumu projektu. Pagaidu darba kārtība ietver jautājumus, par kuriem sekretariāts ne vēlāk kā 21 kalendāro dienu pirms sanāksmes dienas ir saņēmis kādas Puses lūgumu par iekļaušanu darba kārtībā, kas pamatots ar atbilstīgiem dokumentiem.
 2.Pagaidu darba kārtību kopā ar atbilstīgajiem dokumentiem izplata, kā paredzēts 7. pantā, ne vēlāk kā 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma.
 3.Ievērojot šā reglamenta 8. pantu, sanāksmju pagaidu darba kārtību publisko, ja iespējams, 10 kalendārās dienas pirms sanāksmes.
 4.Katras sanāksmes sākumā priekšsēdētājs un otras delegācijas vadītājs pieņem darba kārtību. Ja Puses par to vienojas, darba kārtībā var iekļaut arī pagaidu darba kārtībā neiekļautus jautājumus.
 5.Ja otra Puse piekrīt, apakškomitejas priekšsēdētājs pēc ad hoc principa var aicināt Pušu citu struktūru pārstāvjus vai neatkarīgus nozares ekspertus piedalīties apakškomitejas sanāksmēs nolūkā sniegt informāciju par konkrētiem tematiem. Puses nodrošina, ka minētie novērotāji un eksperti ievēro visas konfidencialitātes prasības.
 6.Apakškomitejas priekšsēdētājs pēc apspriešanās ar Pusēm var saīsināt 1. un 2. punktā minētos termiņus, lai ņemtu vērā konkrētā gadījuma īpašos apstākļus.
 10. pants
 Protokols un rīcībsecinājumi
 1.Apakškomitejas sekretāri kopīgi sagatavo katras sanāksmes protokola projektu.
 2.Protokolā par katru darba kārtības jautājumu parasti norāda šādas ziņas:
 (a)sanāksmes dalībnieku saraksts, viņus pavadošo amatpersonu saraksts un visu to novērotāju un ekspertu saraksts, kas ir apmeklējuši sanāksmi;
 (b)apakškomitejai iesniegtie dokumenti;
 (c)paziņojumi, kurus apakškomiteja ir lūgusi iekļaut protokolā; kā arī
 (d)vajadzības gadījumā – sanāksmes rīcībsecinājumi saskaņā ar 4. punktu.
 3.Protokola projektu iesniedz apstiprināšanai apakškomitejā. To apstiprina 28 kalendāro dienu laikā pēc attiecīgās apakškomitejas sanāksmes. Tā kopiju nosūta ikvienam 7. pantā minētajam adresātam. Neskarot šā reglamenta 8. pantu, Puses iespējami drīz pēc apstiprināšanas publicē apstiprināto protokolu, kurā parasti iekļauj galīgo darba kārtību un katra darba kārtības punkta apspriešanas kopsavilkumu.
 4.Ikvienas sanāksmes rīcībsecinājumu projektu sagatavo tās Puses apakškomitejas sekretārs, kuras pārstāvis veic apakškomitejas priekšsēdētāja funkcijas, un vismaz 15 kalendārās dienas pirms sanāksmes sākuma kopā ar darba kārtību to izsūta pusēm. Sanāksmes gaitā minēto projektu atjaunina, lai sanāksmes beigās, ja vien Puses nevienojas citādi, apakškomiteja varētu pieņemt rīcībsecinājumus, kuros atspoguļoti pēcpasākumi, par kuriem Puses vienojušās. Pēc rīcībsecinājumu saskaņošanas tos pievieno protokolam un to īstenošanu pārskata kādā no turpmākajām apakškomitejas sanāksmēm. Šajā nolūkā apakškomiteja pieņem veidni, kas ļauj izsekot ikvienas veicamās darbības termiņam.
 11. pants
 Lēmumi
 1.Apakškomiteja ir pilnvarota pieņemt lēmumus nolīguma 240. panta 3. punktā paredzētajos gadījumos. Apakškomiteja lēmumus pieņem vienprātīgi, kā noteikts nolīguma 240. panta 2. punktā. Lēmumi Pusēm ir saistoši, un tās veic atbilstošus lēmumu īstenošanas pasākumus.
 2.Katra lēmuma autentiskumu apstiprina apakškomitejas priekšsēdētājs.
 3.Ja Puses attiecīgi vienojas, apakškomiteja var pieņemt lēmumus vai ziņojumus, izmantojot rakstisko procedūru, pēc attiecīgu iekšējo procedūru pabeigšanas. Rakstiskā procedūra sastāv no paziņojumu apmaiņas starp sekretāriem, kuri savas darbības saskaņo ar Pusēm. Minētajā nolūkā priekšlikuma tekstu izplata, ievērojot 7. pantu, ar termiņu, kas nav mazāks par 21 kalendāro dienu, kurā dara zināmas visas atrunas vai grozījumus. Priekšsēdētājs, apspriedies ar Pusēm, minēto termiņu var saīsināt, lai ņemtu vērā īpašus apstākļus. Lēmumu projektus uzskata par pieņemtiem, tiklīdz otra Puse tam ir paudusi savu piekrišanu, un tos iekļauj apakškomitejas sanāksmes protokolā.
 4.Apakškomitejas aktus dēvē par “lēmumiem” vai “ziņojumiem”. Ja vien attiecīgajā lēmumā nav noteikts citādi, lēmums stājas spēkā pieņemšanas dienā.
 5.Lēmumus nosūta Pusēm.
 6.Katra Puse var lemt par apakškomitejas lēmumu publicēšanu savā attiecīgajā oficiālajā izdevumā.
 12. pants
 Ziņojumi
 Apakškomiteja katrā Partnerības komitejas tirdzniecības jautājumos kārtējā sanāksmē ziņo par savu darbību.
 13. pants
 Valodas
 1.Apakškomitejas darba valodas ir angļu valoda un armēņu valoda. Tomēr Puses var nolemt sanāksmes rīkot tikai angļu valodā.
 2.Ja vien nav nolemts citādi, apakškomiteja apspriežas, balstoties uz šajās valodās sagatavotiem dokumentiem.
 3.Lēmumus par nolīguma grozīšanu vai interpretāciju apakškomiteja pieņem nolīguma autentiskā teksta valodās. Visus pārējos apakškomitejas lēmumus pieņem 1. punktā minētajās darba valodās.
 14. pants
 Izdevumi
 1.Katra Puse sedz izmaksas, kas tai radušās saistībā ar dalību apakškomitejas sanāksmēs, – gan personāla, gan ceļa un uzturēšanās izmaksas, kā arī izdevumus par pasta un telesakaru pakalpojumiem.
 2.Izdevumus saistībā ar sanāksmju organizēšanu un dokumentu pavairošanu sedz Puse, kas rīko sanāksmi.
 3.Izdevumus, kas saistīti ar mutvārdu tulkošanu sanāksmēs un dokumentu tulkošanu no angļu vai armēņu valodas un šajās valodās, kā minēts 13. panta 1. punktā, sedz Puse, kas rīko attiecīgo sanāksmi.
 15. pants
 Reglamenta grozījumi
 Šo reglamentu var grozīt ar apakškomitejas lēmumu saskaņā ar nolīguma 240. panta 2. punktu.
 (1)
 OV L 23, 26.1.2018., 4. lpp.


text:
 27.2.2017
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 63/28
 Unionin yleisen tuomioistuimen tuomio 19.1.2017 – komissio v. Frieberger ja Vallin
 (Asia T-232/16 P) (1)
 ((Muutoksenhaku - Henkilöstö - Virkamiehet - Eläkkeet - Henkilöstösääntöjen uudistus - Eläkeiän nostaminen - Päätös, jolla hylätään eläkeoikeuksien hyvityksen uudelleenarviointi - Ne ultra petita -periaate - Oikeudellinen virhe - Perusteluvelvollisuus))
 (2017/C 063/39)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Asianosaiset
 Valittaja: Euroopan komissio (asiamiehet: G. Berscheid ja G. Gattinara)
 Muut osapuolet: Jürgen Frieberger (Woluwe-Saint-Lambert, Belgia) ja Benjamin Vallin (Saint-Gilles, Belgia) (edustajat: asianajajat J.-N. Louis ja N. de Montigny)
 Oikeudenkäynnin kohde
 Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen (kolmas jaosto) 2.3.2016 antamasta tuomiosta Frieberger ja Vallin v. komissio (F-3/15, EU:H:2016:26) tehty valitus, jolla vaaditaan kyseisen tuomion kumoamista
 Tuomiolauselma
 1)
 Euroopan unionin virkamiestuomioistuimen (kolmas jaosto) 2.3.2016 antama tuomio Frieberger ja Vallin v. komissio (F-3/15) kumotaan.
 2)
 Jürgen Friebergerin ja Benjamin Vallinin virkamiestuomioistuimessa asiassa F-3/15 nostama kanne hylätään.
 3)
 Osapuolet vastaavat muutoksenhausta aiheutuneista omista oikeudenkäyntikuluistaan.
 4)
 Frieberger ja Vallin velvoitetaan korvaamaan virkamiestuomioistuimen käsittelystä aiheutuneet oikeudenkäyntikulut, mukaan lukien Euroopan komissiolle aiheutuneet kulut.
 (1) EUVL C 243, 4.7.2016.


text:
 19.2.2005
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 45/8
 ROZSUDOK SÚDNEHO DVORA
 (piata komora)
 z 15. decembra 2004
 vo veci C-272/03 (návrh na začatie prejudiciálneho konania, ktorý podal Bundesfinanzhof): Hauptzollamt Neubrandenburg proti Jens Christian Siig (1)
 (Colný kódex Spoločenstva - Vznik colného dlhu - Režim dočasného použitia - Výmena ťahača návesov)
 (2005/C 45/15)
 Jazyk konania: nemčina
 Vo veci C-272/03, predmetom ktorej je návrh na začatie prejudiciálneho konania podľa článku 234 ES podaný rozhodnutím Bundesfinanzhof (Nemecko) z 13. mája 2003 a doručený 24. júna 2003 Súdnemu dvoru, ktorý súvisí s konaním: Hauptzollamt Neubrandenburg proti Jens Christian Siig, podnikajúci pod obchodným menom „Internatiole Transport“ Export-Import, Súdny dvor (piata komora), v zložení: predsedkyňa piatej komory R. Silva de Lapuerta, sudcovia C. Gulmann a R. Schintgen (spravodajca), generálny advokát: A. Tizzano, tajomník: R. Grass, vyhlásil dňa 15. decembra 2004 rozsudok, ktorého výrok znie:
 Články 718 ods. 3 písm. d) a 670 písm. p), nariadenia Komisie (EHS) č. 2454/93 z 2. júla 1993 zavádzajúceho ustanovenia pre vykonávanie nariadenia Rady (EHS) č. 2913/92 ustanovujúceho colný kódex Spoločenstva, treba vykladať tak, že zakazujú použitie ťahača návesov registrovaného mimo colného územia Spoločenstva na prepravu návesu z miesta v rámci colného územia Spoločenstva, kde je naložený, na iné miesto v rámci colného územia Spoločenstva, kde je odstavený len nato, aby bol neskôr iným ťahačom návesov prepravený k príjemcovi tovaru, ktorý má sídlo mimo colného územia Spoločenstva.
 (1) Ú. v. EÚ C 213, 6.9.2003


type: other

text:
Riigikohus: juba toime pandud rikkumise eest ärikeeluga karistada ei saa - Raamatupidaja
 Riigikohus: juba toime pandud rikkumise eest ärikeeluga karistada ei saa
 Riigikohus leidis, et maakohus on seadust vääralt kohaldanud karistades õigeaegselt pankrotiavaldust mitte esitanud juhatuse liiget ärikeeluga.
 22.02.2010 andis Riigikohus kohtuasjas nr 3-2-1-124-09 olulised suunised ärikeelu kohaldamise eelduste, ulatuse ja menetluse osas pankrotiasjades.
 Küsimustele vastavad ja Riigikohtu otsust selgitavad selles kohtuasjas juhatuse liiget, kelle suhtes ärikeeldu kohaldati, esindanud vandeadvokaadid Martin Tamme ja Vaido Põldoja Advokaadibüroost Varul Vilgerts Smaliukas.
 Milles antud juhul vaidlus seisnes?
 Vandeadvokaat Vaido Põldoja: Maakohus kohaldas äriühingu juhatuse liikme suhtes ärikeeldu, osundades asjaolule, et juhatuse liige ei osutanud õigeaegselt pankrotiavaldust ning pankrotihalduri kahtlusele, et juhatuse liige võib olla omastanud äriühingu rahalisi vahendeid. Riigikohus tühistas maakohtu otsuse, kuna kohus oli seadust vääralt kohaldanud.
 Mis on pankrotiasjades ärikeelu rakendamise eesmärgiks?
 Vandeadvokaat Martin Tamme: Riigikohus leidis, et ärikeeldu ei saa rakendada karistusena juba toimepandud rikkumiste eest, vaid tegemist on ennetava sunnivahendiga välistamaks võimalikke uusi rikkumisi ja kolmandate isikute kahjustamist. Ärikeelu eesmärgist lähtuvalt peab kohus ärikeelu kohaldamisel põhjendama, millised asjaolud annavad alust kartuseks, et isik võib edaspidiseid rikkumisi toime panna ning kuidas ärikeeld seda vältida aitab.
 Millal saab ärikeeldu kohaldada?
 Vandeadvokaat Vaido Põldoja: Kuivõrd ärikeeld võib tähendada intensiivset sekkumist isiku ettevõtlusvabadusse, töökoha valimise vabadusse ja omandiõigusesse, peavad põhjused ärikeelu määramiseks oleme kaalukad. Ärikeelu kohaldamine on Riigikohtu hinnangul õigustatud üksnes isiku suhtes, kes on pannud pankrotistunud juriidilist isikut juhtides suure tõenäosusega toime kuriteo, kuid keda ei ole selle eest veel süüdi tunnistatud (põhjendatud kuriteokahtlus) ning kelle puhul on tõsine oht, et ta võib ärikeelu kohaldamata jätmisel toime panna uusi sarnaseid kuritegusid. Ärikeelu kohaldamiseks ei piisa väärteokahtlusest või üksnes võimalikust kahju tekitamisest.
 Oluline on siinkohal rõhutada, et Riigikohus muutis osaliselt oma varasemaid seisukohti ning selgitas millised Riigikohtu poolt varem ärikeelu kohaldamise asjades toodud põhimõtted jäävad kehtima ka edaspidi. Tegemist on põhimõttelise teedrajava kaasusega edaspidises ärikeelu praktikas.
 Milliseid piiranguid ärikeeld võib kaasa tuua?
 Vandeadvokaat Martin Tamme: Olulise põhimõttena on rõhutatud, et ärikeelu ulatus tuleb täpselt määratleda ning see peab olema vastavuses ärikeelu rakendamise eesmärgiga igal konkreetsel juhul. See tähendab ärikeelu rakendamist eelkõige konkreetses tegevusvaldkonnas ja vormides (nt keeld tegutseda ehitusettevõtte juhina, kuid jättes õiguse ise füüsilise isikuna ehitustööde teostamise teenust osutada). Ärikeelust peab ilmnema, kas ärikeeld keelab tulu saamisele suunatud tehingute tegemise (püsiva majandustegevuse või üldse igasuguse majandustegevuse), st kas isik ei tohi enam sõlmida ühtki töövõtu- või käsunduslepingut kellelegi mingi teenuse osutamiseks või vara osta, müüa või vahendada.
 Ärikeelu kohaldamine iseenesest ei lõpeta juhatuse liikme õiguseid, ega mõjuta tema tehtud tehingute kehtivust. Eelkõige peab ärikeelu saanud isik ise astuma mõistlikke samme tagamaks ärikeelu täitmine – juhatuse liikme kohalt tagasiastumine juhtorganitesse valimiseks nõusoleku mitteandmine, keelatud tegevusalal mittetegutsemine. Ärikeelu rikkumine on karistatav kuriteona. Juhul, kui äriühingu juhtorgani liige on saanud ärikeelu, peavad ka äriühingud ise astuma samme tema tagasikutsumiseks, et tagada juhtorganite õiguspärane koosseis.
 Seega konkreetsed piirangud peavad selguma konkreetsest kohtumäärusest, isik peab kohtumäärusest aru saama, millised tulu teenimisele suunatud tegevused on jätkuvalt lubatud ja millised keelatud.
 Siinkohal on oluline silmas pidada, et ärikeelu rakendamise menetluse peab kohus tagama isiku reaalse ärakuulamise, muuhulgas selgitamaks nii ärikeelu kohaldamise alusena kaalumisel olevaid asjaolusid kui oma nägemust enda edasisest tegevusalast ja vormist, mis aitab määratleda ärikeelu rakendamise ulatust. Ärakuulamine on oluliseks võimaluseks mõjutada ärikeelu ulatust nii et isikul on ka ärikeelu määramisel võimalik mõistlikult töötada ja tulu teenida., s.h vajadusel ka ettevõtlusega tegeleda.
 URL: http://www.raamatupidaja.ee/uudised/2010/03/05/riigikohus-juba-toime-pandud-rikkumise-eest-arikeeluga-karistada-ei-saa


text:
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 5.8.2020
 COM(2020) 357 final
 2020/0164(NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen
 PERUSTELUT
 1.Ehdotuksen kohde
 Tämä ehdotus koskee neuvoston päätöstä unionin puolesta esitettävän kannan vahvistamisesta kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisessä assosiaatiosopimuksessa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen.
 2.Ehdotuksen tausta
 2.1.Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatiosopimus
 Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, tavoitteena on tukea asteittaista taloudellista yhdentymistä ja poliittisen assosiaation syventämistä Georgian ja Euroopan unionin, jäljempänä ’osapuolet’, välillä. Sopimus tuli voimaan 1. heinäkuuta 2016.
 2.2.Assosiaatiokomitea
 Assosiaatiokomitea on sopimuksella perustettu elin, jolla on sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan nojalla valtuudet hyväksyä päätöksiä sopimuksessa määrätyissä tapauksissa ja aloilla, joilla assosiaationeuvosto on siirtänyt sille toimivallan. Nämä päätökset sitovat osapuolia, joiden on ryhdyttävä tarvittaviin toimenpiteisiin päätösten panemiseksi täytäntöön.
 Kuten sopimuksen 408 artiklan 4 kohdassa määrätään, assosiaatiokomitea kokoontuu kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa käsitelläkseen kaikkia sopimuksen IV osaston kauppaan ja kaupan liitännäistoimenpiteisiin liittyviä kysymyksiä. Assosiaatiokomitean ja alakomiteoiden työjärjestyksen, jäljempänä ’työjärjestys’, 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevä assosiaatiokomitea koostuu Euroopan komission ja Georgian korkean tason virkamiehistä, jotka vastaavat kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista. Euroopan komission tai Georgian edustaja, joka vastaa kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista, toimii kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean puheenjohtajana EU–Georgia-assosiaationeuvoston päätöksen 1/2014
 1
 liitteessä II olevan 1 artiklan 4 kohdan mukaisesti. Kokouksiin osallistuu myös Euroopan ulkosuhdehallinnon edustaja.
 Sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan ja työjärjestyksen 11 artiklan 1 kohdan nojalla assosiaatiokomitea hyväksyy päätöksensä osapuolten yhteisellä sopimuksella sen jälkeen, kun osapuolten sisäiset menettelyt on saatettu päätökseen. Assosiaatiokomitean puheenjohtaja allekirjoittaa päätökset tai suositukset, ja assosiaatiokomitean sihteerit todistavat ne oikeaksi.
 3.Unionin puolesta otettava kanta
 3.1.Assosiaatiokomitean suunnitellut säädökset
 Tässä ehdotuksessa neuvoston päätökseksi vahvistetaan unionin kanta sopimuksella perustetussa assosiaatiokomiteassa tehtävään päätökseen, joka koskee tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämistä.
 Säädös, joka kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän assosiaatiokomitean olisi annettava, on säädös, jolla on oikeusvaikutuksia. Suunniteltu säädös on kansainvälisen oikeuden nojalla Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen 408 artiklan 3 kohdan mukaisesti sitova.
 Liitteen XIII päivittäminen on tarpeen, jotta voidaan ottaa huomioon unionin säännöstön kehittyminen tullin osa-alueilla sen jälkeen, kun sopimusneuvottelut saatettiin päätökseen marraskuussa 2013. Ehdotus on sopimuksen 406 ja 418 artiklassa määrättyjen osapuolten velvollisuuksien mukainen.
 Tämä ehdotus on yhdenmukainen unionin muun ulkosuhteita koskevan politiikan kanssa, erityisesti Georgiaan liittyvän Euroopan naapuruuspolitiikan ja kehitysyhteistyöpolitiikan kanssa, ja edistää sen täytäntöönpanoa.
 Sopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista määräyksistä on tehty vaikutusten ennakkoarviointi vuonna 2008, minkä jälkeen komission kauppapolitiikan pääosasto teki vuonna 2012 kaupan kestävään kehitykseen kohdistuvien vaikutusten arvioinnin
 2
 . Näiden tuloksia käytettiin pitkälle menevää ja laaja-alaista vapaakauppa-aluetta koskevan sopimuksen neuvotteluprosessissa. Huhtikuussa 2008 tehdyssä tutkimuksessa, joka koski Euroopan unionin ja Georgian välisen vapaakauppasopimuksen taloudellista toteutettavuutta ja yleisiä taloudellisia vaikutuksia ja seurauksia, vahvistettiin, että kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevien määräysten täytäntöönpanolla ei olisi negatiivisia vaikutuksia unioniin, sen säännöstöön tai sen politiikkaan, mutta sillä olisi positiivinen vaikutus Georgian taloudelliseen kehitykseen. Ehdotuksella ei ole negatiivisia vaikutuksia unionin talous-, sosiaali- tai ympäristöpolitiikkaan.
 Sopimukseen ei sovelleta REFIT-ohjelman menettelyjä tässä vaiheessa, siitä ei aiheudu kustannuksia unionin pk-yrityksille, eikä se aiheuta ongelmia digitaalisen ympäristön näkökulmasta.
 4.Oikeusperusta
 4.1.Menettelyllinen oikeusperusta
 4.1.1.Periaatteet
 Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ’SEUT-sopimus’, 218 artiklan 9 kohdassa määrätään päätöksistä ”sopimuksella perustetussa elimessä unionin puolesta esitettävien kantojen vahvistamisesta, silloin kun tämän elimen on annettava säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia, lukuun ottamatta säädöksiä, joilla täydennetään tai muutetaan sopimuksen institutionaalisia rakenteita”.
 Ilmaisu ’säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia’ kattaa myös säädökset, joilla on oikeusvaikutuksia kyseiseen elimeen sovellettavan kansainvälisen oikeuden nojalla. Se kattaa myös välineet, joilla ei ole sitovaa vaikutusta kansainvälisen oikeuden nojalla mutta jotka ”voivat vaikuttaa ratkaisevasti sen säännöstön sisältöön, jonka unionin lainsäätäjä antaa”.
 4.1.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen
 Assosiaatiokomitea on Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustettu elin. Sopimuksen 408 artiklan 4 kohdan mukaan assosiaatiokomitean on kokoonnuttava kauppaan liittyvässä kokoonpanossa keskustelemaan kaikista kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevista asioista.
 Sopimuksen 406 artiklan 3 kohdassa määrätään, että assosiaationeuvostolla on valtuudet päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä. Sopimuksen 408 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle toimivaltaansa, myös valtuudet tehdä sitovia päätöksiä. Assosiaationeuvosto siirsi 17. marraskuuta 2014 antamallaan päätöksellä N:o 3/2014 kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvalle assosiaatiokomitealle toimivallan päivittää tai muuttaa tiettyjä kauppaan liittyviä liitteitä.
 Säädökset, jotka assosiaatiokomiteaa pyydetään antamaan, ovat säädöksiä, joilla on oikeusvaikutuksia. Suunnitellut säädökset sitovat osapuolia sopimuksen 408 artiklan 3 kohdan mukaisesti. Suunnitellulla säädöksellä ei täydennetä eikä muuteta sopimuksen institutionaalisia rakenteita. Näin ollen EU:n ja Georgian kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa otettava unionin kanta on vahvistettava SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan mukaisesti.
 Päätösehdotuksen menettelyllinen oikeusperusta on näin ollen SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohta.
 4.2. Aineellinen oikeusperusta
 4.2.1.Periaatteet
 SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla annettavan päätöksen aineellinen oikeusperusta määräytyy ensisijaisesti sen suunnitellun säädöksen tavoitteen ja sisällön perusteella, jota unionin puolesta otettava kanta koskee. Jos suunnitellulla säädöksellä on kaksi tavoitetta tai siihen sisältyy kaksi osatekijää ja jos näistä tavoitteista tai osatekijöistä toinen on mahdollista määritellä pääasialliseksi tavoitteeksi tai osatekijäksi, johon nähden toinen tavoite tai osatekijä on liitännäinen, SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan nojalla hyväksyttävällä päätöksellä on oltava vain yksi aineellinen oikeusperusta eli se, jota pääasiallinen tai ensisijainen tavoite tai osatekijä edellyttää.
 4.2.2.Soveltaminen kyseessä olevaan tapaukseen
 Suunnitellun säädöksen päätavoitteena ja sisältönä on helpottaa osapuolten välistä kauppaa päivittämällä sopimuksen kauppaa ja kaupan liitännäistoimenpiteitä koskevan IV osastossa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liite XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen). Suunniteltu säädös kuuluu näin ollen 207 artiklassa tarkoitetun yhteisen kauppapolitiikan piiriin.
 Sen vuoksi päätösehdotuksen aineellinen oikeusperusta on SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta.
 4.3.Päätelmät
 Päätösehdotuksen oikeusperustan olisi oltava SEUT-sopimuksen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäinen alakohta yhdessä SEUT-sopimuksen 218 artiklan 9 kohdan kanssa.
 5.Suunnitellun säädöksen julkaiseminen
 Koska assosiaatiokomitean säädöksellä muutetaan assosiaatiosopimusta, on aiheellista julkaista se Euroopan unionin virallisessa lehdessä sen hyväksymisen jälkeen.
 2020/0164 (NLE)
 Ehdotus
 NEUVOSTON PÄÄTÖS
 Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen
 EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 207 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,
 ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Unioni teki Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen, jäljempänä ’sopimus’, neuvoston päätöksellä 2014/494/EU, ja se tuli voimaan 1 päivänä heinäkuuta 2016.
 (2)Sopimuksen 406 artiklan 3 kohdan mukaan assosiaationeuvostolla on toimivalta päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä.
 (3)Sopimuksen 408 artiklan 2 kohdan mukaan assosiaationeuvosto voi siirtää assosiaatiokomitealle toimivaltaansa, myös valtuudet tehdä sitovia päätöksiä.
 (4)Assosiaationeuvosto siirsi 17 päivänä marraskuuta 2014 annetun assosiaationeuvoston päätöksen N:o 3/2014 1 artiklan nojalla kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvalle assosiaatiokomitealle toimivallan päivittää tai muuttaa sopimuksen liitteitä, jotka liittyvät muun muassa sopimuksen IV osaston (kauppa ja kaupan liitännäistoimenpiteet) 5 lukuun (Tullimenettelyjen ja kaupan helpottaminen), siltä osin kuin 5 luvussa ei ole erityisiä määräyksiä, jotka koskevat näiden liitteiden päivittämistä tai muuttamista.
 (5)Kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa olevan assosiaatiokomitean on määrä hyväksyä seuraavassa kokouksessaan päätös sopimuksessa olevan tullimenettelyjen ja kaupan helpottamista koskevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämisestä.
 (6)On aiheellista vahvistaa kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvassa assosiaatiokomiteassa unionin puolesta otettava kanta, koska suunniteltu päätös tulee olemaan unionia sitova,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Kauppaan liittyviä kysymyksiä käsittelevän EU–Georgia-assosiaatiokomitean kokouksessa unionin puolesta otettava kanta liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn luonnokseen.
 2 artikla
 Kun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean päätös on hyväksytty, se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.
 3 artikla
 Tämä päätös on osoitettu komissiolle.
 Tehty Brysselissä
 Neuvoston puolesta
 Puheenjohtaja
 (1)
 EUVL L 321, 12.11.2018, s. 60–69.
 (2)
 https://ec.europa.eu/trade/policy/policy-making/analysis/policy-evaluation/sustainability-impact-assessments/
 ---documentbreak---
 EUROOPAN KOMISSIO
 Bryssel 5.8.2020
 COM(2020) 357 final
 LIITE
 asiakirjaan
 Ehdotus neuvoston päätökseksi
 Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisellä assosiaatiosopimuksella perustetun kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa kokoontuvan assosiaatiokomitean kokouksessa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta mainitun sopimuksen liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) päivittämiseen
 LIITE
 KAUPPAAN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN KOKOONPANOSSA OLEVAN EU:N JA GEORGIAN ASSOSIAATIOKOMITEAN PÄÄTÖS N:o .../2018,
 annettu xx.xx.2020,
 Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisessä assosiaatiosopimuksessa olevan 5 luvun liitteen XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) muuttamisesta
 KAUPPAAN LIITTYVIEN KYSYMYSTEN KOKOONPANOSSA OLEVA ASSOSIAATIOKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välisen assosiaatiosopimuksen ja erityisesti sen 84 artiklan ja 465 artiklan 3 kohdan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)Euroopan unionin, Euroopan atomienergiayhteisön ja niiden jäsenvaltioiden sekä Georgian välinen assosiaatiosopimus, jäljempänä ’sopimus’, allekirjoitettiin 27 päivänä kesäkuuta 2014, ja se tuli voimaan heinäkuussa 2016.
 (2)Sopimuksen johdanto-osassa todetaan, että osapuolet haluavat viedä uudistus- ja lähentymisprosessia eteenpäin Georgiassa ja edistää siten asteittaista taloudellista yhdentymistä ja syventää poliittista assosiaatiota sekä saavuttaa taloudellisen yhdentymisen laaja-alaisella sääntelyn lähentämisellä.
 (3)Georgia sitoutui sopimuksen 75 artiklan mukaisesti lähentämään lainsäädäntöään EU:n tullilainsäädäntöön, kuten sopimuksen liitteessä XIII vahvistetaan.
 (4)Ottaen huomioon, että sopimuksen liitteessä XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) lueteltu EU:n säännöstö on kehittynyt huomattavasti sen jälkeen, kun neuvottelut sopimuksesta saatiin päätökseen, tämä kehitys olisi otettava mainitussa liitteessä huomioon,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Korvataan sopimuksen liite XIII (Tullilainsäädännön lähentäminen) tämän päätöksen liitteellä.
 2 artikla
 Tämä sopimus on laadittu bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja georgian kielellä, ja jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.
 Tehty ...
 Kauppaan liittyvien kysymysten kokoonpanossa
 olevan assosiaatiokomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Sihteerit
 LIITE
 5 LUVUN LIITE XIII
 Tullilainsäädännön lähentäminen
 Tullikoodeksi
 Neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (UTK)
 Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainittuun asetukseen neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta, lukuun ottamatta mainitun asetuksen seuraavia säännöksiä: 1 ja 4 artikla, 27 artiklan 1 kohdan b alakohta, 53, 81 ja 82 artikla, 87 artiklan 4 kohta, 89 artiklan 2 kohdan a alakohta, 155–157 artikla, 211 artiklan 4 kohdan b alakohta, 227 artikla, 233 artiklan 1 kohdan c alakohta ja 284–288 artikla.
 Osapuolten on tarkistettava lähentäminen UTK:n – Erityismenettelyt – 210 artiklaan ennen edellä tarkoitetun määräajan umpeutumista.
 Lähentäminen 247 artiklaan arvioidaan parhaan pyrkimyksen periaatetta noudattaen.
 Yhteinen passitusmenettely ja hallinnollinen yhtenäisasiakirja (SAD)
 Tavarakaupan muodollisuuksien yksinkertaistamisesta 20 päivänä toukokuuta 1987 tehty yleissopimus
 Yhteisestä passitusmenettelystä 20 päivänä toukokuuta 1987 tehty yleissopimus
 Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään edellä mainittuihin yleissopimuksiin, mikä voi tapahtua myös jos Georgia liittyy niihin, neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.
 Tullittomuus
 Yhteisön tullittomuusjärjestelmän luomisesta 16 päivänä marraskuuta 2009 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 1186/2009
 Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainitun asetuksen I ja II osastoon neljän vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta.
 Teollis- ja tekijänoikeuksien suoja
 Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 608/2013, annettu 12 päivänä kesäkuuta 2013, teollis- ja tekijänoikeuksien tullivalvonnasta
 Määräaika: Georgian on lähennettävä lainsäädäntöään mainitun asetuksen määräyksiin kolmen vuoden kuluessa tämän sopimuksen voimaantulosta, lukuun ottamatta asetuksen 26 artiklaa. Lähentämistä asetukseen (EU) N:o 608/2013 koskeva velvoite ei sinällään aiheuta Georgialle velvoitetta soveltaa toimenpiteitä silloin, kun jotakin teollis- ja tekijänoikeutta ei suojata sen teollis- ja tekijänoikeutta koskevien lainsäädännön ja asetusten nojalla.