type: legislation

text:
 |
 52011PC0631
 Ettepanek: EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega /* KOM/2011/0631 lõplik - 2011/0285 (COD) */
 SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 Mitmeaastast finantsraamistikku 2014–2020
 (edaspidi „mitmeaastane finantsraamistik”)[1]
 käsitlevas komisjoni ettepanekus on sätestatud ühise põllumajanduspoliitika
 (edaspidi „ÜPP”) eelarveraamistik ja põhisuunad. Selle alusel esitab komisjon
 määruste paketi, milles sätestatakse ÜPP õiguslik raamistik aastateks
 2014–2020, ning mõjuhinnangu, milles kaalutakse alternatiivseid võimalusi
 poliitika kujundamiseks.
 Käesolev reformiettepanek põhineb 2020.
 aastaks seatud ühise põllumajanduspoliitika eesmärke käsitleval teatisel,[2] milles esitatakse üldised
 poliitilised valikuvõimalused, et tulla toime põllumajanduse ja maapiirkondade
 tulevaste probleemidega ning täita ÜPP eesmärgid, nimelt: 1) elujõuline
 toidutööstus; 2) loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed; ning 3)
 tasakaalustatud territoriaalne areng. Teatises käsitletud reformi suundi on
 ulatuslikult toetatud nii institutsioonidevahelises arutelus[3] kui ka mõjuhinnangu raames
 toimunud sidusrühmade nõupidamisel.
 Kogu protsessist nähtus üks ühine teema –
 vajadus edendada ressursitõhusust, et tagada ELi põllumajanduse ja
 maapiirkondade arukas, jätkusuutlik ja kaasav majanduskasv vastavalt Euroopa
 2020. aasta strateegiale, säilitades põllumajanduspoliitika kahesambaline struktuur,
 mille puhul kasutatakse täiendavaid vahendeid samade eesmärkide saavutamiseks.
 Esimese samba moodustavad otsemaksed ja turumeetmed, mille alusel antakse ELi
 põllumajandustootjatele iga-aastast sissetulekutoetust ning toetust
 konkreetsete turuhäirete puhul; teise sambaga on hõlmatud maaelu arengu
 meetmed, mille puhul liikmesriigid koostavad ja kaasrahastavad ühise raamistiku
 alusel mitmeaastaseid programme[4].
 ÜPP järjestikuste reformidega on suurendatud
 põllumajanduse turule orienteeritust, võimaldades tootjatele
 sissetulekutoetust, parandades keskkonnanõuete integreerimist ning tugevdades
 toetust maaelu arengule, mis on kogu ELi maapiirkondade arengu integreeritud
 poliitika. Samast reformiprotsessist tulenevad aga ka nõuded, et toetust
 liikmesriikide vahel ja liikmesriikides tuleb paremini jaotada ning
 sihipärasemalt suunata meetmeid, mida võetakse keskkonna-alaste probleemide
 ning turu suurenenud volatiilsusega tõhusamalt toimetulemiseks.
 Varem tehti reforme peamiselt selleks, et
 leida lahendus siseprobleemidele alates tohututest ülejääkidest kuni
 toiduohutuse kriisideni; kõnealused reformid tulid ELile kasuks nii Euroopa kui
 ka rahvusvahelisel tasandil. Enamik tänapäeva vastavatest ülesannetest on
 siiski tingitud põllumajandusvälistest faktoritest ning vajaksid seega
 ulatuslikumat poliitilist reageeringut.
 Sissetulekud põllumajanduses on eeldatavasti
 ka edaspidi löögi all, kuna põllumajandustootjad on silmitsi suuremate riskide,
 tootlikkuse aeglustumise ja sisendihindade tõusust tingitud hinnavahe väikese
 erinevusega; seetõttu on vaja säilitada sissetulekutoetus ja tõhustada
 vahendeid, et paremini riske juhtida ja kriisiolukordadele reageerida. Tugev
 põllumajandus on eluliselt oluline ELi toidutööstuse ja ülemaailmselt toiduga
 kindlustatuse jaoks.
 Samal ajal peavad põllumajandus ja
 maapiirkonnad tegema jõupingutusi, et täita kliima- ja energiaalaseid ning
 elurikkuse strateegia kõrgeid eesmärke, mis on ELi 2020. aasta tegevuskava
 osad. Põllumajandus- ja metsandustootjaid kui peamisi maakasutajaid on vaja toetada
 selliste põllumajandustootmise ja tootmistavade rakendamisel ja säilitamisel,
 millest on kasu keskkonnaalaste ja kliimaeesmärkide saavutamisel, kuna
 turuhinnad selliste avalike hüvede pakkumist ei kajasta. Väga oluline on
 kasutada maapiirkondade eripalgelist potentsiaali ning sellega panustada
 kaasavasse majanduskasvu ja ühtekuuluvusse.
 Seepärast ei ole tulevane ÜPP selline
 poliitika, mis tegeleb üksnes väikese, kuigi olulise ELi majanduse osaga, vaid
 see on ka selline poliitika, mis on strateegilise tähtsusega toiduga
 kindlustatuse, keskkonna ja territoriaalse tasakaalu jaoks. Selles seisneb ELi
 lisandväärtus tõeliselt ühise poliitika puhul, millega on võimalik kõige
 tõhusamalt kasutada piiratud eelarvevahendeid, et säilitada säästev
 põllumajandus kogu ELis, lahendada selliseid olulisi piiriüleseid ülesandeid
 nagu kliimamuutused ja solidaarsuse tugevdamine liikmesriikide vahel, kuid
 võimaldada ka kohalikele vajadustele sobivat paindlikku rakendamist.
 Mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekus
 sätestatud raamistikuga nähakse ette, et ÜPP võiks jääda oma kahesambalise
 struktuuri juurde, säilitades iga samba kohta eelarve 2013. aasta tasemel ning
 keskendudes ELi põhiprioriteetide saavutamisele. Säästvat tootmist tuleks
 soodustada otsetoetustega, eraldades 30 % nende eelarvelistest vahenditest
 kohustuslikeks meetmeteks, mis on kasulikud kliima ja keskkonna jaoks.
 Toetusetasemed peaksid järk-järgult lähenema ning suuremate abisaajate toetusi
 tuleks järk-järgult piirata. Koos muude ELi ühiselt hallatavate fondidega
 tuleks maaelu areng lisada ühisesse strateegilisse raamistikku, millel on
 tulemusele orienteeritud lähenemisviis ning mille puhul kehtivad selged ja
 tõhustatud eeltingimused. Seoses turumeetmetega tuleks ÜPP rahastamist
 väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku tõhustada kahe instrumendiga: 1)
 kriisireserv hädaolukordadele reageerimiseks; ning 2) Globaliseerumisega
 Kohanemise Euroopa Fondi kohaldamisala laiendamiseks.
 Selle põhjal on ÜPP õigusraamistiku
 põhielemendid ajavahemikuks 2014–2020 sätestatud järgmistes määrustes:
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
 millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel
 põllumajandustootjatele makstavate otsetoetuste eeskirjad („otsetoetuste
 määrus”);
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
 millega kehtestatakse põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ühise
 turukorralduse määrus) („ÜTK määrus”);
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
 Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist (EAFRD) antavate maaelu arengu
 toetuste kohta („maaelu arengu määrus”);
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus
 ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja järelevalve kohta
 („horisontaalne määrus”);
 –
 ettepanek: nõukogu määrus, millega määratakse
 kindlaks põllumajandustoodete ühise turukorraldusega seotud teatavate toetuste
 ja hüvitiste kehtestamise meetmed;
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 73/2009 seoses
 põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste;
 –
 ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete
 kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega.
 Maaelu arengu määrus põhineb komisjoni 6.
 oktoobril 2011 esitatud ettepanekul, milles sätestatakse kõigi ühise
 strateegilise raamistiku[5]
 kohaselt toimivate fondide ühiseeskirjad. Järgneb veel üks määrus, milles
 käsitletakse enim puudust kannatavate isikute toetuseks ettenähtud abikava,
 mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide kohaselt.
 Lisaks sellele on ettevalmistamisel uued
 eeskirjad, milles käsitletakse toetusesaajaid käsitleva teabe avaldamist,
 võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu esitatud vastuväiteid, ning püüdes leida
 kõige sobivamat lahendust, et kooskõlastada toetusesaajate isikuandmete kaitse
 õigus läbipaistvuse põhimõttega.
 2. HUVITATUD ISIKUTEGA
 KONSULTEERIMISE JA MÕJU HINDAMISE TULEMUSED
 Mõjuhinnangus hinnatakse ja võrreldakse
 kehtiva poliitikaraamistiku hindamise ning tulevaste probleemide ja vajaduste
 analüüsi põhjal kolme alternatiivse stsenaariumi mõju. See on pika, 2010. aasta
 aprillis alanud protsessi tulemus, mida juhtis talitustevaheline rühm, mis
 koondas ulatuslikud kvantitatiivsed ja kvalitatiivsed analüüsid, sealhulgas
 kehtestas võrdlusaluse keskmise tähtajaga prognooside näol
 põllumajandusturgudele ja tuludele kuni 2020. aastani ning koostas mudeli
 põllumajandussektori poolt majandusele avalduvate eri poliitikastsenaariumide
 mõjude kohta.
 Mõjuhinnangus töötati välja järgmised kolm
 stsenaariumi: 1) kohandamisstsenaarium, mille korral jätkuks praegune
 poliitikaraamistik, kuid tegeletakse selle kõige olulisemate puudustega, nt
 otsetoetuste jaotamine; 2) integratsioonistsenaarium, mis hõlmab suuri
 poliitilisi muudatusi, mis seisnevad otsetoetuste tõhusamas suunamises ja nende
 keskkonnasäästlikumaks muutmises ning tugevdatud strateegilises suunatuses
 maaelu arengu poliitika paremaks koordineerimiseks muude ELi poliitikatega,
 samuti õigusliku aluse laiendamises tootjatevahelise koostöö suurendamiseks;
 ning 3) ümbersuunamisstsenaarium, mille puhul keskendutakse poliitikas vaid
 keskkonnale ning kaotatakse järk-järgult otsetoetused, eeldades et
 tootmisvõimsust saab säilitada ka ilma toetusteta ning maapiirkondade
 sotsiaal-majanduslikke vajadusi saab hõlmata muude poliitikatega.
 Võttes arvesse majanduskriisi ja riikide
 rahandusele avaldunud survet, millele EL vastas Euroopa 2020. aasta
 strateegiaga ja mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga, rõhutatakse kolme
 stsenaariumi puhul eri aspekte seoses tulevase ÜPP kolme poliitikaeesmärgiga,
 milleks on konkurentsivõimelisem ja jätkusuutlikum põllumajandus elujõulistes
 maapiirkondades. Selleks et saavutada parem kooskõla Euroopa 2020. aasta
 strateegiaga, eelkõige ressursitõhususe aspektist, on järjest olulisem
 parandada põllumajanduslikku tootlikkust teadusuuringute, teadmussiirde ning
 koostöö ja innovatsiooni edendamise kaudu (sealhulgas põllumajanduse
 tootlikkust ja jätkusuutlikust käsitleva Euroopa innovatsioonipartnerluse
 kaudu). Kuna ELi põllumajanduspoliitika puhul ei tegutseta enam kauplemist
 moonutavas poliitikakeskkonnas, tuleb arvestada sektorile mõjuva lisasurvega,
 mis tuleneb täiendavast liberaliseerimisest Doha arengukava või
 vabakaubanduspiirkonna raames koos Mercosuriga.
 Koostati kolm poliitikastsenaariumi, mille
 puhul võeti arvesse mõjuhinnangu raames läbiviidud konsultatsioonides
 väljendatud eelistusi. Huvitatud pooled said esitada oma arvamused ajavahemikul
 23.11.2010–25.1.2011 ning 12.1.2011 korraldati nõuandekomitee kohtumine.
 Põhipunktid on kokkuvõtlikult järgmised[6].
 –
 Sidusrühmade hulgas toetatakse laialdaselt vajadust
 tugeva, kahe samba struktuuril põhineva ÜPP järele, et lahendada probleeme
 seoses toiduga kindlustatuse, loodusvarade säästva majandamise ja
 territoriaalse arenguga.
 –
 Enamik vastajaid leidis, et ÜPP peaks aitama kaasa
 turgude ja hindade stabiliseerimisele.
 –
 Sidusrühmadel on eriarvamused toetuse suunamise
 kohta (eelkõige otsetoetuste ümberjaotamine ja toetuste piiramine).
 –
 Ollakse ühel meelel selles suhtes, et mõlemal
 sambal on oluline osa kliimameetmete tõhustamises ning suuremas
 keskkonnahoidlikkuses ELi ühiskonna heaoluks. Kuigi paljud põllumajandustootjad
 leiavad, et see toimib juba praegu, on laiem avalikkus veendunud, et I samba
 kohaseid toetusi saaks kasutada tulemuslikumalt.
 –
 Vastajad soovivad, et kõik ELi piirkonnad,
 sealhulgas vähem soodsad piirkonnad saaksid osa tulevasest majanduskasvust ja
 arengust.
 –
 Paljud vastajad rõhutasid ÜPP integreerimist muude
 poliitikatega, nt keskkond, tervishoid, kaubandus, areng.
 –
 Innovatsioonis, konkurentsivõimelise ettevõtluse
 arendamises ning ELi kodanikele avalike hüvede pakkumises nähti võimalust viia
 ÜPP vastavusse Euroopa 2020. aasta strateegiaga.
 Mõjuhinnangus võrreldi seega kolme
 alternatiivset poliitikastsenaariumi.
 Ümbersuunamisstsenaarium kiirendaks
 strukturaalset kohandamist põllumajandussektoris, suunates tootmise kõige
 kulutõhusamatele valdkondadele ja tulemuslikesse sektoritesse. Kuigi
 keskkonnatoetusi suurendatakse märkimisväärselt, seab see sektori ette suuremad
 ohud, kuna turusekkumine on võimalik vaid piiratud ulatuses. Lisaks suureneksid
 oluliselt sotsiaalsed ja keskkonnakulud, kuna vähem konkurentsivõimelised
 piirkonnad oleksid silmitsi märkimisväärse tulude vähenemise ja keskkonna
 halvenemisega, kuna kõnealuse poliitika järgi kaoks otsetoetuste võimendav
 mõju, mis on seotud nõuetele vastavuse tingimustega.
 Teisest küljest võimaldaks
 kohandamisstsenaarium kõige paremini praegust poliitikat jätkata, millega
 kaasneks küll piiratud, kuid tuntav paranemine nii põllumajanduse
 konkurentsivõime kui ka keskkonnahoidlikkuse seisukohalt. Siiski on tõsiseid
 kahtlusi, kas selle stsenaariumi puhul tegeletakse piisavalt oluliste tulevaste
 kliima- ja keskkonnaprobleemide lahendamisega, mis toetaks ka põllumajanduse
 pikaajalist säästlikkust.
 Integratsioonistsenaarium oleks uus edasiminek
 otsetoetuste paremal suunamisel ja nende keskkonnasäästlikumaks muutmisel.
 Analüüs näitab, et keskkonnasäästlikkuse aspekt ei tekita
 põllumajandustootjatele suuri kulusid, kuid mõningane halduskoormus on siiski
 vältimatu. Seega on uue tõuke andmine maaelu arengule võimalik tingimusel, et
 liikmesriigid ja piirkonnad kasutavad uusi võimalusi tõhusalt ning et ühine
 strateegiline raamistik koos muude ELi vahenditega ei kaotaks sünergiat I
 sambaga ega nõrgestaks maaelu arengule omaseid tugevaid külgi. Kui õige
 tasakaal on saavutatud, oleks see stsenaarium kõige asjakohasem põllumajanduse
 ja maapiirkondade pikaajalise säästlikkuse seisukohalt.
 Selle põhjal järeldatakse mõjuhinnangus, et
 integratsioonistsenaarium on kõige tasakaalustatum selleks, et viia ÜPP
 järk-järgult vastavusse ELi strateegiliste eesmärkidega ning see tasakaal
 kajastub ka eri elementide rakendamisel õigusakti ettepanekutes. Samuti on
 oluline töötada välja hindamisraamistik ÜPP tulemuslikkuse mõõtmiseks koos
 ühiste, poliitikaeesmärkidega seotud näitajatega.
 Lihtsustamist peetakse kogu protsessi vältel
 väga oluliseks ning lihtsustamist tuleks mitmel eri viisil edendada, näiteks
 nõuetele vastavuse ja turuinstrumentide täiustamise või väikepõllumajandustootjate
 kava väljatöötamisega. Lisaks tuleks otsetoetuste keskkonnasäästlikumaks
 muutmist kavandada selliselt, et halduskoormus, sealhulgas kontrollikulud
 oleksid võimalikult väikesed.
 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 Soovitatakse säilitada kehtiv ÜPP kahesambaline
 struktuur, milles I samba üldiselt kohaldatavaid iga-aastasi kohustuslikke
 meetmeid täiendavad vabatahtlikud meetmed, mis on paremini kohandatud riiklike
 ja piirkondlike eripäradega II samba mitmeaastase programmipõhise lähenemise
 alusel. Siiski tuleks otsetoetuste uue kontseptsiooni puhul paremini kasutada
 ära sünergiat II sambaga, mille meetmed viiakse omakorda ühisesse
 strateegilisse raamistikku, et neid paremini kooskõlastada muude ELi ühiselt
 hallatavate vahenditega.
 Seoses sellega jäetakse alles ka nelja peamise
 õigusakti praegune struktuur, ehkki finantsmääruse reguleerimisala on
 suurendatud, et koondada üldsätted horisontaalsesse määrusesse.
 Ettepanekud on kooskõlas subsidiaarsuse
 põhimõttega. ÜPP on tõepoolest ühine poliitika: see kuulub ELi ja
 liikmesriikide jagatud pädevusse, mida hallatakse ELi tasandil säästva ja
 mitmekesise põllumajanduse säilitamiseks ELis ning oluliste piiriüleste
 probleemidega tegelemiseks, näiteks kliimamuutused ja liikmesriikide vahelise
 solidaarsuse suurendamine. Võttes arvesse tulevikuprobleeme seoses toiduga
 kindlustatusega ning keskkonna ja territoriaalse tasakaaluga, jääb ÜPP
 strateegilise tähtsusega poliitikaks, et tagada kõige tulemuslikum lahendus
 poliitilistele probleemidele ning eelarvevahendite kõige tõhusam kasutamine.
 Lisaks soovitatakse jätta alles kahe samba vahendite praegune struktuur, mille
 puhul on liikmesriikidel suurem vabadus suunata meetmeid kohalike eripärade
 arvestamiseks ning samuti II samba kaasrahastamiseks. II sammas hõlmab ka uut Euroopa
 innovatsioonipartnerlust ja riskijuhtimise meetmete kogumit. Samal ajal viiakse
 poliitika paremini vastavusse Euroopa 2020. aasta strateegiaga (sealhulgas
 ühine raamistik muude ELi vahenditega) ning võetakse kasutusele mitmed
 parandamise ja lihtsustamise elemendid. Mõjuhinnangu raames teostatud analüüs
 näitab selgelt, millised kulud tekivad seoses negatiivsete keskkonda
 mõjutavate, sotsiaalsete ja majanduslike tagajärgedega, kui midagi ei võeta
 ette.
 Kehtiva ÜTK määruse käesoleva muudatusega
 nähakse ette viinamarjakasvatajate toetusmeetme lõplik ülekandmine ühtsesse
 otsemaksete kavva. Liikmesriigid peavad 1. detsembriks 2012 langetama vastava
 otsuse, mis jõustub alates 2014. aastast.
 4. MÕJU EELARVELE
 Mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekuga on
 ette nähtud, et märkimisväärne osa ELi eelarvest peaks jätkuvalt olema suunatud
 põllumajandusele, mis on ühine strateegilise tähtsusega poliitika. Seega
 soovitatakse, et ÜPP peaks pöörama rõhku oma põhitegevusele, mille kohaselt
 eraldatakse aastatel 2014–2020 (praeguste hindade juures) 317,2 miljardit eurot
 I sambale ja 101,2 miljardit eurot II sambale.
 I ja II samba rahastamisvahenditele antakse
 täiendavaid rahalisi vahendeid 17,1 miljardi euro ulatuses, millest 5,1
 miljardit eurot on ette nähtud teadusuuringutele ja innovatsioonile, 2,5
 miljardit eurot toiduohutusele ja 2,8 miljardit enim puudust kannatavatele
 inimestele toiduabi andmiseks mitmeaastase finantsraamistiku muudest
 rubriikidest, samuti 3,9 miljardit eurot uuele kriisireservile põllumajandussektoris
 ning 2,8 miljardit eurot Euroopa Globaliseerumisega Kohanemise Fondile
 väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku, moodustades seega aastatel
 2014–2020 eelarve kogumahuks 435,6 miljardit eurot.
 Seoses toetuse jagamisega liikmesriikides
 tehakse ettepanek, et kõik liikmesriigid, kelle otsetoetused jäävad allapoole
 kui on 90 % ELi keskmisest, katavad ühe kolmandiku sellest vahest. Selle
 põhjal arvutatakse otsetoetusi käsitlevas määruses riiklikud ülemmäärad.
 Maaelu arengu toetuse jaotamine põhineb objektiivsetel
 kriteeriumidel seoses poliitikaeesmärkidega, võttes arvesse praegust jaotamist.
 Nagu praegugi tuleks vähem arenenud piirkondade puhul jätkuvalt kasutada
 kõrgemaid kaasrahastamise määrasid, mida kohaldatakse ka teatavate meetmete
 suhtes, nagu teadmussiire, tootjarühmad, koostöö ja Leader.
 Kasutusele on võetud teatav sammastevaheline
 paindlikkus (kuni 5 % otsetoetustest): vahendite paigutamine I sambast II
 sambasse võimaldab liikmesriikidel tugevdada oma maaelu arengu poliitikat ning
 II sambast I sambasse paigutamine on suunatud liikmesriikidele, kus
 otsetoetuste tase on alla 90 % ELi keskmisest.
 ÜPP reformiettepanekute mõjuhinnangu
 üksikasjad on esitatud ettepanekutele lisatud finantsselgituses.
 2011/0285 (COD)
 Ettepanek:
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr
 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega
 EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU
 NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise
 lepingut, eriti selle artikli 43 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 olles edastanud seadusandliku akti eelnõu
 riikide parlamentidele,
 võttes arvesse Euroopa Majandus- ja
 Sotsiaalkomitee arvamust[7],
 toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt[8]
 ning arvestades järgmist:
 (1)
 Nõukogu 22. oktoobri 2007. aasta määruse (EÜ) nr
 1234/2007 (millega kehtestatakse põllumajandusturgude ühine korraldus ning mis
 käsitleb teatavate põllumajandustoodete erisätteid (ühise turukorralduse ühtne
 määrus))[9]
 artikliga 103o on liikmesriikidele antud võimalus anda viinamarjakasvatajatele
 ühtse otsemaksete kava alusel tootmiskohustusega sidumata toetust. Mitmed
 liikmesriigid on seda võimalust kasutanud, mis näitab kõnealuse meetme
 kasulikkust.
 (2)
 Kuid asjaolu, et liikmesriigid võivad kord aastas
 muuta toetusprogramme, sh liidu eelarvest ühtsele otsemaksete kavale
 eraldatavat osa ning asjaolu, et toetusprogrammid kestavad viis aastat, samas
 kui ühtse otsemaksete kava alusel antakse toetusõigused määramata ajaks, on
 tekitanud haldus- ja eelarvekoormust, eelkõige seoses ühtsele otsemaksete
 kavale eraldatud vahendite järelevalvega.
 (3)
 Kõnealuse meetme haldamise lihtsustamiseks on
 asjakohane anda sellele lõplik kuju, võttes arvesse, et selle kohaldamist
 tuleks ühtse otsemaksete kava kaudu jätkata.
 (4)
 Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1234/2007
 vastavalt muuta,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 Artikkel 1
 Määruse (EÜ) nr 1234/2007 artikkel 103o
 asendatakse järgmisega:
 „Artikkel 103o
 Ühtne otsemaksete kava ja toetus viinamarjakasvatajatele
 1. 1. detsembriks 2012 võivad
 liikmesriigid otsustada toetada alates 2014. aastast viinamarjakasvatajaid,
 määrates neile toetusõigused, nagu need on määratletud määruse (EÜ)
 nr 73/2009 III jaotise 1. peatükis.
 Kui esimeses lõigus osutatud toetuse summa ületab
 2013. aastal ettenähtud summat, kasutavad asjaomased liikmesriigid vahet
 selleks, et määrata viinamarjakasvatajatele toetusõigused, nagu need on
 määratletud määruse (EÜ) nr 73/2009 III jaotise 1. peatükis, kooskõlas
 nimetatud määruse IX lisa punktiga C.
 2. Liikmesriigid, kes kavatsevad
 anda lõikes 1 osutatud toetust, peavad sellise toetuse nägema ette oma
 toetusprogrammides vastavalt artikli 103k lõikele 3.
 3. Kui toetused on kehtestatud,
 peavad lõikes 1 osutatud toetused:
 a) jääma lõplikult ühtsesse otsemaksete
 kavasse ja need ei tohi olla artikli 103k lõike 3 alusel enam
 kättesaadavad artiklites 103p–103y loetletud meetmete jaoks;
 b) vähendama proportsionaalselt
 toetusprogrammides artiklites 103p–103y loetletud meetmeteks kasutada olevaid
 vahendeid.”
 Artikkel 2
 Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval
 pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja
 vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Euroopa Parlamendi nimel Nõukogu
 nimel
 president eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.
 Ettepaneku/algatuse nimetus
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühise
 põllumajanduspoliitika raames toetuskavade alusel põllumajandustootjatele
 makstavate otsetoetuste eeskirjad
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse
 põllumajandustoodete ühine turukorraldus (ÜTK määrus)
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondist
 (EAFRD) antavate maaelu arengu toetuste kohta
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus ühise põllumajanduspoliitika rahastamise,
 haldamise ja järelevalve kohta
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
 nr 73/2009 seoses põllumajandustootjatele 2013. aastal makstavate otsetoetuste
 kohaldamisega
 - Ettepanek:
 nõukogu määrus, millega määratakse kindlaks põllumajandustoodete ühise
 turukorraldusega seotud teatavate toetuste kehtestamise meetmed
 - Ettepanek:
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ)
 nr 1234/2007 seoses ühtse otsemaksete kava ja viinamarjakasvatajate toetamisega
 1.2.
 Asjaomased poliitikavaldkonnad vastavalt
 tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise (ABM/ABB) struktuurile[10]
 Rubriigi
 2 jaotise 05 poliitikavaldkond
 1.3.
 Ettepaneku/algatuse liik (ÜPP õiguslik raamistik
 pärast 2013. aastat)
 x Ettepanek/algatus käsitleb uut meedet
 ̈ Ettepanek/algatus
 käsitleb uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest[11]
 x Ettepanek/algatus käsitleb olemasoleva meetme
 pikendamist
 x Ettepanek/algatus käsitleb ümbersuunatud
 meedet
 1.4.
 Eesmärk
 1.4.1.
 Komisjoni mitmeaastased strateegilised eesmärgid,
 mida ettepaneku/algatuse kaudu täidetakse
 Selleks
 et edendada ressursitõhusust ning võttes arvesse arukat, jätkusuutlikku ja
 kaasavat majanduskasvu ELi põllumajanduse ja maaelu arengu huvides kooskõlas
 Euroopa 2020. aasta strateegiaga, on ÜPP eesmärgid:
 –
 elujõuline toidutööstus;
 –
 loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed;
 –
 tasakaalustatud territoriaalne areng.
 1.4.2.
 Erieesmärgid ning asjaomased tegevusvaldkonnad
 vastavalt tegevuspõhise juhtimise ja eelarvestamise süsteemile
 Poliitikavaldkonna 05 erieesmärgid:
 Erieesmärk nr 1:
 Pakkuda
 avalikke keskkonnahüvesid
 Erieesmärk nr 2:
 Hüvitada
 tootmisraskusi looduslikust eripärast tingitud piirangutega aladel
 Erieesmärk nr 3:
 Leevendada
 kliimamuutusi ja võtta kohanemist soodustavaid meetmeid
 Erieesmärk nr 4:
 Juhtida
 ELi eelarvet (ÜPP) kooskõlas finantsjuhtimise kõrgete standarditega
 ABB 05 02 erieesmärgid - sekkumised põllumajandusturgudel:
 Erieesmärk nr 5:
 Parandada
 põllumajandussektori konkurentsivõimet ja suurendada selle väärtuseosa
 toiduahelas
 ABB 05 03 erieesmärgid- otsetoetused:
 Erieesmärk nr 6:
 Panustada
 põllumajandusettevõtete sissetulekutesse ja piirata põllumajandusettevõtte sissetulekute
 muutlikkust
 ABB 05 04 erieesmärgid – maaelu areng:
 Erieesmärk nr 7
 Suurendada
 keskkonnasäästlikku majanduskasvu innovatsiooni kaudu
 Erieesmärk nr 8:
 Toetada
 maapiirkondade tööhõivet ja säilitada nende sotsiaalne struktuur
 Erieesmärk nr 9
 Parandada
 maamajandust ja püüda seda mitmekesistada
 Erieesmärk nr 10
 Võimaldada
 põllumajandussüsteemide struktuurilist mitmekesisust
 1.4.3.
 Oodatavad tulemused ja mõju
 Praeguses
 etapis ei ole võimalik seada mõjunäitajatele kvantitatiivseid eesmärke. Kuigi
 poliitika võib anda teatava suuna, sõltuvad selliste mõjunäitajate abil
 mõõdetud majanduslikud, keskkonnaalased ja sotsiaalsed üldtulemused lõpuks ka
 mitme välisteguri mõjust, mis viimaste kogemuste kohaselt on muutunud oluliseks
 ja ettearvamatuks. Põhjalikum analüüs saab valmis pärast 2013. aastat.
 Otsetoetuste
 puhul on liikmesriikidel piiratud ulatuses võimalik otsustada otsetoetuskavade
 teatavate komponentide rakendamise üle.
 Maaelu
 arengu osas sõltuvad oodatavad tulemused ja mõju maaelu arengu programmidest,
 mida liikmesriigid edastavad komisjonile. Liikmesriikidel palutakse kehtestada
 oma programmides eesmärgid.
 1.4.4.
 Tulemus- ja mõjunäitajad
 Ettepanekuga
 nähakse ette ühtse järelevalve- ja hindamisraamistiku kehtestamine, et mõõta
 ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkust. Kõnealune raamistik hõlmab kõiki
 vahendeid, mis on seotud ÜPP meetmete ning eelkõige otsetoetuste, turumeetmete,
 maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavuse eeskirjade kohaldamise järelevalve
 ja hindamisega.
 Kõnealuste
 ÜPP meetmete mõju mõõdetakse seoses järgmiste eesmärkidega:
 a) elujõuline
 toidutööstus – keskendutakse põllumajandustulule, põllumajanduse tootlikkusele
 ja hindade stabiilsusele;
 b) loodusvarade
 säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaasidele,
 elurikkusele, pinnasele ja veele;
 c) tasakaalustatud
 territoriaalne areng – keskendutakse maaelu arengule, majanduskasvule ja
 vaesusele maapiirkondades.
 Komisjon
 määratleb rakendusaktidega kõnealustele eesmärkidele ja valdkondadele eriomased
 näitajad.
 Lisaks
 tehakse seoses maaelu arenguga ettepanek tugevdada ühtset järelevalve- ja
 hindamisraamistiku süsteemi. Kõnealuse süsteemi eesmärk on a) näidata maaelu
 arengu poliitika edusamme ja saavutusi ning hinnata poliitilise sekkumise mõju,
 tõhusust, tulemuslikkust ja tähtsust maaelu arengu puhul, b) tõhustada
 maaelu arengu toetuse suunatust, ning c) toetada järelevalve ja hindamisega
 seotud ühiseid õppeprotsesse. Komisjon koostab rakendusaktidega poliitiliste
 prioriteetidega seotud ühiste näitajate loetelu.
 1.5.
 Ettepaneku/algatuse põhjendus
 1.5.1.
 Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad
 vajadused
 Selleks
 et saavutada ÜPP mitmeaastaseid strateegilisi eesmärke, mis on otseselt seotud
 Euroopa 2020. aasta strateegiaga Euroopa maapiirkondade jaoks ning selleks, et
 täita aluslepingu asjaomaseid nõudeid, on ettepanekute eesmärk kehtestada ühise
 põllumajanduspoliitika õiguslik raamistik pärast 2013. aastat.
 1.5.2.
 Euroopa Liidu meetme lisaväärtus
 Tulevane
 ÜPP ei ole suunatud ainult väikesele, kuigi olulisele ELi majanduse segmendile,
 vaid see saab olema ka strateegilise tähtsusega poliitika toiduga
 kindlustatuse, keskkonna ja territoriaalse taakaalu seisukohalt. Seega
 kasutatakse ÜPP kui tõeliselt ühise poliitika puhul kõige tulemuslikumalt
 piiratud eelarvevahendeid, säilitades ELi tasandil säästva põllumajanduse ning
 tegeledes oluliste piiriüleste probleemidega, näiteks kliimamuutused ja
 liikmesriikide seas solidaarsuse suurendamine.
 Komisjoni
 teatise „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”[12] kohaselt on ÜPP tõeline
 Euroopa poliitika. 27 eri põllumajanduspoliitika ja eelarve asemel, koondavad
 liikmesriigid vahendid ühise Euroopa poliitika juhtimiseks Euroopa ühise
 eelarve alusel. See tähendab loomulikult, et ÜPP moodustab märkimisväärse osa
 ELi eelarvest. Siiski on kõnealune lähenemine tõhusam ja majanduslikult
 otstarbekam kui kooskõlastamata riiklik lähenemisviis.
 1.5.3.
 Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Kehtiva
 poliitilise raamistiku hindamise alusel ning sidusrühmadega peetud ulatuslike
 arutelude ning tulevaste probleemide ja vajaduste analüüsi põhjal on teostatud
 ulatuslik mõjuhinnang. Täiendavad üksikasjad leiab mõjuhinnangust ja
 seletuskirjast, mis on lisatud õigusaktide ettepanekutele.
 1.5.4.
 Kooskõla ja võimalik koostoime muude asjaomaste
 meetmetega
 Käesolevas
 finantsselgituses käsitletud õigusakti ettepanekuid tuleks vaadelda ühtse
 raammääruse ettepaneku laiemas kontekstis koos ühiseeskirjadega, milles
 käsitletakse ühise strateegilise raamistiku fonde (Euroopa Maaelu Arengu
 Põllumajandusfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond,
 Ühtekuuluvusfond ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfond). Kõnealuse raammääruse
 abil vähendatakse oluliselt halduskoormust, kulutatakse ELi rahalisi vahendeid
 tulemuslikult ning lihtsustatakse kohaldamist. Samuti toetatakse sellega kõigi
 kõnealuste fondide ühise strateegilise raamistiku uusi mõisteid ning tulevasi
 partnerluslepinguid, mis samuti hõlmavad neid fonde.
 Kehtestatakse
 ühine strateegiline raamistik Euroopa 2020. aasta strateegia eesmärkide ja prioriteetide
 ühendamiseks EAFRD ja Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
 Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi prioriteetidega,
 millega tagatakse fondide integreeritud kasutamine ühiste eesmärkide
 saavutamiseks.
 Ühises
 strateegilises raamistikus sätestatakse ka kooskõlastusmehhanismid koos muude
 asjaomaste liidu poliitikate ja vahenditega.
 Lisaks
 saavutatakse ÜPP puhul märkimisväärsed sünergiad ja lihtsustumine selliselt, et
 ÜPP esimese samba (EAGF) ja teise samba (EAFRD) haldus- ja kontrollieeskirjad
 ühtlustatakse ja viiakse vastavusse. Tuleks jätta alles tugev side EAGFi ja
 EAFRD vahel ning olemasolevad struktuurid liikmesriikides.
 1.6.
 Meetme kestus ja finantsmõju
 x Piiratud kestusega ettepanek/algatus (otsetoetuskavasid,
 maaelu arengut ja üleminekusätteid käsitlevate määruste eelnõude puhul)
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab ajavahemikku
 1.1.2014–31.12.2020
 –
 x Finantsmõju järgmise mitmeaastase
 finantsraamistiku perioodiks. Maaelu arengu puhul on toetuste mõju aastani
 2023.
 x Piiramatu kestusega ettepanek/algatus (ühist
 turukorraldust ja horisontaalset määrust käsitlevate määruste eelnõude puhul
 –
 Rakendamine aastast 2014.
 1.7.
 Ettenähtud eelarve täitmise viisid[13]
 x Otsene tsentraliseeritud eelarve täitmine
 komisjoni poolt
 ̈ Kaudne tsentraliseeritud eelarve täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –
 ̈ rakendusametitele
 –
 ̈ ühenduste asutatud asutustele[14]
 –
 ̈ riigi avalik-õiguslikele asutustele või avalikke teenuseid
 osutavatele asutustele
 –
 ̈ isikutele, kellele on delegeeritud konkreetsete meetmete rakendamine Euroopa
 Liidu lepingu V jaotise kohaselt ja kes on kindlaks määratud asjaomases
 alusaktis finantsmääruse artikli 49 tähenduses
 x Eelarve täitmine koostöös
 liikmesriikidega
 ̈ Detsentraliseeritud eelarve täitmine koostöös kolmandate riikidega
 ̈ Eelarve täitmine ühiselt rahvusvaheliste organisatsioonidega (täpsustage)
 Märkused
 Võrreldes
 praeguse olukorraga olulisi muudatusi ei tehta, st ÜPP reformi õigusaktide
 ettepanekutega seotud kulusid rahastatakse valdavalt koostöös liikmesriikidega.
 Kuid väga väikest osa haldab komisjon jätkuvalt tsentraliseeritult.
 2.
 HALDUSMEETMED
 2.1.
 Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Seoses
 ÜPP järelevalve ja hindamisega esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja
 nõukogule iga nelja aasta järel aruande; esimene aruanne esitatakse hiljemalt
 2017. aasta lõpus.
 Seda
 täiendatakse konkreetsete sätetega kõigis ÜPP valdkondades koos põhjalike
 aruandlus- ja teavitamisnõuetega, mis täpsustatakse rakenduseeskirjades.
 Maaelu
 arengu puhul nähakse ette järelevalve-eeskirjad programmide tasandil, mis
 viiakse vastavusse muude fondidega, ning mis seotakse eel-, vahe- ja
 järelhindamisega.
 2.2.
 Haldus- ja kontrollisüsteemid
 2.2.1.
 Tuvastatud ohud
 ÜPP-l
 on üle seitsme miljoni toetusesaaja, kes saavad toetust mitmesuguste eri
 toetuskavade alusel, millel igaühel on üksikasjalikud ja mõnikord keerukad
 toetuskõlblikkuskriteeriumid.
 Ühise
 põllumajanduspoliitika valdkonnas on veamäära vähendamine saanud juba trendiks.
 Seega kõige viimasem, ligikaudu 2 %-line veamäär annab kinnitust üldisest
 positiivsest hinnangust eelnevate aastate kohta. Kavatsetakse jätkata
 jõupingutusi, et saavutada alla 2 %-line veamäär.
 2.2.2.
 Ettenähtud kontrollimeetod(id)
 Õigusaktide
 paketis, eelkõige ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika rahastamist,
 haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse kohta, on kavandatud määrusega (EÜ)
 nr 1290/2005 kehtestatud praeguse süsteemi säilitamine ja tugevdamine. Sellega
 nähakse liikmesriikides ette kohustuslik haldusstruktuur, mis koondatakse
 akrediteeritud makseasutuste ümber, mis vastutavad lõplike toetusesaajate kontrollimise
 eest kooskõlas punktis 2.3 sätestatud põhimõtetega. Igal aastal peavad
 makseasutuse juhid esitama kinnitava avalduse, mis hõlmab majandusaasta aruande
 täielikkust, täpsust ja õigsust, sisekontrollisüsteemide nõuetekohast toimimist
 ning raamatupidamisarvestuse aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja
 korrektsust. Sõltumatu auditeerimisasutus esitab kõigi nende kolme elemendi
 kohta otsuse.
 Komisjon
 jätkab põllumajanduskulude auditeerimist, kasutades riskipõhist lähenemisviisi,
 et tagada auditite sihtrühmaks suurima riskitasemega valdkonnad. Kui auditid
 näitavad, et kulusid on tehtud ELi eeskirju rikkudes, jäetakse asjaomased
 summad vastavuse kontrolli süsteemi alusel liidu rahastamisest välja.
 Õigusaktide
 ettepanekutele lisatud mõjuhinnangu 8. lisas on esitatud kontrollikulude
 üksikasjalik analüüs.
 2.3.
 Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Õigusaktide
 paketis, eelkõige ettepanekus ühise põllumajanduspoliitika rahastamist,
 haldamist ja järelevalvet käsitleva määruse kohta, on kavandatud säilitada ja
 tugevdada praegust üksikasjalikku kontrolli- ja karistussüsteemi, mida
 makseasutused kohaldavad ning millel on ühised põhiomadused ja iga toetuskava
 eripäradele vastavad erieeskirjad. Süsteemidega on üldiselt ette nähtud
 põhjalikud halduskontrollid kõigi toetusetaotluste suhtes, ristkontrollid muude
 andmebaasidega, kui see on vajalik, ning ettemaksete kohapealsed kontrollid
 minimaalse arvu tehingute puhul, sõltuvalt vastava kavaga seonduvast riskist.
 Juhul kui kõnealuste kohapealsete kontrollidega tuvastatakse palju rikkumisi,
 tuleb teha täiendavaid kontrolle. Sellega seoses on kõige olulisem süsteem
 ühtne haldus- ja kontrollisüsteem, mis 2010. eelarveaastal hõlmas ligikaudu
 80 % EAGFi ja EAFRD raames tehtud kogukuludest. Komisjonile antakse õigus
 vähendada kohapealsete kontrollide arvu liikmesriikide puhul, kelle
 kontrollisüsteem toimib nõuetekohaselt ja kelle veamäärad on madalad.
 Lisaks
 on paketis kavandatud, et liikmesriigid ennetavad, tuvastavad ja kõrvaldavad
 eeskirjade eiramisi ja pettusi, kehtestavad tõhusaid, hoiatavaid ja
 proportsionaalseid karistusi vastavalt liidu õigusaktidele või liikmesriigi
 õigusele ning nõuavad sisse alusetult tehtud maksed koos intressidega. See
 hõlmab automaatset eeskirjade eiramise vastast kontrollimehhanismi, mille
 kohaselt kannab sissenõudmata maksega seonduvad kulud asjaomane liikmesriik,
 kui sissenõudmist ei ole toimunud nelja aasta jooksul alates
 sissenõudmistaotluse kuupäevast või kaheksa aasta jooksul, kui sissenõudmine
 toimub kohtumenetluse teel. Selline mehhanism innustab liikmesriike alusetult
 tehtud makseid võimalikult kiiresti sisse nõudma.
 3.
 ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 Käesolevas finantsselgituses esitatud summad on
 väljendatud jooksevhindades ja kulukohustustena.
 Lisaks õigusakti ettepanekutest tulenevatele
 muudatustele, nagu on loetletud allpool lisatud tabelites, on õigusakti
 ettepanekutes tehtud veel muudatusi, millel puudub finantsmõju.
 Mitte ühegi aasta puhul ajavahemikus 2014–2020 ei
 saa ettepaneku praeguses etapis välistada finantsdistsipliini kohaldamist. Kuid
 see ei sõltu reformiettepanekutest, vaid muudest teguritest, nt otsetoetuste
 andmisest või põllumajandusturgude tulevastest arengutest.
 Otsetoetuste puhul on 2014. aastaks (2013.
 kalendriaasta) laiendatud netoülemmäärad, mis on lisatud ettepanekusse seoses
 üleminekuga, suuremad kui lisatud tabelites esitatud otsetoetustele eraldatud
 summad. Sellise laiendamise eesmärk on tagada kehtivate õigusaktide jätkuv
 kohaldamine stsenaariumi korral, kus kõik muud elemendid jäävad muutmata, ilma
 et see piiraks võimalikku vajadust kohaldada finantsdistsipliini mehhanismi.
 Reformiettepanekud sisaldavad sätteid, millega
 antakse liikmesriikidele teatav paindlikkus seoses otsetoetuste jaotamisega
 maaelu arengu meetmetele. Kui liikmesriik otsustab sellist paindlikkust
 kasutada, on sellel finantstagajärjed teatavate summade raames, mida ettepaneku
 praeguses etapis ei saa veel kindlaks määrata.
 Käesolevas finantsselgituses ei võeta arvesse
 kriisireservi võimalikku kasutust. Tuleks rõhutada, et turuga seotud kulude
 puhul ei ole arvesse võetud summasid seoses riikliku sekkumise kokkuostu ega
 muude meetmetega, mis on seotud kriisiolukorraga mis tahes sektoris.
 3.1.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude
 eelarveread, millele mõju avaldub
 Tabel 1: ÜPP raames ettenähtud summad,
 sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekute ja ÜPP
 reformiettepanekutega ettenähtud täiendavad summad
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 || || || || || || || || || ||
 Mitmeaastane finantsraamistik || || || || || || || || || ||
 Rubriik 2 || || || || || || || || || ||
 Otsetoetused ja turuga seotud kulud (2) (3) (4) || 44 939 || 45 304 || 44 830 || 45 054 || 45 299 || 45 519 || 45 508 || 45 497 || 45 485 || 317 193
 Kavandatud sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 672 || 4 704
 P1 Otsetoetused ja turuga seotud kulud (koos sihtotstarbelise tuluga) || 45 611 || 45 976 || 45 502 || 45 726 || 45 971 || 46 191 || 46 180 || 46 169 || 46 157 || 321 897
 P2 Maaelu areng (4) || 14 817 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 14 451 || 101 157
 Kokku || 60 428 || 60 428 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 Rubriik 1 || || || || || || || || || ||
 Ühine strateegiline raamistik – põllumajandusalane teadustegevus ja innovatsioon || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 682 || 696 || 710 || 724 || 738 || 753 || 768 || 5 072
 Enim puudust kannatavad isikud: || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 Kokku || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 1 061 || 1 082 || 1 104 || 1 126 || 1 149 || 1 172 || 1 195 || 7 889
 Rubriik 3 || || || || || || || || || ||
 Toiduohutus || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 350 || 2 450
 || || || || || || || || || ||
 Väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku || || || || || || || || || ||
 Kriisireserv põllumajandussektoris || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 531 || 541 || 552 || 563 || 574 || 586 || 598 || 3 945
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) || || || || || || || || || ||
 millest põllumajandusele maksimaalselt: (5) || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 379 || 387 || 394 || 402 || 410 || 418 || 427 || 2 818
 || || || || || || || || || ||
 KOKKU || || || || || || || || || ||
 KOKKU komisjoni ettepanekud (mitmeaastane finantsraamistik + väljaspool mitmeaastast finantsraamistikku) + sihtotstarbeline tulu || 60 428 || 60 428 || 62 274 || 62 537 || 62 823 || 63 084 || 63 114 || 63 146 || 63 177 || 440 156
 KOKKU mitmeaastase finantsraamistiku ettepanekud (st v.a reserv ja EGF) + sihtotstarbeline tulu || 60 428 || 60 428 || 61 364 || 61 609 || 61 877 || 62 119 || 62 130 || 62 141 || 62 153 || 433 393
 Märkused:
 1) Võttes arvesse juba kokkulepitud
 muudatusi õigusaktides, nt alates 2013. aasta lõpust ei kohaldata enam
 vabatahtlikku ümbersuunamist Ühendkuningriigi puhul ja artiklit 136 „kasutamata
 summad”.
 2) Summad on seotud esimese samba
 kavandatud iga-aastase ülemmääraga. Kuid tuleks märkida, et on tehtud ettepanek
 liikuda raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmise (praegu
 eelarvepunkt 05 07 01 06) raames negatiivsetelt kuludelt sihtotstarbelisele
 tulule (eelarvepunkt 67 03). Üksikasjad vt kavandatud tulude tabel allpool.
 3) 2013. aasta näitajad hõlmavad
 veterinaar- ja fütosanitaarmeetmetele ning kalandussektori turumeetmetele
 ettenähtud summasid.
 4) Eespool toodud tabelis esitatud summad
 on kooskõlas komisjoni teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev
 eelarve” (KOM(2011)500 (lõplik), 29. juuni 2011) esitatud summadega. Kuid tuleb
 veel otsustada, kas mitmeaastane finantsraamistik kajastab ühe liikmesriigi
 puuvillasektori riikliku ümberkorraldamiskava rahastamisvahendite kavandatud
 ülekandmist maaelu arengu alla alates 2014. aastast, mille puhul kohandatakse
 (4 miljonit eurot aastas) vastavalt EAGFi vaheülemmäära ja teise samba
 summasid. Allpool esitatud tabelites on summad üle kantud, olenemata sellest,
 kas need kajastuvad mitmeaastases finantsraamistikus.
 5) Kooskõlas komisjoni teatisega „Euroopa
 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve” (KOM(2011) 500 (lõplik)
 eraldatakse kuni 2,5 miljardi euro suurune kogusumma (2011. aasta hindades)
 Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondist, et anda lisatoetust põllumajandustootjatele
 globaliseerumise mõju leevendamiseks. Eespool toodud tabelis on aastate lõikes
 jooksevhindedes esitatud numbrid vaid soovituslikud.
 Institutsioonidevahelise kokkuleppe eelnõus Euroopa Parlamendi, nõukogu ja
 komisjoni vahel eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta
 (KOM(2011) 403 (lõplik), 29. juuni 2011) on sätestatud, et Globaliseerumisega
 Kohanemise Euroopa Fond ei või ületada iga-aastast maksimaalset summat 429
 miljonit eurot (2011. aasta hindades). .
 3.2.
 Hinnanguline mõju kuludele
 3.2.1.
 Üldine hinnanguline mõju kuludele
 Tabel 2: Kavandatud tulud ja kulud
 rubriigi 2 jaotise 05 poliitikavaldkonna puhul
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 TULUD || || || || || || || || || ||
 123 – Suhkru tootmismaks (omavahendid) || 123 || 123 || 123 || 123 || || || || || || 246
 || || || || || || || || || ||
 67 03 - Sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 187
 millest: xx 05 07 01 06 - raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 795 || 795 || 864 || 864 || 741 || 741 || 741 || 741 || 741 || 5 433
 KULUD || || || || || || || || || ||
 05 02 – Turud (1) || 3 311 || 3 311 || 2 622 || 2 641 || 2 670 || 2 699 || 2 722 || 2 710 || 2 699 || 18 764
 05 03 – Otsetoetused (enne toetuse piiramist) (2) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 43 081 || 43 297 || 43 488 || 43 454 || 43 454 || 43 454 || 303 105
 05 03 – Otsetoetused (pärast toetuse piiramist) || 42 170 || 42 535 || 42 876 || 42 917 || 43 125 || 43 303 || 43 269 || 43 269 || 43 269 || 302 027
 || || || || || || || || || ||
 05 04 – Maaelu areng (enne toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 14 455 || 101 185
 05 04 – Maaelu areng (pärast toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 14 455 || 14 619 || 14 627 || 14 640 || 14 641 || 14 641 || 14 641 || 102 263
 || || || || || || || || || ||
 05 07 01 06 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || -69 || -69 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 Kokku || 60 229 || 60 229 || 59 953 || 60 177 || 60 423 || 60 642 || 60 631 || 60 620 || 60 608 || 423 054
 NETOEELARVE pärast sihtotstarbelist tulu || || || 59 212 || 59 436 || 59 682 || 59 901 || 59 890 || 59 879 || 59 867 || 417 867
 Märkused
 1) 2013. aasta esialgne hinnang põhineb 2012. aasta
 eelarveprojektil, võttes arvesse 2013. aastaks kokkulepitud õiguslikke
 kohandusi (nt veinisektoriga seonduv ülemmäär , kartulitärklisetoetuse
 kaotamine, kuivsööt) ning teatavaid ettenähtud arenguid. Kõigi aastate puhul on
 hinnangus eeldatud, et toetusmeetmeid ei ole turuhäirete või -kriiside tõttu
 vaja täiendavalt rahastada.
 2) 2013.
 aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
 Tabel 3: ÜPP reformiettepanekute
 mõjuhinnangu arvutamine eelarve peatükkide kaupa seoses tulude ja ÜPP kuludega
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 Eelarveaasta || 2013 || 2013 kohandatud || || KOKKU 2014–2020
 || || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 ||
 TULUD || || || || || || || || || ||
 123 – Suhkru tootmismaks (omavahendid) || 123 || 123 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0 || 0
 || || || || || || || || || ||
 67 03 – Sihtotstarbeline tulu || 672 || 672 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 millest: ex 05 07 01 06 – raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || 0 || 0 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 795 || 795 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 KULUD || || || || || || || || || ||
 05 02 – Turud (1) || 3 311 || 3 311 || -689 || -670 || -641 || -612 || -589 || -601 || -612 || -4 413
 05 03 – Otsetoetused (enne toetuse piiramist) (2) || 42 170 || 42 535 || -460 || -492 || -534 || -577 || -617 || -617 || -617 || -3 913
 05 03 – Otsetoetused – toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kantakse üle maaelu arengu meetmetele || || || 0 || -164 || -172 || -185 || -186 || -186 || -186 || -1 078
 05 04 – Maaelu areng (enne toetuse piiramist) || 14 817 || 14 451 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 4 || 28
 05 04 – Maaelu areng – toetuse piiramisest tekkivad hinnangulised summad, mis kantakse üle otsetoetustelt || || || 0 || 164 || 172 || 185 || 186 || 186 || 186 || 1 078
 05 07 01 06 – Raamatupidamisarvestuse kontrollimine ja heakskiitmine || -69 || -69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 69 || 483
 Kokku || 60 229 || 60 229 || -1 076 || -1 089 || -1 102 || -1 115 || -1 133 || -1 144 || -1 156 || -7 815
 NETOEELARVE pärast sihtotstarbelist tulu || || || -1 145 || -1 158 || -1 171 || -1 184 || -1 202 || -1 213 || -1 225 || -8 298
 Märkused:
 1) 2013. aasta esialgne hinnang põhineb 2012. aasta
 eelarveprojektil, võttes arvesse 2013. aastaks kokkulepitud õiguslikke
 kohandusi (nt veinisektoriga seonduv ülemmäär, kartulitärklisetoetuse
 kaotamine, kuivsööt) ning teatavaid ettenähtud arenguid. Kõigi aastate puhul on
 hinnangus eeldatud, et toetusmeetmeid ei ole turuhäirete või -kriiside tõttu
 vaja täiendavalt rahastada.
 2) 2013.
 aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
 Tabel 4: ÜPP reformiettepanekute
 mõjuhinnangu arvutamine seoses ÜPP turupõhiste kuludega
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA || || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal ||
 || || || 2013 (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 Erandlikud meetmed: õigusliku aluse tõhustamine ja laiendamine || || Artiklid 154, 155 ja 156 || Pm || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Sekkumiskokkuostu kaotamine kõva nisu ja sorgo puhul || || Endine artikkel 10 || Pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Toiduabiprogrammid enim puudust kannatavate isikutele || (2) || Määruse 1234/2007 endine artikkel 27 || 500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -500.0 || -3 500.0
 Eraladustamine (linakiud) || || Artikkel 16 || Ei kohaldata || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || Pm
 Puuvillatoetus – ümberkorraldus || (3) || Määruse 637/2008 endine artikkel 5 || 10.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -4.0 || -28.0
 Starditoetus puu- ja köögiviljasektori tootjarühmadele || || Endine artikkel 117 || 30.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || -15.0 || -15.0 || -30.0 || -30.0 || -90.0
 Koolidele puuvilja jagamise kava || || Artikkel 21 || 90.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 60.0 || 420.0
 Humala tootjaorganisatsioonidele antava toetuse kaotamine || || Endine artikkel 111 || 2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -2.3 || -15.9
 Lõssipulbri vabatahtlik eraladustamine || || Artikkel 16 || Ei kohaldata || pm || Pm || pm || pm || pm || pm || pm || pm
 Toetuse andmise lõpetamine lõssi/lõssipulbri loomasöödana kasutamisel ja lõssi töötlemisel kaseiiniks || || Endised artiklid 101 ja 102 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 Või vabatahtlik eraladustamine || (4) || Artikkel 16 || 14.0 || [-1.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-14.0] || [-85.0]
 Müügiedendusmaksu kaotamine piimasektoris || || Endine artikkel 309 || pm || - || - || - || - || - || - || - || -
 KOKKU 05 02 || || || || || || || || || || ||
 Reformiettepanekute netomõju (5) || || || || -446.3 || -446.3 || -446.3 || -461.3 || -461.3 || -476.3 || -476.3 || -3 213.9
 Märkused
 1) 2013. aasta vajadused on hinnangulised ja põhinevad
 komisjoni 2012. aasta eelarveprojektil, välja arvatud a) puu- ja
 köögiviljasektoris, kus vajadused põhinevad vastavate reformide
 finantsselgitusel, ning b) juba kokkulepitud muudatused õigusaktides.
 2) 2013.
 aasta summad vastavad komisjoni ettepanekule KOM(2010) 486. Alates 2014. aastast
 rahastatakse meetmeid rubriigist 1.
 3) Puuvilla ümberkorraldamiskavaga ettenähtud vahendid
 Kreekale (4 miljonit eurot/aastas) kantakse üle maaelu arengu meetmete alla
 alates 2014. aastast. Hispaaniale ettenähtud vahendid (6,1 miljonit
 eurot/aastas) paigutatakse ühtsesse otsemaksete kavasse alates 2018. aastast
 (juba otsustatud).
 4) Hinnanguline
 mõju meetme mittekohaldamisel.
 5) Lisaks
 peatükkide 05 02 ja 05 03 kuludele, eeldatakse et peatükkide 05 01, 05 07 ja 05
 08 otseseid kulusid rahastatakse EAGFi sihtotstarbelisest tulust.
 Tabel 5: ÜPP reformiettepanekute
 mõjuhinnangu arvutamine seoses otsetoetustega
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA || || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal ||
 || || 2013 (1) || 2013 kohandatud (2) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 || || || || || || || || || || || ||
 Otsetoetused || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 341.0 || 381.1 || 589.6 || 768.0 || 733.2 || 733.2 || 733.2 || 4 279.3
 – juba otsustatud muudatused: || || || || || || || || || || || ||
 Järkjärguline kohaldamine EL 12 puhul || || || || || 875.0 || 1 133.9 || 1 392.8 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 1 651.6 || 10 008.1
 Puuvillasektori ümberkorraldamine || || || || || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 0.0 || 6.1 || 6.1 || 6.1 || 18.4
 ÜPP läbivaatamine || || || || || -64.3 || -64.3 || -64.3 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -90.0 || -552.8
 Eelmised reformid || || || || || -9.9 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -32.4 || -204.2
 || || || || || || || || || || || ||
 - ÜPP reformiettepanekutest tulenevad muutused || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 millest: toetuse piiramine || || || || || 0.0 || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 || || || || || || || || || || || ||
 KOKKU 05 03 || || || || || || || || || || || ||
 Reformiettepanekute netomõju || || || || || -459.8 || -656.1 || -706.5 || -761.3 || -802.2 || -802.2 || -802.2 || -4 990.3
 KOGUKULUD || || || 42 169.9 || 42 535.4 || 42 876.4 || 42 916.5 || 43 125.0 || 43 303.4 || 43 268.7 || 43 268.7 || 43 268.7 || 302 027.3
 Märkused
 1) 2013.
 aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
 2) Võttes
 arvesse juba kokkulepitud muudatusi õigusaktides, nt alates 2013. aasta lõpust
 ei kohaldata enam vabatahtlikku ümbersuunamist Ühendkuningriigi puhul ja
 artiklit 136 „kasutamata summad”.
 Tabel 6: Otsetoetuste komponendid
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA || || || || || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 II lisa || || || || || 42 407.2 || 42 623.4 || 42 814.2 || 42 780.3 || 42 780.3 || 42 780.3 || 256 185.7
 Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavadega seotud toetus (30 %) || || || || || 12 866.5 || 12 855.3 || 12 844.3 || 12 834.1 || 12 834.1 || 12 834.1 || 77 068.4
 Maksimaalne toetus noortele põllumajandustootjatele (2 %) || || || || || 857.8 || 857.0 || 856.3 || 855.6 || 855.6 || 855.6 || 5 137.9
 Põhitoetuskava, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus, vabatahtliku tootmiskohustusega seotud toetus || || || || || 28 682.9 || 28 911.1 || 29 113.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 29 090.6 || 173 979.4
 Eeltoodud ridadelt võetav maksimumsumma väikepõllumajandustootjate kava rahastamiseks (10 %) || || || || || 4 288.8 || 4 285.1 || 4 281.4 || 4 278.0 || 4 278.0 || 4 278.0 || 25 689.3
 II lisaga hõlmatud veinisektori vahendite ülekanded[15] || || || || || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 159.9 || 959.1
 Toetuse piiramine || || || || || -164.1 || -172.1 || -184.7 || -185.6 || -185.6 || -185.6 || -1 077.7
 Puuvill || || || || || 256.0 || 256.3 || 256.5 || 256.6 || 256.6 || 256.6 || 1 538.6
 POSEI/väiksemad Egeuse mere saared || || || || || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 417.4 || 2 504.4
 Tabel 7: ÜPP reformiettepanekute
 mõjuhinnangu arvutamine seoses üleminekumeetmetega otsetoetuste andmiseks 2014.
 aastal
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA || || Õiguslik alus || Hinnangulised vajadused || Muutused 2013. aastal
 || || || 2013 (1) || 2013 kohandatud || 2014 (2)
 Nõukogu määruse (EÜ) nr 73/2009 IV lisa || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 541.9
 Järkjärguline kohaldamine EL 10 puhul || || || || || 616.1
 ÜPP läbivaatamine || || || || || -64.3
 Eelmised reformid || || || || || -9.9
 KOKKU 05 03 || || || || ||
 KOGUKULUD || || || 40 165.0 || 40 530.5 || 41 072.4
 Märkused
 1) 2013.
 aasta summa hõlmab hinnangut seoses viinapuude väljajuurimisega 2012. aastal.
 2) Laiendatud
 netoülemmäärad hõlmavad veinisektori vahendite hinnangulist ülekandmist
 ühtsesse otsemaksete kavasse liikmesriikide 2013. aasta puhul tehtud otsuste
 põhjal.
 Tabel 8: ÜPP reformiettepanekute
 mõjuhinnangu arvutamine seoses maaelu arenguga
 (miljonit eurot, jooksevhindades)
 EELARVEAASTA || || Õiguslik alus || Maaelu arengu assigneeringud || Muutused 2013. aastal ||
 || || || 2013 || 2013 kohandatud (1) || 2014 || 2015 || 2016 || 2017 || 2018 || 2019 || 2020 || KOKKU 2014–2020
 Maaelu arengu programmid || || || 14 788.9 || 14 423.4 || || || || || || || ||
 Puuvillatoetus – ümberkorraldus || (2) || || || || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 4.0 || 28.0
 Otsetoetuste piiramisest tekkivad hinnangulised summad || || || || || || 164.1 || 172.1 || 184.7 || 185.6 || 185.6 || 185.6 || 1 077.7
 Maaelu arengu assigneeringud, v.a tehniline abi || (3) || || || || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -8.5 || -59.4
 Tehniline abi || (3) || || 27.6 || 27.6 || 8.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 3.5 || 29.4
 Uuendusliku ja kohaliku koostöö auhind || (4) || || Ei kohaldata || Ei kohaldata || 0.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 5.0 || 30.0
 KOKKU 05 04 || || || || || || || || || || || ||
 Reformiettepanekute netomõju || || || || || 4.0 || 168.1 || 176.1 || 188.7 || 189.6 || 189.6 || 189.6 || 1 105.7
 KOGUKULUD (enne toetuse piiramist) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 14 455.1 || 101 185.5
 KOGUKULUD (pärast toetuse piiramist) || || || 14 816.6 || 14 451.1 || 14 455.1 || 14 619.2 || 14 627.2 || 14 639.8 || 14 640.7 || 14 640.7 || 14 640.7 || 102 263.2
 Märkused
 1) Kehtivate
 õigusaktide kohaseid kohandusi saab teha kuni 2013. eelarveaasta lõpuni.
 2) Tabelis 1 esitatud summad on kooskõlas komisjoni
 teatises „Euroopa 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve”
 (KOM(2011) 500 (lõplik)) esitatud summadega. Kuid tuleb veel otsustada,
 kas mitmeaastane finantsraamistik kajastab ühe liikmesriigi puuvillasektori
 riikliku ümberkorraldamiskava rahastamisvahendite kavandatud ülekandmist maaelu
 arengu alla alates 2014. aastast, mille puhul kohandatakse (4 miljonit eurot
 aastas) vastavalt EAGFi vaheülemmäära ja teise samba summasid. Eespool tabelis
 8 on summad üle kantud, olenemata sellest, kas need kajastuvad mitmeaastases
 finantsraamistikus.
 3) Tehniliseks abiks ettenähtud summa 2013. aastal määrati
 kindlaks maaelu arengule ettenähtud esialgsete rahaliste vahendite põhjal (ei
 hõlma vahendite ülekandmist 1. sambast).
 Aastateks 2014–2020 on tehniliseks abiks määratud kindlaks 0,25 %
 maaelu arengu koguvahenditest.
 4) Kaetakse
 tehniliseks abiks ettenähtud summast.
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik: || 5 || „Halduskulud”
 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Märkus: Eeldatakse, et õigusaktide
 ettepanekud ei mõjuta haldusassigneeringuid, st eesmärk on rakendada õiguslikku
 raamistikku personali- ja halduskulude praeguse tasemega.
 || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat ||
  Personalikulud || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
  Muud halduskulud || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat KOKKU || Assigneeringud || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 5 assigneeringud KOKKU || (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma) || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || || || Aasta N[16] || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6) || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1–5 assigneeringud KOKKU || Kulukohustused || || || || || || || ||
 Maksed || || || || || || || ||
 3.2.2.
 Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm
 kohta pärast koma)
 Täpsustada eesmärgid ja väljundid ò || || || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik || Väljundi keskmine kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulu || Väljundite arv kokku || Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 5: Parandada põllumajandussektori konkurentsivõimet ja suurendada selle väärtuseosa toiduahelas || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Puu- ja köögivili Turustamine tootjaorganisatsioonide vahendusel[17] || Tootjaorganisatsioonide vahendusel turustatud toodangu väärtuse osakaal kogutoodangu väärtuses || || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 830.0 || || 5 810.0
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – ümberkorraldamine17 || Hektarite arv || || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || 54 326 || 475.1 || || 3 326.0
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – investeeringud17 || || || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || 1 147 || 178.9 || || 1 252.6
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – kõrvalsaaduste destilleerimine17 || Hektoliitrid || || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || 700 000 || 98.1 || || 686.4
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – alkohoolsed joogid17 || Hektarite arv || || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || 32 754 || 14.2 || || 14.2
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – kontsentreeritud viinamarjavirde kasutamine17 || Hektoliitrid || || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || 9 || 37.4 || || 261.8
 - Vein: Riiklikud assigneeringud – edendamine17 || || || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 267.9 || || 1 875.3
 - Muud || || || || 720.2 || || 739.6 || || 768.7 || || 797.7 || || 820.3 || || 808.8 || || 797.1 || || 5 452.3
 Erieesmärgi nr 5 väljundid kokku || || 2 621.8 || || 2 641.2 || || 2 670.3 || || 2 699.3 || || 2 721.9 || || 2 710.4 || || 2 698.7 || || 18 763.5
 ERIEESMÄRK nr 6: Panustada põllumajandusettevõtete sissetulekutesse ja piirata põllumajandusettevõtte sissetulekute muutlikkust || || || || || || || || || || || || || || || ||
 - Otsene sissetulekutoetus[18] || Hektarite arv, mille eest on toetust makstud (miljonites) || || 161.014 || 42 876.4 || 161.014 || 43 080.6 || 161.014 || 43 297.1 || 161.014 || 43 488.1 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 43 454.3 || 161.014 || 303 105.0
 Erieesmärgi nr 6 väljundid kokku || || 42 876.4 || || 43 080.6 || || 43 297.1 || || 43 488.1 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 43 454.3 || || 303 105.0
 KULUD KOKKU || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Märkus: Erieesmärkide nr 1–4 ning 7–10 puhul
 ei ole väljundid veel kindlaks määratud (vt punkt 1.4.2 eespool).
 3.2.3.
 Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele
 3.2.3.1.
 Ülevaade
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute
 kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 || || || || || || || ||
 Personalikulud[19] || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 136.998 || 958.986
 Muud halduskulud || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 9.704 || 67.928
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIK 5 kokku || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud || || || || || || || ||
 Personalikulud || || || || || || || ||
 Muud halduskulud || || || || || || || ||
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud kokku || || || || || || || ||
 KOKKU || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 146.702 || 1 026.914
 3.2.3.2.
 Hinnanguline
 personalivajadus
 –
 ̈ Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist
 –
 x Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist,
 mis toimub järgmiselt:
 Märkus: Eeldatakse, et õigusaktide ettepanekud
 ei mõjuta haldusassigneeringuid, st eesmärk on rakendada õiguslikku raamistikku
 personali- ja halduskulude praeguse tasemega. Aastate 2014–2020 näitajad
 põhinevad 2011. aasta andmetel.
 Hinnanguline väärtus täisarvuna (või
 maksimaalselt ühe kohaga pärast koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020
  Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad) ||
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes) || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034 || 1 034
 XX 01 01 02 (delegatsioonides) || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3 || 3
 XX 01 05 01 (kaudne teadustegevus) || || || || || || ||
 10 01 05 01 (otsene teadustegevus) || || || || || || ||
  Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)[20] ||
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud) || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78 || 78
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditööjõud ja noored eksperdid delegatsioonides) || || || || || || ||
 XX 01 04 yy || - peakorteris || || || || || || ||
 - delegatsioonides || || || || || || ||
 XX 01 05 02 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 10 01 05 02(lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas) || || || || || || ||
 Muud eelarveread (täpsustage) || || || || || || ||
 KOKKU[21] || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115 || 1 115
 XX osutab
 asjaomasele poliitikavaldkonnale või eelarvejaotisele.
 Personalivajadused
 kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate
 ümberpaigutamise teel peadirektoraadi siseselt. Vajaduse korral võidakse
 personali täiendada meedet haldavale peadirektoraadile iga-aastase vahendite
 eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad ||
 Koosseisuvälised töötajad ||
 3.2.4.
 Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 –
 x Ettepanek/algatus on kooskõlas kehtiva,
 AASTATEKS 2014–2020 TEHTUD ETTEPANEKUTE mitmeaastase finantsraamistikuga.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega kaasneb mitmeaastase finantsraamistiku
 asjaomase rubriigi ümberplaneerimine.
 –
 ̈ Ettepanekuga/algatusega seoses on vajalik paindlikkusinstrumendi
 kohaldamine või mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamine.
 3.2.5.
 Kolmandate isikute rahaline toetus
 –
 Ettepanek/algatus ei hõlma kolmandate isikute
 poolset kaasrahastamist.
 –
 X Ettepanek/algatus seoses maaelu arenguga (EAFRD)
 hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast
 koma)
 || Aasta 2014 || Aasta 2015 || Aasta 2016 || Aasta 2017 || Aasta 2018 || Aasta 2019 || Aasta 2020 || Kokku
 Täpsustage kaasrahastav asutus || LR || LR || LR || LR || LR || LR || LR || LR
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU[22] || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata || Tuleb veel kindlaks määrata
 3.3.
 Hinnanguline mõju tuludele
 –
 x Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju
 tuludele
 –
 ̈ Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 –
 x omavahenditele
 –
 x mitmesugustele tuludele
 Miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida || Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud || Ettepaneku/algatuse mõju[23]
 Aasta N || Aasta N+1 || Aasta N+2 || Aasta N+3 || Lisada vajalik arv aastaid, et kajastada finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 || || || || || || || ||
 Mitmesuguste tulude puhul
 täpsustage, milliseid eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 Vt
 tabelid 2 ja 3 punktis 3.2.1.
 [1] Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule,
 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele – Euroopa
 2020. aasta strateegia aluseks olev eelarve (KOM(2010) 500 (lõplik),
 29.6.2011).
 [2] Komisjoni teatis nõukogule, Euroopa Parlamendile,
 Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele: Ühise
 põllumajanduspoliitika eesmärgid 2020. aastaks: toidu, loodusvarade ja
 territooriumiga seotud tulevikuprobleemide lahendamine, KOM(2010) 672 (lõplik),
 18.11.2010.
 [3] Vt eelkõige Euroopa Parlamendi 23. juuni 2011. aasta resolutsioon,
 2011/2015(INI) ja eesistujariigi 18. märtsi 2011. aasta järeldused.
 [4] Praeguse õigusraamistikuga on hõlmatud nõukogu määrus
 (EÜ) nr 73/2009 (otsetoetused), nõukogu määrus (EÜ) nr 1234/2007
 (turuinstrumendid), nõukogu määrus (EÜ) nr 1698/2005 (maaelu areng) ja nõukogu
 määrus (EÜ) nr 1290/2005 (rahastamine).
 [5] Ettepanek Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseks,
 millega kehtestatakse ühissätted ühisesse strateegilisse raamistikku kuuluvate
 fondide – Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi,
 Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ja Euroopa
 Merendus- ja Kalandusfondi – kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa
 Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning
 tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1083/2006, KOM(2011) 615, 6.10.2011.
 [6] Vt mõjuhinnangu 9. lisa, milles on esitatud ülevaade
 517st saadetud arvamusest.
 [7] ELT C [...], [...], lk [...].
 [8] ELT C [...], [...], lk [...].
 [9] ELT L 299, 16.11.2007, lk 1.
 [10] ABM – tegevuspõhine juhtimine; ABB – tegevuspõhine
 eelarvestamine.
 [11] Vastavalt finantsmääruse artikli 49 lõike 6
 punktile a või b.
 [12] KOM(2011) 500 (lõplik), 29. juuni 2011.
 [13] Eelarve täitmise viise selgitatakse koos viidetega
 finantsmäärusele veebisaidil BudgWeb: http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html
 [14] Määratletud finantsmääruse artiklis 185.
 [15] Otsetoetused aastateks 2014–2020 hõlmavad veinisektori
 vahendite hinnangulist ülekandmist ühtsesse otsemaksete kavasse liikmesriikide
 2013. aasta puhul tehtud otsuste põhjal.
 [16] Aasta N, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist.
 [17] Põhineb varasemal täitmisel ja 2012. aasta eelarveprojekti
 prognoosidel. Puu- ja köögiviljasektori
 tootjaorganisatsioonide puhul on summad kooskõlas kõnealuse sektori reformiga,
 nagu on juba esitatud 2012. aasta eelarveprojekti tegevusaruannetes ning
 väljundid selguvad 2011. aasta lõpus.
 [18] Põhineb võimalikel toetuskõlblikel aladel 2009. aastal
 [19] Põhineb 127 000 euro suurusel keskmisel kulul ametnike ja
 ajutiste töötajate ametikohtade loetelu jaoks.
 [20] Lepingulised töötajad, renditööjõud, noored eksperdid
 delegatsioonides, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid
 [21] See ei hõlma eelarverea 05.010404 vaheülemmäära.
 [22] See sätestatakse liikmesriikide esitatavates maaelu arengu
 programmides.
 [23] Traditsiooniliste omavahendite (tolli- ja suhkrumaksud)
 korral peab olema märgitud netosumma, st brutosumma pärast 25 %
 sissenõudmiskulude mahaarvamist.


type: other

text:
Wyrok SN z dnia 7 lutego 2007 r., sygn. I PK 209/06 - Strona 15 - Spory zbiorowe - Zbiorowe prawo pracy - Infor.pl
 Należy także zauważyć, że rozważane przyczyny rozwiązania z powodem umowy pracę (tj. przyczyny 10, 12 i 13) nie zostały w ogóle przedstawione przez pozwaną Radzie Gminy, której powód był członkiem. Oznacza to, że w tym zakresie strona pozwana w ogóle nie wystąpiła do tego organu o wyrażenie zgody na rozwiązanie umowy, co - w odniesieniu co najmniej do tych przyczyn - przesądza w zasadzie o słuszności roszczenia pracownika domagającego się przywrócenia go do pracy (por. wyrok Sądu Najwyższego z 16 maja 2001 r., I PKN 393/00, Prawo Pracy 2002 nr 6, s. 37).
 Na koniec wymaga podniesienia to, że pozwana rozwiązując z powodem umowę o pracę bez zgody zarządu zakładowej organizacji związkowej i bez zgody Rady Gminy K., naruszyła zakaz rozwiązania umowy z pracownikiem podlegającym szczególnej ochronie stosunku pracy nie tylko przez zignorowanie braku zgody, lecz także przez niepełne przedstawienie tym organom przyczyn rozwiązania. Jak przyznał Sąd Okręgowy pozwana skonsultowała z Radą Gminy jedynie trzy pierwsze przyczyny rozwiązania umowy o pracę, zaś z Komisją Zakładową jedynie przyczyny oznaczone numerami 1, 2, 3, 10, 11, 12 i 13. Nie można również zaakceptować poglądu Sądu Okręgowego, zgodnie z którym skoro przyczyny, które zdecydowały o rozwiązaniu tej umowy nie wiązały się z wykonywaniem przez powoda obowiązków radnego, to brak zgody Rady Gminy stanowił nadużycie prawa. Zgodnie z art. 25 ust. 2 ustawy z dnia 8 marca 1990 r. o samorządzie gminnym (jednolity tekst: Dz.U. z 2001 r. Nr 142, poz. 1591 ze zm.) rozwiązanie z radnym stosunku pracy wymaga uprzedniej zgody rady gminy, której jest członkiem. Rada gminy odmówi zgody na rozwiązanie stosunku pracy z radnym, jeżeli podstawą rozwiązania tego stosunku są zdarzenia związane z wykonywaniem przez radnego mandatu. Wbrew twierdzeniu Sądu Okręgowego z przepisu tego wynika, że stanowisko rady gminy w kwestii zgłoszonego przez pracodawcę zamiaru rozwiązania z radnym stosunku pracy jest uzależnione od przyczyn, które je uzasadniają tylko w tym sensie, że w przypadku, gdy przyczyny te wiążą się ze zdarzeniami związanymi z wykonywaniem mandatu rada ma obowiązek odmówienia zgody. Natomiast w przypadkach, w których takiego związku nie ma, wyrażenie zgody lub jej odmowa zostały pozostawione jej uznaniu. Wskazanego przepisu nie można interpretować w taki sposób, że rada musi wyrazić zgodę na rozwiązanie stosunku pracy z radnym, jeżeli pracodawca nie stawia mu zarzutów związanych z wykonywaniem mandatu radnego (zob. wyrok Sądu Najwyższego z 11 lipca 2006 r., I PK 9/06 oraz powołane tam orzecznictwo i poglądy doktryny). Należy też wskazać, że powyższy wniosek wynika w oczywisty sposób z literalnej wykładni rozważanego przepisu. Wobec tego trafnie skarżący zwrócił uwagę w uzasadnieniu skargi kasacyjnej na naruszenie przez zaskarżony wyrok również tego przepisu.
 Powyższe rozważania wskazują, że zasadnie podniesiono w skardze kasacyjnej także zarzuty naruszenia art. 32 ust. 1 ustawy o związkach zawodowych oraz art. 8 w związku z art. 52 § 1 k.p.
 Z przedstawionych wyżej względów Sąd Najwyższy orzekł jak w sentencji na podstawie art. 39815 § 1 k.p.c., a o kosztach postępowania kasacyjnego - na podstawie art. 108 § 2 k.p.c. w związku z art. 39821 k.p.c.


type: wikipedia

text:
Celiny ist ein Dorf im Powiat Tarnogórski in der Woiwodschaft Schlesien, Polen. Es gehört zur Gmina Ożarowice.
 Celiny liegt am Nordrand der Oberschlesischen Platte, ca. 22 km nördlich von Katowice und ca. 15 km östlich der Kreisstadt Tarnowskie Góry.
 Zwischen 1954 und 1972 gehörte der Ort zur Gromada Sączów und vom 1. Januar bis zum 9. Dezember 1973 zur Gmina Bobrowniki wurde dann in die Gmina Tąpkowice eingegliedert. Von 1975 bis 1998 gehörte das Dorf zur Woiwodschaft Kattowitz.
 Verkehr
 Die Ortschaft liegt direkt an der Droga krajowa 78 von Tarnowskie Góry nach Siewierz. Hier trifft die Droga wojewódzka 913 auf die Droga krajowa 78.
 Weblinks
 Fußnoten
 Ort der Woiwodschaft Schlesien
 Gmina Ożarowice