text:
 |
 52012PC0382
 LISA dokumendile: Ettepanek EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, milles käsitletakse liidus liiklevate tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ /* COM/2012/0382 final */
 LISA
 dokumendile:
 Ettepanek
 EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS,
 milles käsitletakse liidus liiklevate
 tarbesõidukite tehnokontrolli ja -ülevaatust ning millega tunnistatakse
 kehtetuks direktiiv 2000/30/EÜ
 I LISA
 RISKIASTME HINDAMISE SÜSTEEMI ELEMENDID
 Riskiastme hindamise süsteemi alusel valitakse
 sihipäraselt välja sõidukid, mida käitavad sõiduki hoolduse ja tehnoülevaatuse
 nõudeid halvasti täitvad ettevõtjad. Selles võetakse arvesse nii korralise
 tehnoülevaatuse kui ka liiklevate sõidukite tehnokontrolli tulemusi.
 Riskiastme hindamise süsteemi puhul võetakse
 ettevõtja riskiastme kindlaksmääramisel arvesse järgmisi parameetreid:
 –
 puuduste arv;
 –
 puuduste raskusaste;
 –
 ülevaatuste või kontrollide arv;
 –
 ajafaktor.
 1.
 Puuduste statistiline kaal määratakse kindlaks
 lähtuvalt nende raskusastmest, kusjuures kasutatakse järgmisi faktoreid:
 –
 ohtlik puudus = 40
 –
 oluline puudus = 10
 –
 väike puudus = 1
 2.
 Ettevõtjate (sõidukite) olukorra muutuse
 kajastamisel on varasematel tehnoülevaatuste tulemustel (puudustel) võrreldes
 hiljutistega väiksem kaal, kusjuures kasutatakse järgmisi faktoreid:
 –
 aasta 1 = viimased 12 kuud = faktor 3
 –
 aasta 2 = 13–24 kuud = faktor 2
 –
 aasta 3 = 24–36 kuud = faktor 1
 Seda kasutatakse üksnes üldise riskiastme
 kindlaksmääramisel.
 3.
 Riskiastme kindlaksmääramiseks kasutatakse järgmist
 valemit.
 (b)
 Üldise riskiastme valem
 Kus
 RR = üldise riskiastme väärtus
 I = puuduste koguväärtus aastal 1,
 2, 3
 DY1 = (#DDx 40) + (#MaD x 10)
 + (#MiD x 1) aastal 1
 #... = .....arv
 DD = ohtlikud puudused
 MaD = olulised puudused
 MiD = väikesed puudused
 C = kontrollid (ülevaatused või
 kontrollid) aastal 1, 2, 3
 (c)
 aastase riskiastme valem
 Kus
 AR = aastase riski väärtus
 #... = .....arv
 DD = ohtlikud puudused
 MaD = olulised puudused
 MiD = väikesed puudused
 C = kontrollid (ülevaatus või
 kontrollid)
 Aastast riskiastet kasutatakse selleks, et
 hinnata ettevõtja arengut aastate jooksul.
 Ettevõtjad (sõidukid) klassifitseeritakse
 üldise riskiastme alusel nii, et hõlmatud ettevõtjate (sõidukite) puhul
 järgitakse järgimist jaotust:
 –
 <30% väike risk
 –
 30%–80% keskmine risk
 –
 >80% suur risk
 II
 LISA
 ÜLEVAATUSE
 ULATUS
 SISUKORD
 1. KONTROLLIVALDKONNAD
 (1)
 Sõiduki identifitseerimine
 (2)
 Pidurisüsteem
 (3)
 Rooliseade
 (4)
 Nähtavus
 (5)
 Valgustusseadmed ja elektrisüsteemi osad
 (6)
 Teljed, veljed, rehvid, vedrustus
 (7)
 Šassii ja selle kinnitused
 (8)
 Muu varustus
 (9)
 Saaste
 2. KONTROLLINÕUDED
 Punktid, mida võib kontrollida üksnes seadmeid
 kasutades, on tähistatud tähisega (E).
 Punktid, mida võib teatud määral kontrollida
 seadmeid kasutamata, on tähistatud tähisega +(E).
 Kui osutatakse visuaalsele ülevaatusele,
 tähendab see seda, et lisaks detailide visuaalsele ülevaatamisele peab
 inspektor võimaluse korral neid ka käsitsema, mürataset hindama või rakendama
 muid asjakohaseid kontrollimeetodeid ilma seadmeid kasutamata.
 Liiklevate sõidukite tehnokontroll võib
 hõlmata tabelis 1 loetletud punkte ja meetodeid.
 Tabel 1
 Punkt || Meetod || Puudused ||
 ||
 0. SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE ||
 0.1. Registreerimismärgid (kui need on nõuete kohaselt vajalikud)(1) || Visuaalne kontroll || a) Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et see võib (need võivad) ära kukkuda. b) Kiri puudub või on loetamatu. c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. ||
 0.2. Valmistajatehase tähis / tehasetähis / seerianumber || Visuaalne kontroll || a) Puudub või seda ei ole võimalik leida. b) Ei ole täielik, loetamatu. c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. ||
 1. PIDURISÜSTEEM ||
 1.1. Mehaaniline seisund ja toimimine ||
 1.1.1. Sõidupiduri pedaali šarniir || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. || a) Šarniir on liiga tihke. b) Ülemäärane kulumine või lõtk. ||
 1.1.2. Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel Märkus: Võimendiga pidurisüsteemidega sõidukeid tuleks kontrollida väljalülitatud mootoriga. || a) Liigne või ebapiisav käigutagavara. b) Pidurdusseadis ei vabane korralikult. c) Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud. ||
 1.1.3. Vaakumpump või kompressor ja mahutid || Komponentide visuaalne kontroll tavapärase töörõhu juures. Kontrollitakse vaakumi või õhurõhu ohutu taseme saavutamiseks kuluvat aega ning hoiatusseadise, mitmemähiselise kaitseklapi ja rõhualandusventiili toimimist. || a) Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu). b) Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele(1). c) Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta. d) Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked. e) Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus. ||
 1.1.4. Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur || Toimimise kontroll || Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike. ||
 1.1.5. Seisupidurikraan || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud. b) Ebakindel klapivõll või klapp. c) Ühendused on lahti või süsteem lekib. d) Mitterahuldav toimimine. ||
 1.1.6. Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Piduri lukustus ei pea kindlalt. b) Kangiliigend või lukustusmehhanism on ülemäära kulunud. c) Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele. d) Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta. e) Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket. ||
 1.1.7. Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt. b) Kompressorist tuleb liigselt õli. c) Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Hüdraulikavedeliku leke. ||
 1.1.8. Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) || Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide kõigi ühenduste lahtivõtmine ja uuesti ühendamine || a) Kraan või isetihenev ventiil on defektne. b) Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud. c) Ülemäärased lekked. d) Valesti ühendatud või nõutavas kohas ühendamata. e) Ei tööta õigesti. ||
 1.1.9. Energiavaru survepaak || Visuaalne kontroll || a) Paak on kahjustunud, roostes või lekib. b) Äravooluseade ei tööta. c) Paak on ebakindel või valesti paigaldatud. ||
 1.1.10. Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Võimendi on defektne või ebatõhus. b) Peasilinder on defektne või lekib. c) Peasilinder on ebakindel. d) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses. e) Puudub peasilindri paagi kork. f) Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne. g) Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult. ||
 1.1.11. Jäigad piduritorud || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. b) Torud või ühenduskohad lekivad. c) Torud on kahjustunud või ülemäära roostes. d) Torud on paigaldatud valesse kohta. ||
 1.1.12. Elastsed pidurivoolikud || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. b) Voolikud on kahjustunud, mässitud, väändunud või liiga lühikesed. c) Voolikud või ühenduskohad lekivad. d) Voolikud paisuvad rõhu all. e) Voolikud on poorsed. ||
 1.1.13. Pidurihõõrdkatted ja -klotsid || Visuaalne kontroll || a) Katted on ülemääraselt kulunud. b) Katted on määrdunud (õli, määre jne). c) Katted puuduvad. ||
 1.1.14. Piduritrumlid, pidurikettad || Visuaalne kontroll || a) Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud, korrodeerunud või kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud. b) Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne). c) Trumlid või kettad puuduvad. d) Alusplaat on ebakindel. ||
 1.1.15. Piduritrossid, -vardad, -hoovastik || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Tross on kahjustunud või sõlmes. b) Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes. c) Tross, varras või liitmik on ebakindel. d) Trossijuhik on defektne. e) Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud. f) Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele. ||
 1.1.16. Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Tööseade on mõranenud või kahjustunud. b) Tööseade lekib. c) Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Tööseade on ülemäära roostes. e) Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik. f) Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud. ||
 1.1.17. Koormuse regulaator || Komponentide visuaalne kontroll pidurisüsteemi käitamisel || a) Ühendused on defektsed. b) Ühendused on valesti reguleeritud. c) Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta. d) Regulaator puudub. e) Andmesilt puudub. f) Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele(1). ||
 1.1.18. Kulumise kompensaatorid ja näiturid || Visuaalne kontroll || a) Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud. b) Kompensaator on defektne. c) Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud. ||
 1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) || Visuaalne kontroll || a) Ühendused või kinnitused on ebakindlad. b) Süsteem on ilmselt defektne või puudub. ||
 1.1.20. Haagisepidurite automaatne rakendumine || Pukseeriva veoki ja haagise pidurisüsteemide ühenduse lahtivõtmine || Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt. ||
 1.1.21. Kogu pidurisüsteem || Visuaalne kontroll || a) Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi. b) Õhu- või antifriisi ülemäärane leke. c) Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud. d) Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud. ||
 1.1.22. Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad) || Visuaalne kontroll || a) Puudub. b) Ühendused on kahjustunud, kasutuskõlbmatud või lekivad. ||
 1.2. Sõidupiduri toimimine ja tõhusus ||
 1.2.1. Toimimine (E) || Mõõdetakse pidurite staatilise katsetamise seadmel, rakendades pidureid järk-järgult kuni maksimaalse vajutuseni. || a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). d) Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja. e) Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt. ||
 1.2.2. Tõhusus (E) || Testimine pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures. || a) Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust: b) M1-, M2- ja M3-kategooria – 50%[1] c) N1-kategooria – 45% d) N2- ja N3-kategooria – 43%[2] e) O2-, O3- ja O4-kategooria – 40%[3] ||
 1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga) ||
 1.3.1. Toimimine (E) || Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.1 osutatud meetodit. || a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). ||
 1.3.2. Tõhusus (E) || Kui varupidurisüsteem on sõidupidurisüsteemist eraldatud, kasutatakse punktis 1.2.2 osutatud meetodit. || Pidurdusjõud on väiksem kui 50 %[4] punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna. ||
 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus ||
 1.4.1. Toimimine (E) || Piduri rakendamine pidurite staatilise katsetamise seadmel. || Ühel või mitmel rattal pidur ei tööta. ||
 1.4.2. Tõhusus (E) || Testimine pidurite staatilise katsetamise seadmel ettenähtud kaalu juures. || Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat. ||
 1.5. Aeglustisüsteemi toimimine || Visuaalne kontroll ning võimaluse korral süsteemi toimimise testimine || a) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes). b) Süsteem ei tööta. ||
 1.6. Blokeerumatu pidurisüsteem || Hoiatusseadise visuaalne kontroll. || a) Hoiatusseadise rike. b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. ||
 2. ROOLISEADE ||
 2.1. Mehaaniline seisund ||
 2.1.1. Rooliseadme seisund || Rooliseadme toimimise visuaalne kontroll rooliratta pööramisel. || (a) k ||
 2.1.2. Rooliseadme korpuse kinnitus || Korpuse šassiile kinnitumise visuaalne kontroll rooliratta pööramisel päripäeva ja vastupäeva. || a) Rooliseadme korpus ei ole nõuetekohaselt kinnitatud. b) Kinnitusavad šassiil on välja veninud. c) Kinnituspoldid puuduvad või on purunenud. d) Rooliseadme korpus on mõranenud. ||
 2.1.3. Roolihoovastiku seisund || Rooliseadme komponentide võimaliku kulumise ja mõranemise ning nende turvalisuse visuaalne kontroll rooliratta pööramisel päripäeva ja vastupäeva. || a) Komponendid, mis peaksid olema kohtkindlad, liiguvad üksteise suhtes. b) Liigendid on ülemääraselt kulunud. c) Teatav komponent on mõranenud või deformeerunud. d) Puuduvad lukustusseadmed. e) Komponendid on eritelgsed (nt rööpvarras või juhtvarras). f) Sobimatu parandamine või muutmine. g) Tolmukaitse puudub, on kahjustunud või oluliselt halvenenud seisundis. ||
 2.1.4. Roolihoovastiku toimimine || Hoovastiku liikumise visuaalne kontroll ratastega maapinnale toetuva ja töötava mootoriga (roolivõimendi) sõidukil roolirattaga pöörde tegemisel. || a) Liikuv roolihoovastik kahjustab šassii kohtkindlat osa. b) Rooli piirajad ei tööta või puuduvad. ||
 2.1.5. Roolivõimendi || Roolimehhanismil kontrollitakse lekete esinemist ja hüdraulikavedeliku taset paagis (kui see on nähtav). Maapinnale toetuvate rataste ja töötava mootoriga sõidukil kontrollitakse võimendiga roolimehhanismi töötamist. || a) Vedelikuleke. b) Vedelikku ei ole piisavalt. c) Mehhanism ei tööta. d) Mehhanism on mõranenud või ebakindel. e) Komponendid on eritelgsed või kahjustunud. f) Sobimatu parandamine või muutmine. g) Trossid/voolikud on kahjustunud või ülemäära roostes. ||
 2.2. Rooliratas ja roolisammas ||
 2.2.1. Rooliratta seisund || Maapinnale toetuvate ratastega sõidukil loksutatakse rooliratast roolisamba suhtes täisnurga all küljelt küljele ning rakendatakse kerget langevat ja tõusvat survet. Vabakäigu visuaalne kontroll. || a) Rooliratas ja -sammas liiguvad üksteise suhtes – kinnitus on lõtv. b) Roolirattarummul puudub kinnitusseade. c) Roolirattarumm, -rõngas või kodarad on mõranenud või lahti tulnud. ||
 2.2.2. Roolisammas || Rooliratast lükatakse ja tõmmatakse roolisamba suhtes üles-alla, rooliratast lükatakse roolisamba suhtes täisnurga all eri suundades. Vabakäigu ning painduvate ühenduste või universaalliigendite seisundi visuaalne kontroll. || a) Rooliratta keskme ülemäärane liikumine üles või alla. b) Roolisamba ülemise osa ülemäärane liikumine radiaalselt samba telje suhtes. c) Painduvad ühendused on kahjustunud. d) Kinnitus on defektne. ||
 2.3. Rooli vabakäik || Rooliratast keeratakse kergelt päripäeva ja vastupäeva, ilma et rattad liiguks, kusjuures rattad on otseasendis ja roolivõimendiga sõidukitel mootor töötab. Vabakäigu visuaalne kontroll. || Rooli vabakäik on ettenähtust suurem (näiteks roolirattarõnga teatav punkt liigub rohkem kui ühe viiendiku ulatuses rooliratta läbimõõdust) või ei vasta nõuetele(1). ||
 2.4. Rataste kokku- või lahkujooks || Visuaalne kontroll || kokku- või lahkujooks ei vasta silmnähtavalt nõuetele ||
 2.5. Haagise pöördtelje pöördlaud || Kontrollimine visuaalselt või spetsiaalselt kohandatud rooli vabakäigu mõõtja abil (olemasolu korral) || a) Komponent on kahjustunud või pragunenud. b) Ülemäärane lõtk. c) Kinnitus on defektne. ||
 3. NÄHTAVUS ||
 3.1. Vaateväli || Juhikohalt avaneva vaatevälja visuaalne kontroll || Takistused juhi vaateväljas, mis mõjutavad oluliselt nähtavust ettepoole või külgedele ||
 3.2. Klaasi seisund || Visuaalne kontroll || a) Klaas või läbipaistev esipaneel (kui see on lubatud) on mõranenud või värvi muutnud. b) Klaas või läbipaistev esipaneel (sealhulgas peegel- või toonkilega kaetud klaas), mis ei vasta nõuetes(1) esitatud spetsifikatsioonidele. c) Klaasi või läbipaistva esipaneeli seisund ei ole vastuvõetav. ||
 3.3. Tahavaatepeeglid või -seadmed || Visuaalne kontroll || a) Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). b) Peegel või seade ei tööta, on kahjustunud, lahti tulnud või ebakindel. ||
 3.4. Klaasipuhastid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Puhastid ei tööta või puuduvad. b) Puhasti hari puudub või on silmnähtavalt defektne. ||
 3.5. Klaasipesurid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Pesurid ei tööta õigesti. ||
 3.6 Niiskuse eemaldamise süsteem (X)(7) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Süsteem ei tööta või on silmnähtavalt defektne. ||
 4. TULED, HELKURID JA ELETRISEADMED ||
 4.1. Esilaternad ||
 4.1.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgus/valgusallikas on defektne või puudub. b) Projektsioonisüsteem (reflektor ja hajutiklaas) on defektne või puudub. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. ||
 4.1.2. Reguleeritus || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Esilatern on selgelt valesti reguleeritud b) Valgusallikas on valesti paigaldatud. ||
 4.1.3. Lülitid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Samaaegselt põlevate esilaternate arv ei vasta nõuetele(1). b) Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt(1). c) Kontrollseadise talitluse rike. ||
 4.1.4. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ b) Miski hajutiklaasil või valgusallikal vähendab ilmselgelt valgustugevust või muudab valguse värvi. c) Valgusallikas või latern ei vasta nõuetele. ||
 4.1.5. Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) (X)[5] || Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel || a) Seade ei tööta. b) Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada. ||
 4.1.6. Esilaternate puhastusseade (kui see on kohustuslik) (X)(6) || Visuaalne kontroll ja võimaluse korral kontrollimine käitamisel || Seade ei tööta. ||
 4.2. Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, külgmised ääretulelaternad ja ülemised ääretulelaternad ||
 4.2.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgusallikas on defektne. b) Hajutiklaas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). ||
 4.2.2 Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ b) Kontrollseadise talitluse rike. ||
 4.2.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ b) Miski hajutiklaasil või valgusallikal vähendab valgustugevust või muudab valguse värvi. ||
 4.3. Piduritulelaternad ||
 4.3.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgusallikas on defektne. b) Laternaklaas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda).
 4.3.2. Lülitamine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ b) Kontrollseadise talitluse rike.
 4.3.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1).
 4.4. Suuna- ja ohutulelaternad
 4.4.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgusallikas on defektne. b) Laternaklaas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda).
 4.4.2. Lülitid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/
 4.4.3. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1).
 4.4.4. Vilkumissagedus || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Vilkumissagedus ei vasta nõuetele(1).
 4.5. Eesmised ja tagumised udutulelaternad
 4.5.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgusallikas on defektne. b) Laternaklaas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud.
 4.5.2. Reguleeritus (X)(6) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Eesmine udulatern on selgelt valesti reguleeritud
 4.5.3. Lülitid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/
 4.5.4. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/
 4.6. Tagurdustulelaternad
 4.6.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Valgusallikas on defektne. b) Laternaklaas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). ||
 4.6.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/
 4.6.3. Lülitid || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ ||
 4.7. Tagumine numbritulelatern
 4.7.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Latern heidab otsevalgust taha. b) Valgusallikas on defektne. c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). ||
 4.7.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ ||
 4.8. Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus (valgustpeegeldav) ja tagumised märgistusplaadid
 4.8.1. Seisund || Visuaalne kontroll || a) Helkurseadmed on defektsed või kahjustunud. b) Helkur ei ole kindlalt kinnitatud. . ||
 4.8.2. Vastavus nõuetele(1) || Visuaalne kontroll || a) Seade, selle peegeldatav värv või asend ei vasta nõuetele. 1/ ||
 4.9. Valgustusseadmete kohustuslikud märgulambid
 4.9.1. Seisund ja toimimine || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Seade ei tööta.
 4.9.2. Vastavus nõuetele(1) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Ei vasta nõuetele(1).
 4.10. Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise elektriühendused || Visuaalne kontroll: võimaluse korral kontrollida elektriühenduse jätkuvust. || a) Kohtkindlad komponendid ei ole kindlalt kinnitatud. b) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud. c) Haagise või pukseeriva sõiduki elektriühendused ei tööta õigesti.
 4.11. Elektriühendused || Visuaalne kontroll, sealhulgas mõnel juhul mootoriruumi sisemuse kontroll. || a) Elektriühendused on ebakindlad või ei ole õigesti kaitstud. b) Elektriühendused on kahjustunud. c) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud.
 4.12. Mittekohustuslikud laternad ja helkurid (X)(6) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Paigaldatud latern/helkur ei vasta nõuetele(1). b) Latern ei tööta vastavalt nõuetele(1). c) Latern/helkur ei ole kindlalt kinnitatud (see võib ära kukkuda).
 4.13. Aku || Visuaalne kontroll || a) Aku on ebakindel. b) Aku lekib. c) Defektne lüliti (kui lüliti on nõutav). d) Defektsed kaitsmed (kui kaitsmed on nõutavad). e) Ebasobiv ventilatsioon (kui see on nõutav).
 5. TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS
 5.1. Teljed
 5.1.1. Teljed + (E) || Visuaalne kontroll lõtkutesterite abil (olemasolu korral). || a) Telg on murdunud või deformeerunud. b) Telg on sõiduki külge kinnitatud ebakindlalt. c) Sobimatu parandamine või muutmine. ||
 5.1.2. Käänmikud + (E) || Visuaalne kontroll lõtkutesterite abil (olemasolu korral). Kõigile ratastele rakendatakse vertikaal- või külgjõudu ning üles märgitakse liikumise ulatus teljetala ja käänmiku vahel. || a) Käänmik on murdunud. b) Kuulliigend ja/või puksid on ülemäära kulunud. c) Ülemäärane liikumine teljetala ja käänmiku vahel. d) Käänmikupolt on teljel lahti tulnud. ||
 5.1.3. Rattalaagrid + (E) || Kontrollimine visuaalselt ja lõtkutesterite abil (olemasolu korral) Ratast loksutatakse või rakendatakse igale rattale külgjõudu ning üles märgitakse, kui suures ulatuses liigub ratas käänmiku suhtes. || a) Ülemäärane lõtk rattalaagrites. b) Rattalaagrid on liiga tihked, kinni kiilunud (ülekuumenenud). ||
 5.2. Veljed ja rehvid
 5.2.1. Rattarumm || Visuaalne kontroll || a) Mis tahes rattamutrid või -poldid puuduvad või on lahti tulnud. b) Rumm on kulunud või kahjustunud. ||
 5.2.2. Veljed || Kõikide velgede visuaalne kontroll mõlemast küljest || a) Mis tahes mõra või defekt keevises. b) Rehvide lukustusrõngad ei ole korralikult paigaldatud. c) Velg on tõsiselt deformeerunud või kulunud. d) Velje suurus või tüüp ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. ||
 5.2.3. Rehvid || Kogu rehvi visuaalne kontroll, sõites sõidukiga edasi ja tagasi. || a) Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või nimikiirus ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. b) Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega. c) Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid). d) Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis. e) Rehvimustri jääksügavus ei vasta nõuetele(1). f) Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu. g) Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1). 1/ ||
 5.3. Vedrustus
 5.3.1. Vedrud ja stabilisaator + (E) || Visuaalne kontroll ja lõtkutesterite kasutamine (olemasolu korral) || a) Vedrud või stabilisaator on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. b) Vedru või stabilisaatori osa on kahjustunud või murdunud. c) Vedru või stabilisaator puudub. d) Sobimatu parandamine või muutmine. ||
 5.3.2. Amortisaatorid || Visuaalne kontroll || a) Amortisaatorid on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. b) Amortisaator on kahjustunud. c) Amortisaator puudub. ||
 5.3.3. Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad + (E) || Visuaalne kontroll ja lõtkutesterite kasutamine (olemasolu korral) || a) Komponent on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. b) Komponent on kahjustunud, mõranenud, puudub või on ülemäära roostes. © Sobimatu parandamine või muutmine. ||
 5.3.4. Vedrustuse liigendid + (E) || Visuaalne kontroll ja lõtkutesterite kasutamine (olemasolu korral) || a) Pöörlipolt ja/või puksid või vedrustuse liigendid on ülemäära kulunud. b) Tolmukaitse puudub või on oluliselt halvenenud seisundis. ||
 5.3.5. Õhkvedrustus || Visuaalne kontroll || a) Süsteem ei tööta. b) Mis tahes komponent on kahjustunud, halvenenud seisundis või seda on muudetud ning see kahjustab süsteemi toimimist. c) Kuuldav leke süsteemis ||
 6. ŠASSII JA SELLE KINNITUSED
 6.1. Šassii või raam ja selle kinnitused
 6.1.1. Üldseisund || Visuaalne kontroll || a) Ühe külje või risttala pragunemine või deformeerumine. b) Tugevdusplaadid või kinnitused on ebakindlad. c) Konstruktsiooni jäikust mõjutav ülemäärane rooste. ||
 6.1.2. Väljalasketorud ja summutid || Visuaalne kontroll || a) Heitgaasisüsteem on ebakindel või lekib. b) Kabiini või sõitjateruumi tuleb suitsu. ||
 6.1.3. Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud) || Visuaalne kontroll ja LPG-/CNG-süsteemide korral kasutatakse lekke tuvastamise seadmeid (olemasolu korral) || a) Ebakindel paak või torud. b) Vedeliku leke, täiteava kork puudub või laseb läbi. c) Kahjustunud või katkihõõrdunud torud. d) Kütuse korkkraan (kui see on nõutav) ei tööta õigesti. e) Tuleoht, mis on tingitud: – kütuselekkest; – ebaõigelt varjestatud kütusepaagist või heitgaasitorustikust; – mootoriruumi seisundist. f) LPG-/CNG-süsteem ei vasta nõuetele(1). / ||
 6.1.4. Kaitserauad, külgmised ja tagumised allasõidutõkked || Visuaalne kontroll || a) Komponent on lahti tulnud või kahjustunud ning võib põhjustada kahju. b) Seade ei vasta ilmselgelt nõuetele(1). ||
 6.1.5. Varuratta kandur (olemasolu korral) || Visuaalne kontroll || a) Varuratta kandur on pragunenud või ebakindel. b) Varuratas ei ole kandurile turvaliselt kinnitatud ning võib sealt välja kukkuda. ||
 6.1.6. Haakeseadmed ja pukseerimisseadised + (E) || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel (kui võimalik), pöörates erilist tähelepanu kõikidele paigaldatud ohutusseadistele, ja/või mõõturi kasutamine || a) Komponent on kahjustunud, defektne või pragunenud. b) Komponent on ülemäära kulunud. c) Kinnitus on defektne. d) Mis tahes ohutusseadis puudub või ei tööta õigesti. e) Mis tahes näidik ei tööta. f) Sobimatu parandamine või muutmine. ||
 6.1.7. Jõuülekanne || Visuaalne kontroll || a) Turvapoldid on lahti tulnud või puuduvad. b) Ülekandevõlli laagrid on ülemäära kulunud. c) Universaalliigendid on ülemäära kulunud. d) Kahjustunud painduvad ühendused. e) Kahjustunud või paindunud võll. f) Laagri korpus on mõranenud või ebakindel. g) Tolmukaitse puudub või on oluliselt halvenenud seisundis. (h) Ebaseaduslik jõuallika muutmine. ||
 6.1.8. Mootori kinnitused || Visuaalne kontroll || Paigaldusdetailid on halvenenud seisundis, lahti tulnud või mõranenud. ||
 6.1.9. Mootori jõudlus || Visuaalne kontroll || a) Juhtseadme ebaseaduslik muutmine. b) Ebaseaduslik mootori või jõuallika muutmine. ||
 6.2. Kabiin ja kere
 6.2.1. Seisund || Visuaalne kontroll || a) Lahti tulnud või kahjustunud paneel või osa, mis võib tekitada kahju. b) Ebakindel kerepost. c) Mootorisuits või heitgaasid pääsevad kabiini. d) Sobimatu parandamine või muutmine. ||
 6.2.2. Paigaldus || Visuaalne kontroll || a) Ebakindel kere või kabiin. b) Kere/kabiin ei tundu olevat šassiil otse. c) Kere/kabiin on šassii või risttalade külge kinnitamata või on kinnitatud ebakindlalt. d) Kinnituskohad on ülemäära roostes. ||
 6.2.3. Uksed ja ukselukud || Visuaalne kontroll || a) Uks ei avane või ei sulgu korralikult. b) Uks võib iseenesest avaneda või ei püsi suletuna. c) Uks, hinged, lukud, tugipost on puudu, lahti tulnud või halvenenud seisundis. ||
 6.2.4. Põrand || Visuaalne kontroll || Ebakindel või oluliselt halvenenud seisundis põrand. ||
 6.2.5. Juhiiste || Visuaalne kontroll || a) Iste on lahti tulnud või defektse konstruktsiooniga. b) Istme reguleerimise mehhanism ei tööta õigesti. ||
 6.2.6. Muud istmed || Visuaalne kontroll || a) Istmed on defektsed või ebakindlad. b) Sõidukisse paigaldatud istmed ei vasta nõuetele. 1/ ||
 6.2.7. Juhtimisseadised || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || Sõiduki ohutuks käitamiseks vajalik seadis ei tööta õigesti. ||
 6.2.8. Kabiini astmed || Visuaalne kontroll || a) Ebakindel aste või platvorm. b) Astme või platvormi seisund võib kasutajatele vigastusi põhjustada. ||
 6.2.9. Muud sõiduki sise- ja välisseadmed || Visuaalne kontroll || a) Muu seadme kinnitus on defektne. b) Muu seade ei vasta nõuetele(1). c) Hüdraulikaseade lekib. ||
 6.2.10. Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus || Visuaalne kontroll || a) Komponent puudub, on lahti tulnud või tõsiselt roostes. b) Komponent on rattale liiga lähedal. c) Ei vasta nõuetele(1). ||
 7. MUU VARUSTUS
 7.1. Turvavööd / turvavöö pandlad ja turvasüsteemid
 7.1.1. Turvavööde / turvavööde pannalde kinnituste turvalisus || Visuaalne kontroll || a) Kinnituspunkt on oluliselt halvenenud seisundis. b) Kinnituspunkt on lahti tulnud.
 7.1.2. Turvavööde / turvavööde pannalde seisund || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Kohustuslik turvavöö puudub või ei ole paigaldatud. b) Turvavöö on kahjustunud. c) Turvavöö ei vasta nõuetele(1). d) Turvavöö pannal on kahjustunud või ei toimi õigesti. e) Turvavöö tõmbur on kahjustunud või ei toimi õigesti.
 7.1.3. Turvavöö koormuse piiraja (X)(6) || Visuaalne kontroll || a) Turvavöö koormuse piiraja puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile.
 7.1.4. Turvavöö eelpingutid (X)(6) || Visuaalne kontroll || a) Turvavöö eelpinguti puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile.
 7.1.5. Turvapadjasüsteem (X)(6) || Visuaalne kontroll || a) Turvapadjasüsteemi puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile. b) Turvapadjasüsteem silmnähtavalt ei tööta.
 7.1.6. SRS-süsteemid (X)(6) || Rikkeindikaatori visuaalne kontroll || a) SRS-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis.
 7.2. Tulekustuti (kui see on nõutav) (X)(6) || Visuaalne kontroll || a) Puudub. b) Ei vasta nõuetele(1).
 7.3. Lukud ja kasutamistõkis || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Tõkis ei toimi – ei takista sõiduki käitamist. b) Defektne või tahtmatu lukustumine või blokeerumine.
 7.4. Ohukolmnurk (kui see on nõutav) (X)(6) || Visuaalne kontroll || Puudub või ei ole komplektne. a) Ei vasta nõuetele(1).
 7.5. Esmaabivahendid (kui need on nõutavad) (X)(6) || Visuaalne kontroll || Puudub, ei ole komplektne või ei vasta nõuetele(1).
 7.6. Ratta tõkiskingad (-kiilud) (kui need on nõutavad) (X)(6) || Visuaalne kontroll || Puuduvad või on halvas seisundis.
 7.7. Helisignaalseade || Kontrollimine visuaalselt ja käitamisel || a) Ei tööta. b) Ebakindel juhtseadis. c) Ei vasta nõuetele(1).
 7.8. Kiirusmõõdik || Visuaalne kontroll || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). b) Ei tööta. c) Mõõdikut ei saa valgustada.
 7.9. Sõidumeerik (kui see on paigaldatud/nõutav) || Visuaalne kontroll || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). b) Ei tööta. c) Defektsed või puuduvad plommid. d) Paigaldusplaat puudub, on loetamatu või aegunud. e) Ilmne rikkumine või manipuleerimine. f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele.
 7.10 Kiiruspiirik (kui see on nõutav) + (E) || Visuaalne kontroll ja asjakohaste seadmete olemasolu korral kontrollimine käitamisel || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). b) Ei ole ilmselt töökorras. c) Määratud kiirus on liiga suur (kui kontrollitakse) d) Defektsed või puuduvad plommid. e) Kalibreerimisplaat puudub, on loetamatu või aegunud. f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele.
 7.11 Läbisõidumõõdik, kui see on olemas || Visuaalne kontroll || a) Ilmselt manipuleeritud (pettus). b) Ilmselt ei tööta.
 7.12 Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC), kui see on kohustuslik (X)(6) || Visuaalne kontroll || a) Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud. b) Juhtmestik on kahjustunud. c) Muud osad puuduvad või on kahjustunud. d) Lüliti on kahjustunud või ei tööta õigesti. e) ESC-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis.
 8. SAASTE ||
 8.1. Müra ||
 8.1.1 Müravähendussüsteem || Subjektiivne hindamine (välja arvatud juhul, kui inspektori arvates võib müratase olla piiri peal – sel juhul võib teha pideva müra katse, kasutades müramõõdikut). || a) Müratasemed ületavad nõuetes lubatavaid tasemeid(1). b) Müravähendussüsteemi mingi osa on tulnud lahti, võib küljest ära kukkuda, on kahjustunud, valesti paigaldatud, puudub või seda on ilmselt muudetud, nii et see mõjutab negatiivselt müratasemeid. ||
 8.2 Heitgaasid ||
 8.2.1. Bensiinimootori tekitatav heide ||
 8.2.1.1. Heitgaaside kontrolli seadmed || Visuaalne kontroll || a) Tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed puuduvad või need on ilmselt vigased. b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. ||
 8.2.1.2. Gaasiline heide (E) || Heitkoguste mõõtmine heitgaasianalüsaatori abil kooskõlas nõuetega(1). Teise võimalusena võib sobivate pardadiagnostika (OBD) seadmetega varustatud sõidukite puhul heitgaasisüsteemi nõuetekohast toimimist kontrollida OBD-seadme vastava näidu põhjal, kontrollides OBD-süsteemi nõuetekohast toimivust heitgaaside mõõtmise kohas tühikäigul tootja soovitatavatel katse ettevalmistamise tingimustel ja kooskõlas muude nõuetega(1) ja võttes arvesse lubatud hälvet. Kolmanda võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel katsemeetoditel. || a) Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetseid tasemeid b) või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad (1) sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – 4,5 % või – 3.5% vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. (2) sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – tühikäigul 0,5% – kõrgendatud pööretel 0,3% või – tühikäigul 0,3%[6]/ – kõrgendatud pööretel 0,2% vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. c) Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. d) OBD osutab olulisele rikkele. e) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust. ||
 8.2.2. Diiselmootori tekitatav heide ||
 8.2.2.1. Heitgaaside kontrolli seadmed || Visuaalne kontroll || a) Tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed puuduvad või need on ilmselt vigased. b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. ||
 8.2.2.2. Suitsusus (E) || a) Heitgaaside suitsusust mõõdetakse vabakiirendusel (koormust ei rakendata miinimumpööretest kuni katkesti rakendumiseni), käigukang on neutraalses asendis ja sidur on lahutatud. b) Sõiduki ettevalmistus 1. Sõidukit võib testida ilma ettevalmistuseta, kuid ohutuse mõttes tuleks kontrollida, kas mootor on soe ja rahuldavas mehaanilises seisukorras 2. Eeltingimused: i) Mootor peab olema täiesti soe, näiteks mootoriõli temperatuur peab õlimõõtevarda torus sondiga mõõdetuna olema vähemalt 80 °C või, kui see on madalam, vastama normaalsele töötemperatuurile või peab infrapunase kiirguse alusel mõõdetud mootorisilindrite temperatuur olema eespool nimetatud temperatuuriga vähemalt samaväärne. Kui seoses sõiduki koostega ei ole selline mõõtmine praktiline, võib mootori normaalse töötemperatuuri määrata muul viisil, näiteks mootori jahutusventilaatori töötamise põhjal; ii) heitgaasisüsteemi puhastatakse vähemalt kolme vabakiirendustsükliga või samaväärse meetodiga. c) Testimise kord 1. Mootor ja mis tahes turboülelaadur peab enne iga vabakiirendustsüklit olema tühikäigul. Suure võimsusega diiselmootorite puhul tähendab see vähemalt kümnesekundilist ootamist pärast gaasipedaali vabastamist. 2. Iga vabakiirendustsükli alustamiseks tuleb gaasipedaal kiiresti ja sujuvalt (vähem kui ühe sekundiga), kuid mitte ägedalt alla vajutada, et saavutada maksimaalne sissepritse pritsepumbast. 3. Iga vabakiirendustsükli ajal jõuab mootor enne gaasipedaali vabastamist maksimaalselt lubatud pööreteni või automaatülekandega sõidukite puhul tootja määratud pööreteni või, kui need andmed ei ole kättesaadavad, kahe kolmandikuni maksimaalselt lubatud pööretest. Seda saab kontrollida näiteks mootori pöörete arvu jälgides või jättes piisavalt aega gaasipedaali esimesest vajutamisest kuni selle vabastamiseni, mis M2-, M3-, N2- ja N3-kategooriatesse kuuluvate sõidukite puhul peaks olema vähemalt kaks sekundit. 4. Sõiduk loetakse ülevaatuse mitteläbinuks ainult siis, kui vähemalt viimase kolme vabakiirendustsükli aritmeetiline keskmine ületab piirnormi. Seda võib arvutada, jättes kõrvale mis tahes mõõtmised, mis märkimisväärselt erinevad mõõdetud keskmisest, või kasutades mis tahes statistilist arvutusmeetodit, mis võtab arvesse mõõtmiste hajuvust. Liikmesriigid võivad kehtestada piirangu katsetsüklite arvule. 5. Mittevajaliku testimise vältimiseks võivad liikmesriigid tunnistada ülevaatuse mitteläbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ületavad märkimisväärselt piirnormi. Samuti võivad liikmesriigid mittevajaliku testimise vältimiseks tunnistada ülevaatuse läbinuks need sõidukid, mille mõõtmistulemused jäävad pärast vähem kui kolme vabakiirendustsükli või puhastustsükli läbimist ja lubatud hälvet arvesse võttes märkimisväärselt allapoole piirnormi. Teise võimalusena mõõtmine kaugmõõtmisseadme abil ning selle tulemuste kinnitamine standardsetel kontrollimeetoditel. || a) Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva, ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil; b) kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis – ülelaadeta mootorite puhul 2,5 m-1, – turbomootorite puhul 3,0 m-1, või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul – 1,5 m-1[7]./ c) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust. ||
 MÄRKUSED:
 1.
 Sellised nõuded
 sätestatakse sõidukile sõiduki esmase registreerimise või esmase kasutuselevõtu
 kuupäeval kehtivate tüübikinnitusnõuetega, samuti järelpaigalduskohustustega
 või sõiduki registreerinud riigi õigusaktidega.
 III LISA
 PUUDUSTE HINDAMINE
 Käesolevas lisas esitatakse liiklevate
 sõidukite tehnokontrolli käigus leitud puuduste hindamise miinimumeeskirjad.
 1.
 Puuduste klassifitseerimine
 Puudused klassifitseeritakse järgmiselt.
 VÄIKSED PUUDUSED
 Tehnilised puudused, mis ei mõjuta sõiduki
 ohutust oluliselt, ja muud väikesed mittevastavused. Sõidukit ei tule uuesti
 kontrollida, kuna on põhjust eeldada, et leitud puudused kõrvaldatakse
 viivitamata.
 OLULISED PUUDUSED
 Puudused, mis võivad sõiduki ohutust
 kahjustada ja/või ohustada teisi liiklejaid, ning muud olulised
 mittevastavused. Sõiduk tuleb remontida võimalikult kiiresti ja selle edasisele
 kasutamisele võidakse seada piiranguid ja tingimusi, näiteks tuleb sõiduk
 esitada täiendavaks tehnoülevaatuseks.
 OHTLIKUD PUUDUSED
 Vahetult liiklusohutust kahjustavad puudused.
 Sõiduki edasine kasutamine liikluses ei ole lubatud, kuigi teatavatel juhtudel
 ja kindlaksmääratud tingimustel võidakse lubada sõiduki juhtimist
 kindlaksmääratud kohta, näiteks sõiduki koheseks remontimiseks või liiklusest
 kõrvaldamiseks.
 Rohkem kui ühte puudusterühma kuuluvate
 puudustega sõiduk tuleks klassifitseerida lähtuvalt kõige tõsisemast puudusest.
 Sõiduk, millel on mitu samasse puudusterühma kuuluvat puudust, võidakse
 klassifitseerida raskusastmelt järgmisse rühma, kui kõnealused puudused koos
 muudavad sõiduki liiklusohtlikumaks.
 Puuduste hindamisel võetakse arvesse
 tüübikinnitusnõudeid sõiduki esimese registreerimise või kasutuselevõtu ajal.
 Mõned punktid on siiski hõlmatud järelpaigaldusnõuetega.
 2. Hindamise nõuded
 Punkt || Puudused || Puuduse hindamine
 || Väike || Suur || Ohtlik
 0. SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE
 0.1. Registreerimismärgid (kui need on nõuete kohaselt vajalikud)(1) || a) Registreerimismärk puudub (registreerimismärgid puuduvad) või on kinnitatud nii ebakindlalt, et see võib (need võivad) ära kukkuda. || || X ||
 b) Kiri puudub või on loetamatu. || || X ||
 c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. || || X ||
 0.2. Valmistajatehase tähis / tehasetähis / seerianumber || a) Puudub või seda ei ole võimalik leida. || || X ||
 b) Ei ole täielik, loetamatu. || || X ||
 c) Ei vasta sõiduki dokumentidele või registrikirjetele. || || X ||
 1. PIDURISÜSTEEM
 1.1. Mehaaniline seisund ja toimimine
 1.1.1. Sõidupiduri pedaali / käsipiduri hoova šarniir || a) Šarniir on liiga tihke. || || X ||
 b) Ülemäärane kulumine või lõtk. || || X ||
 1.1.2. Pedaali / käsipiduri hoova seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara || a) Liigne või ebapiisav käigutagavara. Pidur ei ole täielikult töökorras või blokeerub. || || X || X
 b) Pidurdusseadis ei vabane korralikult. Pidur jääb peale. || X || X ||
 c) Piduripedaali libisemisvastane osa puudub, on lahtine või siledaks kulunud. || X || ||
 1.1.3. Vaakumpump või kompressor ja mahutid || a) Ebapiisav õhurõhk/vaakum, et võimaldada piduri rakendamist vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu). piduri rakendamine vähemalt kaks korda pärast hoiatusseadise töölehakkamist (või kui mõõtur näitab ohtu); || || X || X
 b) Ohutuks tööks vajaliku õhurõhu/vaakumi tekkeks kuluv aeg ei vasta nõuetele(1). || || X ||
 c) Mitmemähiseline kaitseklapp või rõhualandusventiil ei tööta. || || X ||
 d) Märkimisväärset rõhulangust põhjustav õhuleke või kuuldavad õhulekked. || || X ||
 e) Pidurisüsteemi toimimist mõjutada võiv väline kahjustus. Varupidur ei toimi. || || X || X
 1.1.4. Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur || Defektne mõõtur või märgutuli või mõõturi või märgutule rike (rõhk on loetav). Alarõhku ei ole võimalik kindlaks teha. || X || X ||
 1.1.5. Seisupidurikraan || a) Käepide on pragunenud, kahjustunud või liigselt kulunud. || || X ||
 b) Ebakindel klapivõll või klapp. || || X ||
 c) Ühendused on lahti või süsteem lekib. || || X ||
 d) Mitterahuldav toimimine. || || X ||
 1.1.6. Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus, elektrooniline seisupidur || a) Piduri lukustus ei pea kindlalt. || || X ||
 b) Kangiliigend või lukustusmehhanism on kulunud. Ülemäärane kulumine. || X || X ||
 c) Kangi liigne liikumine, mis viitab ebaõigele reguleerimisele. || || X ||
 d) Tööseade puudub, see on kahjustunud või ei tööta. || || X ||
 e) Mitterahuldav toimimine, hoiatusmärgutuli näitab riket. || || X ||
 1.1.7. Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) || a) Klapp/ventiil on kahjustunud või õhku lekib liigselt. Mõjutab toimimist || || X || X
 b) Kompressorist tuleb liigselt õli. || X || ||
 c) Klapp/ventiil on ebakindel või valesti paigaldatud. || || X ||
 d) Hüdraulikavedeliku leke. Mõjutab toimimist || || X || X
 1.1.8. Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) || a) Kraan või isetihenev ventiil on defektne. Mõjutab toimimist || X || X ||
 b) Kraan või klapp on ebakindel või valesti paigaldatud. Mõjutab toimimist || X || X ||
 c) Ülemäärased lekked. Mõjutab toimimist || || X || X
 d) Ei tööta õigesti. Mõjutab piduri toimimist. || || X || X
 1.1.9. Energiavaru survepaak || a) Paak on pisut kahjustunud või pisut roostes. Paak on tugevalt kahjustunud, roostes või lekib. || X || X ||
 b) Äravooluseadme toimimine halvenenud. Äravooluseade ei tööta. || X || X ||
 c) Paak on ebakindel või valesti paigaldatud. || || X ||
 1.1.10. Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) || a) Võimendi on defektne või ebatõhus. || || X ||
 b) Peasilinder on ebakindel, kuid pidur siiski toimib. Peasilinder on defektne või lekib. || || X || X
 c) Peasilinder on ebakindel, kuid pidur siiski toimib. Peasilinder on ebakindel. || || X || X
 d) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses (allpool miinimummärki, kuid rohkem kui 50% mahuti mahtuvusest) Pidurivedelikku ei ole piisavas koguses (allpool miinimummärki, kuid vähem kui 50% mahuti mahtuvusest) Pidurivedelik ei ole nähtav || X || X || X
 e) Puudub peasilindri paagi kork. || X || ||
 f) Pidurivedeliku hoiatuslamp põleb või on defektne. || X || ||
 g) Pidurivedeliku taseme hoiatussüsteem ei tööta korralikult. || X || ||
 1.1.11. Jäigad piduritorud || a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. || || || X
 b) Torud või ühenduskohad lekivad (õhkpidurisüsteemid). Torud või ühenduskohad lekivad (hüdraulilised pidurisüsteemid). || || X || X
 c) Torud on kahjustunud või ülemäära roostes. Mõjutab pidurite toimimist blokeerumise või ilmse lekkeohu tõttu. || || X || X
 d) Torud on paigaldatud valesse kohta. Kahjustusoht || X || X ||
 1.1.12. Elastsed pidurivoolikud || a) Ilmne purunemise või pragunemise oht. || || || X
 b) Voolikud väändunud või liiga lühikesed Voolikud kahjustatud või hõõrdunud || X || X ||
 c) Voolikud või ühenduskohad lekivad (õhkpidurisüsteem). Voolikud või ühenduskohad lekivad (hüdraulilised pidurisüsteemid). || || X || X
 d) Voolikud paisuvad rõhu all. Koorti seisund halvenenud || || X || X
 e) Voolikud on poorsed. || || X ||
 1.1.13. Pidurihõõrdkatted ja -klotsid || a) Katted on ülemääraselt kulunud (kulumismärgini). Katted on ülemääraselt kulunud (allpool kulumismärki). || || X || X
 b) Katted on määrdunud (õli, määre jne). Mõjutab pidurdamist || || X || X
 c) Katted puuduvad. || || || X
 1.1.14. Piduritrumlid, pidurikettad || a) Trumlid või kettad kulunud (miinimummärgini) või märkimisväärselt kriimustatud. Trumlid või kettad on ülemääraselt kulunud või kriimustatud või pragunenud, ebakindlad või mõranenud. || || X || X
 b) Trumlid või kettad on määrdunud (õli, määre jne). Mõjutab pidurdamist || || X || X
 c) Trumlid või kettad puuduvad. || || || X
 d) Alusplaat on ebakindel. || || X ||
 1.1.15. Piduritrossid, -vardad, -hoovastik || a) Tross on kahjustunud või sõlmes. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 b) Komponent on ülemääraselt kulunud või roostes. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 c) Tross, varras või liitmik on ebakindel. || || X ||
 d) Trossijuhik on defektne. || || X ||
 e) Pidurisüsteemi vaba liikumine on piiratud. || || X ||
 f) Hoovad/liitmikud ei liigu õigesti, viidates valele reguleerimisele või liigsele kulumisele. || || X ||
 1.1.16. Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) || a) Tööseade on mõranenud või kahjustunud. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 b) Tööseade lekib. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 c) Tööseade on ebakindel või valesti paigaldatud. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 d) Tööseade on ülemäära roostes. Võib mõraneda || || X || X
 e) Survekolvi või -membraani ebapiisav või ülemäärane vabakäik. Pidurdustõhusus halvenenud (liikumisvaru puudumine) || || X || X
 f) Tolmukaitse kahjustunud. Tolmukaitse puudub või on ülemäära kahjustunud. || X || X ||
 1.1.17. Koormuse regulaator || a) Ühendused on defektsed. || || X ||
 b) Ühendused on valesti reguleeritud. || || X ||
 c) Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta (blokeerumatu pidurisüsteemi ABS toimimine). Regulaator on kinni kiilunud või ei tööta || || X || X
 d) Regulaator puudub. || || || X
 e) Andmesilt puudub. || X || ||
 f) Andmed on loetamatud või ei vasta nõuetele(1). || X || ||
 1.1.18. Kulumise kompensaatorid ja näiturid || a) Kompensaator on kahjustunud, kinni kiilunud või liigub valesti, on ülemäärselt kulunud või valesti reguleeritud. || || X ||
 b) Kompensaator on defektne. || || X ||
 c) Kompensaator on valesti paigaldatud või asendatud. || || X ||
 1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) || a) Ühendused või kinnitused on ebakindlad. Mõjutab toimimist || X || X ||
 b) Süsteem on ilmselt defektne või puudub. || || X ||
 1.1.20. Haagisepidurite automaatne rakendumine || Ühenduse lahtivõtmisel ei rakendu haagisepidur automaatselt. || || || X
 1.1.21. Kogu pidurisüsteem || a) Muud süsteemi seadmed (näiteks jäätumisvastane pump, õhukuivati jms) on väliselt kahjustatud või ülemäära roostes, nii et see kahjustab pidurisüsteemi. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 b) Õhu- või antifriisi leke. Mõjutab süsteemi toimimist || X || X ||
 c) Mis tahes komponent on ebakindel või valesti paigaldatud. || || X ||
 d) Mis tahes komponenti on sobimatult parandatud või muudetud[8]. Mõjutab pidurdamist || || X || X
 1.1.22. Katseühendused (kui need on paigaldatud või nõutavad) || a) Puuduvad. || || X ||
 b) Kahjustatud Kasutuskõlbmatud või lekivad. || X || X ||
 1.2. Sõidupiduri toimimine ja tõhusus
 1.2.1. Toimimine (E)(2) || a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. Ühe või enama ratta pidurdus ei toimi || || X || X
 b) Ühe ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. Mis tahes ratta pidurdusjõud on vähem kui 50% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. || || X || X
 c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). || || X ||
 d) Mõne ratta pidur rakendub liiga vara või hilja. || || X ||
 e) Ratta täispöörete ajal pidurdusjõud kõigub ülemääraselt. || || X ||
 1.2.2. Tõhusus (E)(2) || Ei anna vähemalt järgmist minimaalset pidurdustõhusust: N1-kategooria: 45% M1-, M2- ja M3-kategooria: 50% [9] N2- ja N3-kategooria: 43% [10] O2-, O3- ja O4-kategooria: 40% [11] Katsetamise ajal saavutatud vähem kui 50 % eespool nimetatud väärtustest (sõiduki massi järgi arvutatuna). || || X || X
 1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus (kui tegemist on eraldi süsteemiga)
 1.3.1. Toimimine (E)(2) || (a) Ühe või mitme ratta pidurdusjõud on ebapiisav. Ühe või enama ratta pidurdus ei toimi || || X || X
 b) Mis tahes ratta pidurdusjõud on vähem kui 70% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. Teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. Mis tahes ratta pidurdusjõud on vähem kui 50% sama telje teise ratta maksimaalsest mõõdetud pidurdusjõust. || || X || X
 c) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (blokeerumine). || || X ||
 1.3.2. Tõhusus || Pidurdusjõud on väiksem kui 50 %[12] punktis 1.2.2 osutatud sõidupiduri pidurdusjõust registrimassi järgi arvutatuna või poolhaagiste puhul lubatud teljekoormuste summa järgi arvutatuna (välja arvatud L1e- ja L3e-kategooria). Katsetamise ajal saavutatud vähem kui 50 % eespool nimetatud väärtustest (sõiduki massi järgi arvutatuna). || || X || X
 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus
 1.4.1. Toimimine (E)(2) || Ühel küljel pidur ei tööta või teekatsetuse korral kaldub sõiduk sirgjoonest liigselt kõrvale. Katsetamise ajal saavutatud tõhususnäitajad alla 50 % (sõiduki massi järgi arvutatuna) || || X || X
 1.4.2. Tõhusus (E)(2) || Kõikide sõidukikategooriate puhul ei ole pidurdusjõud vähemalt 16 % registrimassi järgi arvutatuna või mootorsõidukitel 12 % täismassi järgi arvutatuna, kusjuures kohaldatakse neist kahest suuremat. Katsetamise ajal saavutatud vähem kui 50 % eespool nimetatud väärtustest (sõiduki massi järgi arvutatuna). || || X || X
 1.5. Aeglustisüsteemi toimimine || a) Pidurdusjõud ei muutu järk-järgult (ei kohaldata mootorpiduri suhtes). || || X ||
 b) Süsteem ei tööta. || || X ||
 1.6. Blokeerumatu pidurisüsteem (ABS) || a) Hoiatusseadise rike. || || X ||
 b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. || || X ||
 c) Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud. || || X ||
 d) Juhtmestik on kahjustunud. || || X ||
 e) Muud osad puuduvad või on kahjustunud. || || X ||
 1.7. Elektrooniline pidurisüsteem (EBS) || a) Hoiatusseadise rike. || || X ||
 b) Hoiatusseadis näitab süsteemi riket. || || X ||
 2. ROOLISEADE
 2.1. Mehaaniline seisund
 2.1.1. Rooliseadme seisund || a) Hammassektorvõll on väändunud või selle tihvtid on kulunud. Mõjutab toimimist || || X || X
 b) Hammassektorvõll on ülemääraselt kulunud. Mõjutab toimimist || || X || X
 c) Hammassektorvõlli ülemäärane liikumine. Mõjutab toimimist || || X || X
 d) Leke. Tilkade teke || X || X ||
 2.1.2. Rooliseadme korpuse kinnitus || a) Rooliseadme korpus ei ole nõuetekohaselt kinnitatud. Üle 50 % kinnitustest lahti või nähtav liikumine šassii/kere suhtes || || X || X
 b) Kinnitusavad šassiil on välja veninud. Üle 50 % kinnitustest kahjustunud || || X || X
 c) Kinnituspoldid puuduvad või on purunenud. Üle 50 % kinnitustest kahjustunud || || X || X
 d) Rooliseadme korpus on mõranenud. Korpuse stabiilsus või kinnitus kahjustunud || || X || X
 2.1.3. Roolihoovastiku seisund || a) Komponendid, mis peaksid olema kohtkindlad, liiguvad üksteise suhtes. Ülemäärne liikumine või lahtituleku tõenäosus || || X || X
 b) Liigendid on ülemääraselt kulunud. Võivad lahti tulla || || X || X
 c) Teatav komponent on mõranenud või deformeerunud. Mõjutab toimimist || || X || X
 d) Puuduvad lukustusseadmed. || || X ||
 e) Komponendid on eritelgsed (nt rööpvarras või juhtvarras). || || X ||
 f) Sobimatu parandamine või muutmine. Mõjutab toimimist || || X || X
 g) Tolmukaitse kahjustatud või halvenenud seisundis. Tolmukaitse puudub või on oluliselt halvenenud seisundis. || X || X ||
 2.1.4. Roolihoovastiku toimimine || a) Liikuv roolihoovastik kahjustab šassii kohtkindlat osa. || || X ||
 b) Rooli piirajad ei tööta või puuduvad. || || X ||
 2.1.5. Roolivõimendi || a) Vedelikuleke. Mõjutab toimimist || || X || X
 b) Vedelikku ei ole piisavalt (allpool miinimummärki, kuid rohkem kui 50 % mahuti mahtuvusest kuni miinimummärgini) Vähem kui 50 % mahuti mahtuvusest kuni miinimummärgini || || X || X
 c) Mehhanism ei tööta. Mõjutab roolimist || || X || X
 d) Mehhanism on mõranenud või ebakindel. Mõjutab roolimist || || X || X
 e) Komponendid on eritelgsed või kahjustunud. Mõjutab roolimist || || X || X
 f) Sobimatu parandamine või muutmine. Mõjutab roolimist || || X || X
 g) Trossid/voolikud on kahjustunud või ülemäära roostes. Mõjutab roolimist || || X || X
 2.2. Rooliratas ja roolisammas
 2.2.1. Rooliratta seisund || a) Rooliratas ja -sammas liiguvad üksteise suhtes – kinnitus on lõtv. Rooliratas võib küljest ära tulla || || X || X
 b) Roolirattarummul puudub kinnitusseade. Võib tulla lahti || || X || X
 c) Roolirattarumm, -rõngas või kodarad on mõranenud või lahti tulnud. Võib tulla lahti || || X || X
 2.2.2. Roolisammas || a) Rooliratta keskme ülemäärane liikumine üles või alla. || || X ||
 b) Roolisamba ülemise osa ülemäärane liikumine radiaalselt samba telje suhtes. || || X ||
 c) Painduvad ühendused on kahjustunud. || || X ||
 d) Kinnitus on defektne. Võib tulla lahti || || X || X
 2.3. Rooli vabakäik || Ülemäärane rooli vabakäik (näiteks roolirattarõnga teatav punkt liigub rohkem kui ühe viiendiku ulatuses rooliratta läbimõõdust) või ei vasta nõuetele(1). Mõjutab ohutut roolimist || || X || X
 2.4. Rataste kokku- või lahkujooks || Kokku- või lahkujooks ei ole silmnähtavalt nõuetekohane Mõjutab otsesõitu; suunastabiilsus halvenenud || X || X ||
 2.5. Haagise pöördtelje pöördlaud || a) Komponent on kahjustunud või pragunenud. Komponent on tugevalt kahjustunud või pragunenud. || || X || X
 b) Ülemäärane lõtk. Mõjutab otsesõitu; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 c) Kinnitus on defektne. (alla 50 % kinnitustest lahti) Kinnitus defektne (üle 50 % kinnitustest lahti) || || X || X
 3. NÄHTAVUS
 3.1. Vaateväli || Takistused juhi vaateväljas, mis mõjutavad oluliselt nähtavust ettepoole või külgedele Mõjutab klaasipuhastitega puhastatavat ala või välispeeglid ei ole nähtavad || X || X ||
 3.2. Klaasi seisund || a) Klaas või läbipaistev esipaneel (kui see on lubatud) on mõranenud või värvi muutnud. (klaasipuhastite puhastatavast alast väljapoole jääv ala) Mõjutab klaasipuhastitega puhastatavat ala või välispeeglid ei ole nähtavad || X || X ||
 b) Klaas või läbipaistev esipaneel (sealhulgas peegel- või toonkilega kaetud klaas), mis ei vasta nõuetes(1) esitatud spetsifikatsioonidele. (klaasipuhastite puhastatavast alast väljapoole jääv ala) Mõjutab klaasipuhastitega puhastatavat ala või välispeeglid ei ole nähtavad || X || X ||
 c) Klaasi või läbipaistva esipaneeli seisund ei ole vastuvõetav. Nähtavus klaasipuhastitega puhastataval alal väga halb || || X || X
 3.3. Tahavaatepeeglid või -seadmed || a) Peegel või seade puudub või ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). Olemas vähem kui kaks tahavaatevõimalust || X || X ||
 b) Peegel või seade pisut kahjustunud või lahti tulnud. Peegel või seade ei tööta, on tugevalt kahjustunud, lahti tulnud või ebakindel. || X || X ||
 3.4. Klaasipuhastid || a) Puhastid ei tööta või puuduvad. || || X ||
 b) Puhasti hari defektne. Puhasti hari puudub või on silmnähtavalt defektne. || X || X ||
 3.5. Klaasipesurid || Pesurid ei tööta õigesti. Pesurid ei tööta || X || X ||
 3.6. Niiskuse eemaldamise süsteem (X)(7) || Süsteem ei tööta või on silmnähtavalt defektne. || X || ||
 4. TULED, HELKURID JA ELETRISEADMED
 4.1. Esilaternad
 4.1.1. Seisund ja toimimine || a) Valgus/valgusallikas on defektne või puudub (mitu tuld/valgusallikat; LED valgusallika puhul töötab rohkem kui 1/3) Üks tuli/valgusallikas; LED valgusallika puhul töötab vähem kui 2/3 || X || X ||
 b) Projektsioonisüsteem (reflektor ja hajutiklaas) pisut defektne. Projektsioonisüsteem (reflektor ja hajutiklaas) on tugevalt defektne. || X || X ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. || || X ||
 4.1.2. Reguleeritus || a) Esilatern on selgelt valesti reguleeritud || || X ||
 b) Valgusallikas on valesti paigaldatud || || X ||
 4.1.3. Lülitid || a) Samaaegselt põlevate esilaternate arv ei vasta nõuetele(1). Ülemäärane maksimaalne lubatud valgustugevus sõidukist ettepoole || X || X ||
 b) Lüliti ei tööta nõuetele vastavalt(1). || || X ||
 c) Kontrollseadise talitluse rike. || X || ||
 4.1.4. Vastavus nõuetele(1) || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ || || X ||
 b) Miski hajutiklaasil või valgusallikal vähendab ilmselgelt valgustugevust või muudab valguse värvi. || || X ||
 c) Valgusallikas või latern ei vasta nõuetele. || || X ||
 4.1.5. Reguleerimisseadmed (kui need on kohustuslikud) (X)[13] || a) Seade ei tööta. || || X ||
 b) Käsijuhtimisega seadet ei saa juhikohalt käitada. || || X ||
 4.1.6. Esilaternate puhastusseade (kui see on kohustuslik) (X)(6) || Seade ei tööta. Gaaslahenduslampide puhul || X || X ||
 4.2. Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, külgmised ääretulelaternad ja ülemised ääretulelaternad
 4.2.1. Seisund ja toimimine || a) Valgusallikas on defektne. || || X ||
 b) Laternaklaas on defektne. || || X ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.2.2. Lülitamine || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ Tagumisi ääretulelaternaid ja külgmisi ääretulelaternaid on võimalik välja lülitada esilaternate põlemise ajal || X || X ||
 b) Kontrollseadise talitluse rike. || || X ||
 4.2.3. Vastavus nõuetele(1) || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ Punase valgus nähtav eest ja valge valgus nähtav tagant; oluliselt vähenenud valgustugevus || X || X ||
 b) Miski hajutiklaasil või valgusallikal vähendab valgustugevust või muudab valguse värvi. Punase valgus nähtav eest ja valge valgus nähtav tagant; oluliselt vähenenud valgustugevus || X || X ||
 4.3. Piduritulelaternad
 4.3.1. Seisund ja toimimine || a) Valgusallikas defektne (mitu valgusallikat; LED valgusallikate puhul töötab rohkem kui 1/3) Üks valgusallikas; LED valgusallika puhul töötab vähem kui 2/3 Kõik valgusallikad defektsed || X || X || X
 a) Laternaklaas on defektne (ei mõjuta kiiratavat valgust). Tugevalt defektne hajutiklaas (mõjutab kiiratavat valgust). || X || X ||
 b) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.3.2. Lülitamine || a) Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ Hilinenud toimimine (aeglustus suurem kui 2,5 m/s2 enne piduritulede sisselülitumist) Lüliti ei tööta üldse. || X || X || X
 b) Kontrollseadise talitluse rike. || || X ||
 4.3.3. Vastavus nõuetele(1) || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1). Valge valgusvihk nähtav tagant; oluliselt vähenenud valgustugevus || X || X ||
 4.4. Suuna- ja ohutulelaternad
 4.4.1. Seisund ja toimimine || a) Valgusallikas on defektne. (mitu valgusallikat; LED valgusallika puhul töötab rohkem kui 1/3) Üks valgusallikas; LED valgusallika puhul töötab vähem kui 2/3 || X || X ||
 b) Hajutiklaas pisut defektne (ei mõjuta kiiratavat valgust) Tugevalt defektne hajutiklaas (mõjutab kiiratavat valgust). || X || X ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.4.2. Lülitid || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ Lüliti ei tööta üldse. || X || X ||
 4.4.3. Vastavus nõuetele(1) || Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele(1). Kiiratav valgusvihk muud värvi, mitte kollane || X || X ||
 4.4.4. Vilkumissagedus || Vilkumissagedus ei vasta nõuetele(1) (sagedus erineb nõuetest rohkem kui 25 %) Sagedus erineb nõuetest rohkem kui 50 % || X || X ||
 4.5. Eesmised ja tagumised udutulelaternad
 4.5.1. Seisund ja toimimine || a) Valgusallikas on defektne (mitu valgusallikat; LED valgusallika puhul töötab rohkem kui 1/3) Üks valgusallikas; LED valgusallika puhul töötab vähem kui 2/3 || X || X ||
 b) Hajutiklaas pisut defektne (ei mõjuta kiiratavat valgust) Tugevalt defektne hajutiklaas (mõjutab kiiratavat valgust). || X || X ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud. Võib küljest ära kukkuda või häirib vastutulevaid sõidukeid || X || X ||
 4.5.2. Reguleeritus (X)(6) || Valgusvihu valguse ja varju piiri korral on eesmine udutuli ilmselt valesti reguleeritud (valgusvihk liiga madal). Valgusvihk esilaternate valgusvihust kõrgemal || X || X ||
 4.5.3. Lülitid || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ Ei toimi. || X || X ||
 4.5.4. Vastavus nõuetele(1) || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ || || X ||
 b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ || X || ||
 4.6. Tagurdustulelaternad
 4.6.1. Seisund ja toimimine || a) Valgusallikas on defektne || X || ||
 b) Laternaklaas on defektne. || X || ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.6.2. Vastavus nõuetele(1) || a) Latern, selle valgusvihu värvus, asend või valgustugevus ei vasta nõuetele. 1/ || || X ||
 b) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ || || X ||
 4.6.3. Lülitid || Lüliti ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ Tagurdustule võib sisse lülitada siis, kui tagasikäik ei ole sisse lülitatud || X || X ||
 4.7. Tagumine numbritulelatern
 4.7.1. Seisund ja toimimine || a) Latern heidab otsevalgust taha. Kiirgab otse taha valget valgusvihku || X || X ||
 b) Valgusallikas on defektne . Mitu valgusallikat Valgusallikas defektne; üks valgusallikas || X || X ||
 c) Latern ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.7.2. Vastavus nõuetele(1) || a) Süsteem ei tööta vastavalt nõuetele. 1/ || X || ||
 4.8. Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus (valgustpeegeldav) ja tagumised märgistusplaadid
 4.8.1. Seisund || a) Helkurseadmed on defektsed või kahjustunud. Mõjutab peegeldust || X || X ||
 b) Helkur ei ole kindlalt kinnitatud. Võib küljest ära kukkuda || X || X ||
 4.8.2. Vastavus nõuetele(1) || Seade, selle peegeldatav värv või asend ei vasta nõuetele. 1/ Seade puudub või peegeldab ette punast või taga valget värvust. || X || X ||
 4.9. Valgustusseadmete kohustuslikud märgulambid
 4.9.1. Seisund ja toimimine || Seade ei tööta. Seade ei tööta kaugtulede või tagumiste udutulelaternate puhul || X || X ||
 4.9.2. Vastavus nõuetele(1) || Ei vasta nõuetele(1). || X || ||
 4.10. Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise elektriühendused || a) Kohtkindlad komponendid ei ole kindlalt kinnitatud. Kontakt lahti || X || X ||
 b) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud. Võib tekkida lühis || X || X ||
 c) Haagise või pukseeriva sõiduki elektriühendused ei tööta õigesti. Mõjutab haagise pidurisüsteemi; haagise pidurituled ei tööta || || X || X
 4.11. Elektripaigaldised || a) Elektriühendused on ebakindlad või ei ole õigesti kaitstud. Kinnitused lahti, puutavad vastu teravaid servi, ühendused võivad lahti tulla Elektripaigaldised võivad puutuda kokku kuumade või pöörlevate osadega või maapinnaga, ühendused lahti (piduri- või roolisüsteemi vastavad osad) || X || X || X
 b) Elektripaigaldis on pisut kahjustunud. Elektripaigaldis oluliselt kahjustunud Elektripaigaldis äärmiselt kahjustunud (piduri-, roolisüsteemi vastavad osad) || X || X || X
 c) Isolatsioon on kahjustunud või selle seisund on halvenenud. Võib tekkida lühis Ilmne tule-/sädelusoht || X || X || X
 4.12. Mittekohustuslikud laternad ja helkurid (X)(6) || a) Paigaldatud latern/helkur ei vasta nõuetele(1). Kiirgab/peegeldab ette punast valgust või taha valget valgust || X || X ||
 b) Latern ei tööta vastavalt nõuetele(1). Esilaternatega samaaegse toimimise korral valgustugevus liiga suur Kiirgab ette punast valgust või taha valget valgust || X || X ||
 c) Latern/helkur ei ole kindlalt kinnitatud (võib küljest ära kukkuda). || || X ||
 4.13. Aku || a) Aku on ebakindel. Ei ole õigesti kinnitatud; võib tekkida lühis || X || X ||
 b) Aku lekib. Ohtlike ainete leke || X || X ||
 c) Defektne lüliti (kui lüliti on nõutav). || || X ||
 d) Defektsed kaitsmed (kui kaitsmed on nõutavad). || || X ||
 e) Ebasobiv ventilatsioon (kui see on nõutav). || || X ||
 5. TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS
 5.1. Teljed
 5.1.1. Teljed + (E) || a) Telg on murdunud või deformeerunud. || || || X
 b) Telg on sõiduki külge kinnitatud ebakindlalt. Liikumine šassii/kere suhtes ülemäära suur || || X || X
 c) Sobimatu parandamine või muutmine. Stabiilsus halvenenud, mõjutab toimimist, liiga lähedal muudele sõidukiosadele või maapinnale || || X || X
 5.1.2. Käänmikud + (E) || a) Käänmik on murdunud. || || || X
 b) Kuulliigend ja/või puksid on ülemäära kulunud. Võib lahti tulla; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 c) Ülemäärane liikumine teljetala ja käänmiku vahel. Võib lahti tulla; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 d) Käänmikupolt on teljel lahti tulnud. Võib lahti tulla; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 5.1.3. Rattalaagrid + (E) || a) Ülemäärane lõtk rattalaagrites. Suunastabiilsus halvenenud; purunemisoht || || X || X
 b) Rattalaagrid on liiga tihked, kinni kiilunud (ülekuumenenud). Ülekuumenemisoht; purunemisoht || || X || X
 5.2. Veljed ja rehvid
 5.2.1. Rattarumm || a) Mis tahes rattamutrid või -poldid puuduvad või on lahti tulnud (<3,5 t: vähemalt neli rattamutrit või -polti sümmeetriliselt alles; >3,5 t: vähemalt 75 % sümmeetriliselt alles) Rohkem kui 25 % rattamutritest või -poltidest puuduvad või on lahti tulnud. || || X || X
 b) Rumm on kulunud või kahjustunud. Rumm on kulunud või kahjustunud nii, et see mõjutab velgede kinnitust || || X || X
 5.2.2. Veljed || a) Mis tahes mõra või defekt keevises. || || || X
 b) Rehvide lukustusrõngad ei ole korralikult paigaldatud. Võivad küljest ära kukkuda || || X || X
 c) Velg on tõsiselt deformeerunud või kulunud. Mõjutab kinnitust rummuga; mõjutab kinnitust rehviga || || X || X
 d) Velje suurus või tüüp ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. || || X ||
 5.2.3. Rehvid || a) Rehvi suurus, koormustaluvus, tüübikinnitusmärk või nimikiirus ei vasta nõuetele(1) ning mõjutab liiklusohutust. Kasutamiseks ebapiisav koormus või kiiruskategooria, rehv puutub kokku sõiduki muude liikumatute osadega, mis halvendab ohutut juhtimist || || X || X
 b) Samal teljel asuvate rataste või topeltrataste rehvid on erineva suurusega. || || X ||
 c) Samal teljel asuvad rehvid on erineva konstruktsiooniga (radiaal-/diagonaalrehvid). || || X ||
 d) Mis tahes tõsine kahjustus või auk rehvis. Koort nähtav või katki || || X || X
 e) Rehvimustri jääksügavus ei vasta nõuetele(1). Vähem kui 80 % nõutavast mustri jääksügavusest || || X || X
 f) Rehv hõõrdub teiste komponentide vastu. Mõjutab ohutut juhtimist || || X || X
 g) Lõigatud mustriga rehvid ei vasta nõuetele(1). Mõjutab koorti kaitsekihti || || X || X
 5.3. Vedrustus
 5.3.1. Vedrud ja stabilisaator + (E) || a) Vedrud või stabilisaator on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. Suhteline liikumine nähtav; üle 50 % kinnitustest lahti || || X || X
 b) Vedru või stabilisaatori osa on kahjustunud või murdunud. Mõjutab põhivedru (-vedrulehte) või üle 50 % lisalehtedest || || X || X
 c) Vedru või stabilisaator puudub. Mõjutab põhivedru (-vedrulehte) või üle 50 % lisalehtedest || || X || X
 d) Sobimatu parandamine või muutmine. Liiga lähedal muudele sõidukiosadele või maapinnale; Vedrustussüsteem ei toimi || || X || X
 5.3.2. Amortisaatorid || a) Amortisaatorid on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. Amortisaator lahti || X || X ||
 b) Amortisaator on kahjustunud. || || X ||
 c) Amortisaator puudub. || || X ||
 5.3.3. Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad + (E) || a) Komponent on šassii või telje külge kinnitatud ebakindlalt. Võib lahti tulla; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 b) Komponent on kahjustunud või ülemäära roostes. Mõjutab komponendi stabiilsust või komponent mõranenud || || X || X
 c) Sobimatu parandamine või muutmine. Liiga lähedal muudele sõidukiosadele või maapinnale; süsteem ei toimi || || X || X
 5.3.4. Vedrustuse liigendid + (E) || a) Pöörlipolt ja/või puksid või vedrustuse liigendid on ülemäära kulunud. Võib lahti tulla; suunastabiilsus halvenenud || || X || X
 b) Tolmukaitse oluliselt kahjustunud. Tolmukaitse puudub või mõranenud || X || X ||
 5.3.5. Õhkvedrustus || a) Süsteem ei tööta. || || || X
 b) Mis tahes komponent on kahjustunud, halvenenud seisundis või seda on muudetud ning see kahjustab süsteemi toimimist. Mõjutab süsteemi toimimist olulisel määral || || X || X
 c) Kuuldav leke süsteemis || || X ||
 6. ŠASSII JA SELLE KINNITUSED
 6.1. Šassii või raam ja selle kinnitused
 6.1.1. Üldseisund || a) Ühe külje või risttala kerge pragunemine või deformeerumine. Ühe külje või risttala tõsine pragunemine või deformeerumine. || || X || X
 b) Tugevdusplaadid või kinnitused on ebakindlad (< 50%). Kinnitused lahti (> 50 %); osad ei ole piisavalt tugevad || || X || X
 c) Konstruktsiooni jäikust mõjutav ülemäärane rooste. osad ei ole piisavalt tugevad || || X || X
 6.1.2. Väljalasketorud ja summutid || a) Heitgaasisüsteem on ebakindel või lekib. || || X ||
 b) Kabiini või sõitjateruumi tuleb suitsu. Oht reisijate tervisele || || X || X
 6.1.3. Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud) || a) Ebakindel paak või torud. Tuleoht || || X || X
 b) Vedeliku leke, täiteava kork puudub või laseb läbi. Tuleoht; ohtliku materjali ülemäärane kadu || || X || X
 c) Katkihõõrdunud torud Kahjustunud torud || X || X ||
 d) Kütuse korkkraan (kui see on nõutav) ei tööta õigesti. || || X ||
 e) Tuleoht, mis on tingitud: – kütuselekkest; – ebaõigelt varjestatud kütusepaagist või heitgaasitorustikust; – mootoriruumi seisundist. || || || X
 f) LPG-/CNG- või vesinikusüsteem ei vasta nõuetele(1). Mis tahes süsteemiosa defektne || || X || X
 6.1.4. Kaitserauad, külgmised ja tagumised allasõidutõkked || a) Komponent on lahti tulnud või kahjustunud ning võib põhjustada kahju. Osad võivad küljest ära kukkuda; mõjutab toimimist olulisel määral || || X || X
 b) Seade ei vasta ilmselgelt nõuetele(1). || || X ||
 6.1.5. Varuratta kandur (olemasolu korral) || a) Varuratta kandur on pragunenud või ebakindel. || || X ||
 b) Varuratas ei ole kandurile turvaliselt kinnitatud, võib välja kukkuda || || X || X
 6.1.6. Haakeseadmed ja pukseerimisseadised + (E) || a) Komponent kahjustunud, defektne või mõranenud (kui seda ei kasutata). Komponent kahjustunud, defektne või mõranenud (kui seda kasutatakse). || || X || X
 b) Komponent on ülemäära kulunud. Allpool kulumistaset || || X || X
 c) Kinnitus on defektne. Mis tahes kinnitus lahti || || X || X
 d) Mis tahes ohutusseadis puudub või ei tööta õigesti. || || X ||
 e) Mis tahes näidik ei tööta. || || X ||
 f) Sobimatu parandamine või muutmine. (teisesed osad) Sobimatu parandamine või muutmine (põhiosad). || || X || X
 6.1.7. Jõuülekanne || a) Turvapoldid on lahti tulnud või puuduvad (< 30%). Turvapoldid on lahti tulnud või puuduvad (> 30%). || || X || X
 b) Ülekandevõlli laagrid on ülemäära kulunud. Võib lahti tulla või praguneda || || X || X
 c) Universaalliigendid on ülemäära kulunud. Võib lahti tulla või praguneda || || X || X
 d) Kahjustunud painduvad ühendused. Võib lahti tulla või praguneda || || X || X
 e) Kahjustunud või paindunud võll. || || X ||
 f) Laagri korpus on mõranenud või ebakindel. Võib lahti tulla või praguneda || || X || X
 g) Tolmukaitse oluliselt kahjustunud. Tolmukaitse puudub või mõranenud || X || X ||
 h) Ebaseaduslik jõuallika muutmine. || || X ||
 6.1.8. Mootori kinnitused || Paigaldusdetailid on halvenenud seisundis, lahti tulnud või mõranenud. || || X || X
 6.1.9. Mootori jõudlus || a) Juhtseadme ebaseaduslik muutmine. || || X ||
 b) Ebaseaduslik mootori või jõuallika muutmine. || || X ||
 6.2. Kabiin ja kere
 6.2.1. Seisund || a) Lahti tulnud või kahjustunud paneel või osa, mis võib tekitada kahju. Võib küljest ära kukkuda || || X || X
 b) Ebakindel kerepost. Stabiilsus halvenenud || || X || X
 c) Mootorisuits või heitgaasid pääsevad kabiini. Oht reisijate tervisele || || X || X
 d) Sobimatu parandamine või muutmine. Liiga lähedal pöörlevatele või liikuvatele osadele ja teele || || X || X
 6.2.2. Paigaldus || a) Ebakindel kere või kabiin. Mõjutab stabiilsust || || X || X
 b) Kere/kabiin ei tundu olevat šassiil otse. || || X ||
 c) Kere/kabiin on šassii või risttalade külge kinnitamata või on kinnitatud ebakindlalt (< 50 % ja sümmeetriliselt) Kere/kabiin on šassii või risttalade külge kinnitamata või on kinnitatud ebakindlalt (> 50 %) || || X || X
 d) Kinnituskohad on ülemäära roostes. Mõjutab stabiilsust || || X || X
 6.2.3. Uksed ja ukselukud || a) Uks ei avane või ei sulgu korralikult. || || X ||
 b) Uks võib iseenesest avaneda või ei püsi suletuna. || || || X
 c) Uks, hinged, lukud või tugipost halvenenud seisundis. Uks, hinged, lukud, tugipost on puudu või lahti tulnud. || X || X ||
 6.2.4. Põrand || Ebakindel või oluliselt halvenenud seisundis põrand. Stabiilsus ebapiisav || || X || X
 6.2.5. Juhiiste || a) Istme konstruktsioon defektne Iste lahti või || || X || X
 (b) Istme reguleerimise mehhanism ei tööta õigesti. Iste liigub või seljatugi ei ole fikseeritav || || X || X
 6.2.6. Muud istmed || a) Istmed on defektsed või ebakindlad (teisesed osad) Istmed on defektsed või ebakindlad (põhiosad). || X || X ||
 b) Sõidukisse paigaldatud istmed ei vasta nõuetele(1). Istmeid lubatust rohkem; asend ei ole vastavuses tüübikinnitusega || X || X ||
 6.2.7. Juhtimisseadised || Sõiduki ohutuks käitamiseks vajalik seadis ei tööta õigesti. Mõjutab ohutut käitamist || || X || X
 6.2.8. Kabiini astmed || a) Ebakindel aste või platvorm. Stabiilsus ebapiisav || X || X ||
 b) Astme või platvormi seisund võib kasutajatele vigastusi põhjustada. || || X ||
 6.2.9. Muud sõiduki sise- ja välisseadmed || a) Muu seadme kinnitus on defektne. || || X ||
 b) Muu seade ei vasta nõuetele(1). Osad on paigaldatud nii, et võivad tekitada vigastusi; mõjutab ohutut käitamist || X || X ||
 c) Hüdraulikaseade lekib. Ohtliku materjali ülemäärane kadu || X || X ||
 6.2.10. Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus || a) Komponent puudub, on lahti tulnud või tõsiselt roostes. Võib tekitada vigastusi; võib küljest ära kukkuda. || X || X ||
 b) Komponent on rattale liiga lähedal (pritsmekaitse). Komponent on rattale liiga lähedal (poritiivad) || X || X ||
 c) Ei vasta nõuetele(1). Velje ohutusvöö liiga vähe kaetud || X || X ||
 7. MUU VARUSTUS
 7.1. Turvavööd / turvavöö pandlad ja turvasüsteemid
 7.1.1. Turvavööde / turvavööde pannalde kinnituste turvalisus || a) Kinnituspunkt on oluliselt halvenenud seisundis. Mõjutab stabiilsust ja kui istet kasutatakse || || X || X
 b) Kinnituspunkt on lahti tulnud. Kui istet kasutatakse || || X || X
 7.1.2. Turvavööde / turvavööde pannalde seisund || a) Kohustuslik turvavöö puudub või ei ole paigaldatud. || || X ||
 b) Turvavöö on kahjustunud. Mis tahes rebend või tunnus väljavenimisest || X || X ||
 c) Turvavöö ei vasta nõuetele(1). || || X ||
 d) Turvavöö pannal on kahjustunud või ei toimi õigesti. || || X ||
 e) Turvavöö tõmbur on kahjustunud või ei toimi õigesti. || || X ||
 7.1.3. Turvavöö koormuse piiraja (X)(6) || Koormuse piiraja puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile || || X ||
 7.1.4. Turvavöö eelpingutid (X)(6) || Turvavöö eelpinguti puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile || || X ||
 7.1.5. Turvapadjasüsteem (X)(6) || a) Turvapadjasüsteem puudub või ei sobi asjaomasele sõidukile || || X ||
 b) Turvapadjasüsteem ilmselt ei tööta. || || X ||
 7.1.6. SRS-süsteemid (X)(6) || SRS-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis. || || X ||
 7.2. Tulekustuti (kui see on nõutav) (X)(6) || a) Puuduvad. || || X ||
 b) Ei vasta nõuetele(1). Kui on nõutav (nt taksod, bussid jne) || X || X ||
 7.3. Lukud ja kasutamistõkis || a) Tõkis ei toimi – ei takista sõiduki käitamist. || X || ||
 b) Defektne või tahtmatu lukustumine või blokeerumine. Tahtmatu lukustumine või blokeerumine || || X || X
 7.4. Ohukolmnurk (kui see on nõutav) (X)(6) || a) Puudub või ei ole komplektne. || X || ||
 b) Ei vasta nõuetele(1). || X || ||
 7.5. Esmaabivahendid (kui need on nõutavad) (X)(6) || Puudub, ei ole komplektne või ei vasta nõuetele(1). || X || ||
 7.6. Ratta tõkiskingad (-kiilud) (kui need on nõutavad) (X)(6) || Puuduvad või on halvas seisundis. Stabiilsus ebapiisav või mõõtmed valed || X || X ||
 7.7. Helisignaalseade || a) Ei tööta korralikult. Ei tööta üldse. || X || X ||
 b) Ebakindel juhtseadis. || X || ||
 c) Ei vasta nõuetele(1). Heli võib minna segi ametlike sireenidega || X || X ||
 7.8. Kiirusmõõdik || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). Puudub (kui on nõutav) || X || X ||
 b) Toimimine halvenenud. Süsteem ei toimi üldse. || X || X ||
 c) Mõõdikut ei saa piisavalt valgustada. Ei ole valgustatud || X || X ||
 7.9. Sõidumeerik (kui see on paigaldatud/nõutav) || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). || || X ||
 b) Ei tööta. || || X ||
 c) Defektsed või puuduvad plommid. || || X ||
 d) Kalibreerimisplaat puudub, on loetamatu või aegunud. || || X ||
 e) Ilmne rikkumine või manipuleerimine. || || X ||
 f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele. || || X ||
 7.10. Kiiruspiirik (kui see on nõutav) + (E) || a) Ei ole paigaldatud vastavalt nõuetele(1). || || X ||
 b) Ei ole ilmselt töökorras. || || X ||
 c) Määratud kiirus liiga suur (kui seda on kontrollitud) || || X ||
 d) Defektsed või puuduvad plommid. || || X ||
 e) Kalibreerimisplaat puudub, on loetamatu või aegunud. || || X ||
 f) Rehvide suurus ei vasta kalibreerimisparameetritele. || || X ||
 7.11 Läbisõidumõõdik, kui see on olemas || a) Ilmselt manipuleeritud (pettus). || || X ||
 b) Ilmselt ei tööta. || || X ||
 7.12 Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC), kui see on kohustuslik (X)(6) || a) Ratta kiirusandurid puuduvad või on kahjustunud. || || X ||
 b) Juhtmestik on kahjustunud. || || X ||
 c) Muud osad puuduvad või on kahjustunud. || || X ||
 d) Lüliti on kahjustunud või ei tööta õigesti. || || X ||
 e) ESC-süsteemi rikkeindikaator näitab mis tahes riket süsteemis. || || X ||
 8. SAASTE
 8.1. Müra
 8.1.1 Müravähendussüsteem || a) Müratasemed ületavad nõuetes lubatavaid tasemeid(1). || || X ||
 b) Müravähendussüsteemi mingi osa on tulnud lahti, võib küljest ära kukkuda, on kahjustunud, valesti paigaldatud, puudub või seda on ilmselt muudetud, nii et see mõjutab negatiivselt müratasemeid. Võib küljest ära kukkuda || || X || X
 8.2. Heitgaasid
 8.2.1 Bensiinimootori tekitatav heide
 8.2.1.1 Heitgaaside kontrolli seadmed || a) Tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed puuduvad, neid on muudetud või need on ilmselt vigased. || || X ||
 b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. || || X ||
 8.2.1.2 Gaasiline heide (E)(2) || a) Gaasilised heited ületavad tootja kindlaksmääratud konkreetseid tasemeid || || X ||
 b) või, juhul kui see teave ei ole kättesaadav, süsinikmonooksiidi heited ületavad i) sõidukite puhul, mille heitgaase ei kontrollita spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – 4,5 % või – 3,5% vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. ii) sõidukite puhul, mille heitgaase kontrollitakse spetsiaalse heitekontrollisüsteemi abil, – tühikäigul 0,5% – kõrgendatud pööretel 0,3% või – tühikäigul 0,3%[14] – kõrgendatud pööretel 0,2% vastavalt nõuetes(1) kindlaksmääratud esmase registreerimise või kasutuselevõtu kuupäevale. || || X ||
 c) Lambda väärtus ei jää vahemikku 1± 0,03 või ei ole kooskõlas tootja spetsifikatsiooniga. || || X ||
 d) OBD osutab olulisele rikkele. || || X ||
 e) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust. || || X ||
 8.2.2 Diiselmootori tekitatav heide
 8.2.2.1 Heitgaaside kontrolli seadmed || a) Tootja paigaldatud heitekontrolliseadmed puuduvad või need on ilmselt vigased. || || X ||
 b) Heitkoguste mõõtmist mõjutavad lekked. || || X ||
 8.2.2.2 Suitsusus (E)(2) Seda nõuet ei kohaldata enne 1. jaanuari 1980 registreeritud või kasutusele võetud sõidukite suhtes. || a) Sõidukite puhul, mis on registreeritud või esmakordselt kasutusele võetud pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva, ületab suitsusus taset, mis on märgitud sõidukile kinnitatud tootja andmesildil || || X ||
 b) kui see teave ei ole kättesaadav või kui nõuete(1) alusel ei ole kontrollväärtuste kasutamine lubatud, siis ülelaadeta mootorite puhul 2,5 m-1 , turbomootorite puhul 3,0 m-1, või nõuetes(1) määratletud või pärast nõuetes(1) kindlaksmääratud kuupäeva esmaselt registreeritud või kasutusele võetud sõidukite puhul 1,5 m-1[15]. || || X ||
 c) Kaugmõõtmine näitab olulist nõuetele mittevastavust. || || X ||
 8.4 Muud keskkonnaga seotud punktid
 8.4.1. Vedelikulekked || Mis tahes ülemäärane vedelikuleke, mis võib kahjustada keskkonda või kujutada ohtu teistele liiklejatele. Tilkade teke Kahjustava vedeliku pidev tilkumine || || X || X
 MÄRKUSED:
 Sellised nõuded
 sätestatakse sõidukile tüübikinnituse andmise, sõiduki esmase registreerimise
 või esmase kasutuselevõtu kuupäeval kehtivate tüübikinnitusnõuetega, samuti
 järelpaigalduskohustustega või sõiduki registreerinud riigi õigusaktidega.
 (E) Selle punkti
 kontrollimiseks on vaja seadmeid.
 IV LISA
 Veose kinnituse kontrollimine
 1. Puuduste
 liigitamine
 Puudused liigitatakse ühte järgmisse
 puudusterühma.
 –
 Väikesed puudused. Väikese
 puudusega on tegemist siis, kui veos on nõuetekohaselt kinnitatud, kuid
 ei vasta normatiivse spetsifikatsiooni formaalsele ettekirjutusele.
 –
 Oluline puudus.
 Olulise puudusega on tegemist siis, kui veos ei ole piisavalt kinnitatud ja
 veose või selle osade oluline liikumine või ümberminek on tavapärase veo käigus
 avalduva jõu tõttu võimalik. Tõsiste puudustega sõiduk tuleb liiklusest
 kõrvaldada ning juht ja registreerimistunnistuse omanik peavad kõnealused puudused
 enne sõidu jätkamist kohe kõrvaldama.
 –
 Ohtlik puudus. Ohtliku puudusega
 on tegemist siis, kui tavapärase veo käigus on liiklusohutusele otsene oht
 tulenevalt veose või selle osade kadumisest või veosest tulenevast otsest ohust
 või vahetust ohust inimestele.
 Mitme puuduse korral liigitatakse vedu kõige
 tõsisemate vigade rühma. Mitme puuduse korral liigitatakse vedu raskusastmelt
 järgmisse puudusterühma, kuna kõnealuste puuduste koosmõju on eelduste kohaselt
 suurem.
 2. Kontrollimeetodid
 Kontrollimeetodiks on visuaalne hindamine,
 mille käigus kontrollitakse asjakohaste meetmete nõuetekohast kasutamist ulatuses,
 mis on vajalik tagamaks, et veos on asjaomase sõidukiga vedamiseks sobiv, nii
 et sõiduki käitamisel (sh hädapidurdamine või äkiline pööramine või ülesmäge
 liikuma hakkamine):
 –
 saavad veose osad
 üksnes minimaalselt liikuda üksteise suhtes, vastu seinu või sõiduki pindu;
 –
 kinnitatud veos ei
 saa kaubaruumist ega veoplatvormilt väljapoole liikuda, ei sega ohutut
 juhtimist ega ohusta elu, tervist, vara ega keskkonda.
 3. Puuduste
 hindamine
 Tabelis 1 on esitatud eeskirjad, mida
 kohaldatakse veose kinnitamise kontrollimisel, et teha kindlaks, kas
 veotingimused on aktsepteeritavad.
 Direktiivi 95/50/EÜ[16] ohtlike kaupade autoveo
 kontrollimise ühtse korra kohta reguleerimisalasse kuuluva veo puhul võidakse
 kohaldada spetsiifilisemaid nõudeid.
 Tabel 1.
 Punkt || Puudus || Puuduse hindamine
 || Väike || Oluline || Ohtlik
 10 || Sõiduki sobivus || || || ||
 || || || || ||
 10.1 || Esisein (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.1.1 || Rooste või deformatsiooni tõttu kahjustada saanud detailid Pragunenud detailid || || x || x ||
 10.1.2 || Ei ole piisavalt tugev (tunnistus) Ei ole piisavalt kõrge || || x || x ||
 || || || || ||
 10.2. || Külgseinad (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.2.1. || Rooste või deformatsiooni tõttu kahjustada saanud detailid, hingede või lukkude seisukord ei ole nõuetekohane Pragunenud detail; hinged või lukud puuduvad või ei tööta || || x || x ||
 10.2.2. || Tugi ei ole piisavalt tugev (tunnistus) Kõrgus ei ole piisav || || x || x ||
 10.2.3. || Puidust külgpaneelide seisukord ei ole nõuetekohane Pragunenud detail || || x || x ||
 || || || || ||
 10.3. || Tagasein (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.3.1. || Rooste või deformatsiooni tõttu kahjustada saanud detailid, hingede või lukkude seisukord ei ole nõuetekohane Pragunenud osa; hinged või lukud puuduvad või ei tööta || || x || x ||
 10.3.2. || Ei ole piisavalt tugev (tunnistus) Kõrgus ei ole piisav || || x || x ||
 || || || || ||
 10.4. || Vertikaaltoed (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.4.1. || Rooste või deformatsiooni tõttu kahjustada saanud detailid või need ei ole nõuetekohaselt sõidukile kinnitatud Pragunenud detail; sõiduki külge kinnitamine ei ole stabiilne || || x || x ||
 10.4.2. || Tugevus või konstruktsioon ei ole nõuetekohane Kõrgus ei ole piisav || || x || x ||
 || || || || ||
 10.5. || Sidumisvahendite kinnituskohad (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.5.1. || Seisukord või konstruktsioon ei ole nõuetekohane Ei pea vastu sidemele mõjuvale jõule || || x || x ||
 10.5.2. || Arv ei ole piisav Arv ei ole piisav, et pidada vastu sidemele mõjuvale jõule || || x || x ||
 || || || || ||
 10.6. || Nõutavad erikonstruktsioonid (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.6.1. || Seisukord ei ole nõuetekohane, kahjustatud Pragunenud detail ei pea kinnitusjõule vastu || || x || x ||
 10.6.2. || Ei sobi asjaomase veose vedamiseks puuduvad || || x || x ||
 || || || || ||
 10.7. || Põhi (kui kasutatakse veose kinnitamiseks) || || || ||
 10.7.1. || Seisukord ei ole nõuetekohane, kahjustatud Pragunenud detail; ei pea veosele vastu || || x || x ||
 10.7.2. || Ebapiisav kandevõime ei pea veosele vastu || || x || x ||
 || || || || ||
 20 || Kinnitusmeetodid || || || ||
 || || || || ||
 20.1. || Lukustamine, tõkestamine ja otsene side || || || ||
 20.1.1 || Veose otsene kinnitamine (tõkestamine) || || || ||
 20.1.1.1 || Edasisuunaline kaugus esiseinani liiga suur, aga vähem kui 160 mm Üle 160 mm || || x || x ||
 20.1.1.2. || Külgsuunaline kaugus esiseinani liiga suur, aga vähem kui 160 mm Üle 160 mm || || x || x ||
 20.1.1.3. || Tagasisuunaline kaugus tagaseinani liiga suur, aga vähem kui 160 mm Üle 160 mm || || x || x ||
 || || || || ||
 20.1.2. || Kinnitusvahendid (nt tõkked, talad, latid ja kiilud ees, külgedel ja taga) || || || ||
 20.1.2.1. || Ei ole sõiduki külge nõuetekohaselt kinnitatud Mittepiisav kinnitamine Ei pea kinnitusjõule vastu, on lahti || x || x || x ||
 20.1.2.2. || Mittenõuetekohane kinnitamine Mittepiisav kinnitamine Täiesti ebatõhusad || x || x || x ||
 20.1.2.3. || Kinnitusvahendid ei ole piisavalt sobivad Kinnitusvahendid on täiesti ebasobivad || || x || x ||
 20.1.2.4. || Pakendite kinnitamiseks valitud meetod ei ole optimaalne Valitud meetod on täiesti sobimatu || || x || x ||
 || || || || ||
 20.1.3 || Otsene kinnitamine võrkude ja katetega || || || ||
 20.1.3.1. || Võrkude ja katete seisukord (märgis puudub / on kahjustatud, kuid muidu heas seisukorras) Veose kinnitusvahendid on kahjustatud Veose kinnitusvahendid tuleb kasutusest kõrvaldada || x || x || x ||
 20.1.3.2. || Võrgud ja katted ei ole piisavalt tugevad (suudavad vastu seista kinnitusjõule rohkem kui 60 % ulatuses) Suudavad vastu seista kinnitusjõule vähem kui 60 % ulatuses || || x || x ||
 20.1.3.3. || Võrgud ja tekid ei ole piisavalt kinnitatud Kinnitused suudavad vastu seista kinnitusjõule vähem kui 60 % ulatuses || || x || x ||
 20.1.3.4. || Võrgud ja tekid ei ole piisavalt sobivad veose kinnitamiseks Täiesti ebasobivad || || x || x ||
 || || || || ||
 20.1.4. || Veoühikute vahe ja polsterdus või tühiruum ei ole piisav || || || ||
 20.1.4.1. || Eraldamise ja polsterduste sobivus Eraldus- või tühiruum on liiga suur || || x || x ||
 || || || || ||
 20.1.5. || Otsene side (horisontaal-, põiki- diagonaal-, ja silmus- ja kaldside) || || || ||
 20.1.5.1. || Nõutav kinnitusjõud ei ole piisav (kuid ületab 60 % nõutavast jõust) On alla 60 % nõutavast jõust || || x || x ||
 || || || || ||
 20.2. || Hõõrdlukk || || || ||
 20.2.1. || Nõutava kinnitusjõu järgimine || || || ||
 20.2.1.1. || Nõutav kinnitusjõud ei ole piisav (kuid ületab 60 % nõutavast jõust) On alla 60 % nõutavast jõust || || x || x ||
 || || || || ||
 20.3. || Veose kinnitusvahendid || || || ||
 20.3.1 || Veose kinnitusvahendite sobivus Täiesti ebasobivad || || x || x ||
 20.3.2. || Märgis (nt partii / katsehaagis) puudub / on kahjustatud, kuid vahend on heas seisukorras Märgis (nt partii / katsehaagis) puudub / on kahjustatud, kuid vahendi seisukord on märgatavalt halvenenud || x || x || ||
 20.3.3. || Veose kinnitusvahendid on kahjustatud Veose kinnitusvahendid tuleb kasutuselt kõrvaldada || || x || x ||
 20.3.4. || Vintse on valesti kasutatud Vintsid on defektsed || || x || x ||
 20.3.5. || Veos on valesti kinnitatud (nt puudub servakaitse) Veose kinnitusvahendid on defektsed (nt sõlmed) || || x || x ||
 20.3.6. || Veose kinnitusvahendid ei ole nõuetekohaselt kinnitatud, kuid ületavad siiski 60 % nõutavast jõust On alla 60 % nõutavast jõust || || x || x ||
 || || || || ||
 20.4. || Varustus (nt hõõrdematid, servakaitsmed) || || || ||
 20.4.1. || Kasutatud on ebastabiilseid vahendeid Kasutatud on valesid või defektseid vahendeid Kasutatud vahendid on täiesti sobimatud || x || x || x ||
 || || || || ||
 20.5. || Puistematerjali, kerge ja lahtise materjali vedu || || || ||
 20.5.1. || Puistematerjal valgub veo käigus teele. Tõenäoliselt häirib tagasõitjaid || || x || x ||
 20.5.2. || Puistematerjal ei ole nõuetekohaselt kinnitatud Veos läheb kaduma || || x || x ||
 20.5.3. || Katte puudumine kergete kaupade puhul Veos läheb kaduma || || x || x ||
 || || || || ||
 20.6. || Ümarpuidu vedu || || || ||
 20.6.1. || Veetav materjal on osaliselt lahtine (palgid) || || || x ||
 20.6.2. || Laadimisüksuse kinnitamisjõud ei ole piisav (uid ületab 60 % nõutavast jõust) On alla 60 % nõutavast jõust || || x || x ||
 || || || || ||
 30 || Veos on täielikult kinnitamata || || || x ||
 V LISA
 (esikülg)
 Liiklevate sõidukite tehnokontrolli aruande näidis
 koos kontroll-lehega
 1.
 Kontrolli koht......................................................
 2.
 Kuupäev...............................................
 3.
 Aeg........................................................
 4.
 Sõiduki riigitunnus ja registreerimisnumber......................
 5.
 Valmistajatehase tähis (VIN-kood)......................
 6.
 Sõidukikategooria
 a) N1(a) (2,8–3,5 t) || □
 b) N2(a) (3,5–12 t) || □
 c) N3(a) (üle 12 t) || □
 d) O2(a) (0,75–3,5 t) || □
 e) O3(a) (3,5–10 t) || □
 f) O4(a) (üle 10 t) || □
 g) M2(a) (>9 istet(b) kuni 5 t) || □
 h) M3(a) (>9 istet(b) üle 5 t) || □
 i) Muu sõidukikategooria (artikli 3 lõige 2) || □
 7.
 Läbisõidumõõdiku näit kontrolli ajal
 8. Vedu teostav ettevõtja
 a) Nimi ja aadress....................................
 .........................................................
 b) Ühenduse tegevusloa number (c)
 (määrus (EÜ) nr 1072/2009)......
 9. Juhi nimi....................................
 8.
 Kontroll-leht
 || Kontrollitud || Ei ole kontrollitud || Läbikukkunud(e)
 0) identifitseerimine(f) || □ || □ || □
 1) pidurisüsteem || □ || □ || □
 2) rooliseade(f) || □ || □ || □
 3) nähtavus(f) || □ || □ || □
 4) valgustusseadmed ja elektrisüsteemi osad(f) || □ || □ || □
 5) teljed, veljed, rehvid, vedrustus || □ || □ || □
 6) šassii ja selle kinnitused || □ || □ || □
 7) muud seadmed, sh sõidumeerik ja kiiruspiirik || □ || □ || □
 8) saaste, sh heide ning kütuse- ja/või õlilekked || □ || □ || □
 10) veose kinnitamine || □ || □ || □
 9.
 Ülevaatuse tulemused
 Ohtlike puudustega sõiduki kasutamise keeld || □
 10.
 Muu/märkused .................................
 11.
 Ametiasutus/ametnik või inspektor, kes teostas
 ülevaatuse
 Allkiri
 Kontrolli tegev ametiasutus/ametnik või inspektor || Juht
 .......................................... || ..........................................
 Märkused
 a) Artikli
 3 kohane sõidukikategooria.
 b) Istmete
 arv, sh juhiiste (registreerimistunnistuse punkt S.1).
 c) Kui on
 olemus
 d) „kontrollitud”
 tähendab, et asjaomases rühmas on kontrollitud vähemalt ühte direktiivi
 XX/XX/XX II LISAs loetletud kontrollitavat detaili.
 e) Tagaküljel
 märgitud puudused.
 f) Kontrollimeetodid
 ja puuduste hindamine vastavalt määruse XX/XX/XX II ja III lisale.
 (tagakülg)
 0. SÕIDUKI IDENTIFITSEERIMINE 0.1. Registreerimismärgid 0.2. Valmistajatehase tähis / tehasetähis / seerianumber 1. PIDURISÜSTEEM 1.1. Mehaaniline seisund ja toimimine 1.1.1. Sõidupiduri pedaali šarniir 1.1.2. Pedaali seisund ja pidurijuhtimisseadme käigutagavara 1.1.3. Vaakumpump või kompressor ja mahutid 1.1.4. Alarõhu hoiatusmärgutuli või mõõtur 1.1.5. Seisupidurikraan 1.1.6. Seisupiduri tööseade, pidurikang, piduri lukustus 1.1.7. Piduriklapid/ventiilid (jalgpidurikraanid, rõhualandajad, regulaatorid) 1.1.8. Haagisepidurite ühendused (elektri- ja pneumoühendused) 1.1.9. Energiavaru survepaak 1.1.10. Pidurivõimendid, peasilinder (hüdraulilistel süsteemidel) 1.1.11. Jäigad piduritorud 1.1.12. Elastsed pidurivoolikud 1.1.13. Pidurihõõrdkatted ja -klotsid 1.1.14. Piduritrumlid, pidurikettad 1.1.15. Piduritrossid, -vardad, -hoovastik 1.1.16. Piduri tööseadmed (sh vedruakud või hüdraulilised silindrid) 1.1.17. Koormuse regulaator 1.1.18. Kulumise kompensaatorid ja näiturid 1.1.19. Aeglustisüsteem (kui see on paigaldatud või nõutav) 1.1.20. Haagisepidurite automaatne rakendumine 1.1.21. Kogu pidurisüsteem 1.1.22. Katseühendused 1.2. Sõidupiduri toimimine ja tõhusus 1.2.1. Toimimine 1.2.2. Tõhusus 1.3. Varu-/hädapiduri toimimine ja tõhusus 1.3.1. Toimimine 1.3.2. Tõhusus 1.4. Seisupiduri toimimine ja tõhusus 1.4.1. Toimimine 1.4.2. Tõhusus 1.5. Aeglustisüsteemi toimimine 1.6. Blokeerumatu pidurisüsteem 2. ROOLISEADE 2.1. Mehaaniline seisund 2.1.1. Rooliseadme seisund 2.1.2. Rooliseadme korpuse kinnitus 2.1.3. Roolihoovastiku seisund 2.1.4. Roolihoovastiku toimimine 2.1.5. Roolivõimendi 2.2. Rooliratas ja roolisammas 2.2.1. Rooliratta seisund 2.2.2. Roolisammas 2.3. Rooli vabakäik 2.4. Rataste kokku- või lahkujooks 2.5. Haagise pöördtelje pöördlaud 3. NÄHTAVUS 3.1. Vaateväli 3.2. Klaasi seisund 3.3. Tahavaatepeeglid 3.4. Klaasipuhastid || 3.5. Klaasipesurid 3.6. Niiskuse eemaldamise süsteem 4. TULED, HELKURID JA ELEKTRISEADMED 4.1. Esilaternad 4.1.1. Seisund ja toimimine 4.1.2. Reguleeritus 4.1.3. Lülitid 4.1.4. Vastavus nõuetele 4.1.5. Reguleerimisseadmed 4.1.6. Esilaternate puhastusseade 4.2. Eesmised ja tagumised ääretulelaternad, külgmised ääretulelaternad ja ülemised ääretulelaternad 4.2.1. Seisund ja toimimine 4.2.2. Lülitid 4.2.3. Vastavus nõuetele 4.3. Piduritulelaternad 4.3.1. Seisund ja toimimine 4.3.2. Lülitid 4.3.2. Vastavus nõuetele 4.4. Suuna- ja ohutulelaternad 4.4.1. Seisund ja toimimine 4.4.2. Lülitid 4.4.3. Vastavus nõuetele 4.4.4. Vilkumissagedus 4.5. Eesmised ja tagumised udutulelaternad 4.5.1. Seisund ja toimimine 4.5.2. Reguleeritus 4.5.4. Lülitid 4.5.2. Vastavus nõuetele 4.6. Tagurdustulelaternad 4.6.1. Seisund ja toimimine 4.6.2. Lülitid 4.6.3. Vastavus nõuetele 4.7. Tagumine numbritulelatern 4.7.1. Seisund ja toimimine 4.7.2. Vastavus nõuetele 4.8. Helkurid, nähtavamaks tegemise märgistus ja tagumised märgistusplaadid 4.8.1. Seisund 4.8.2. Vastavus nõuetele 4.9. Valgustusseadmete kohustuslikud märgulambid 4.9.1. Seisund ja toimimine 4.9.2. Vastavus nõuetele 4.10. Pukseeriva sõiduki ja haagise või poolhaagise elektriühendused 4.11. Elektriühendused 4.12. Mittekohustuslikud laternad ja helkurid 4.13. Aku 5. TELJED, VELJED, REHVID JA VEDRUSTUS 5.1. Teljed 5.1.1. Teljed 5.1.2. Käänmikud 5.1.3. Rattalaagrid 5.2. Veljed ja rehvid 5.2.1. Rattarumm 5.2.2. Veljed 5.2.3. Rehvid || 5.3. Vedrustus 5.3.1. Vedrud ja stabilisaator 5.3.2. Amortisaatorid 5.3.3. Pöördtorud, reaktiivvardad, õõtshargid ja -hoovad 5.3.4. Vedrustuse liigendid 5.3.5. Õhkvedrustus 6. ŠASSII JA SELLE KINNITUSED 6.1. Šassii või raam ja selle kinnitused 6.1.1. Üldseisund 6.1.2. Väljalasketorud ja summutid 6.1.3. Kütusepaak ja -torud (sh kütteaine paak ja torud) 6.1.4. Kaitserauad, külgmised ja tagumised allasõidutõkked 6.1.5. Varuratta kandur 6.1.6. Haakeseadmed ja pukseerimisseadised 6.1.7. Jõuülekanne 6.1.8. Mootori kinnitused 6.1.9. Mootori jõudlus 6.2. Kabiin ja kere 6.2.1. Seisund 6.2.2. Paigaldus 6.2.3. Uksed ja ukselukud 6.2.4. Põrand 6.2.5. Juhiiste 6.2.6. Muud istmed 6.2.7. Juhtimisseadised 6.2.8. Kabiini astmed 6.2.9. Muud sõiduki sise- ja välisseadmed 6.2.10. Poritiivad, -plekid, -kummid, pritsmekaitsevarustus 7. MUU VARUSTUS 7.1. Turvavööd / turvavöö pandlad 7.1.1. Kinnituste turvalisus 7.1.2. Seisund 7.1.3. Turvavöö koormuse piiraja 7.1.4. Turvavöö eelpingutid 7.1.5. Turvapadjasüsteem 7.1.6. SRS-süsteemid 7.2. Tulekustuti 7.3. Lukud ja kasutamistõkis 7.4. Ohukolmnurk 7.5. Esmaabivahendid 7.6. Ratta tõkiskingad 7.7. Helisignaalseade 7.8. Kiirusmõõdik 7.9. Sõidumeerik Kiiruspiirik 7.11. Läbisõidumõõdik 7.12. Elektrooniline stabiilsuskontroll (ESC) 8. MÜRA 8.1. Müravähendussüsteem 8.2. Heitgaasid 8.2.1. Bensiinimootori tekitatav heide 8.2.1.1. Heitgaaside kontrolli seadmed 8.2.1.2. Gaasiline heide 8.2.2. Diiselmootori tekitatav heide 8.2.2.1. Heitgaaside kontrolli seadmed 8.2.2.2. Suitsusus 8.3. Elektromagnetiliste häirete vähendamine 8.4. Muud keskkonnaga seotud punktid 8.4.1. Nähtav suits 8.4.2. Vedelikulekked
 VI LISA
 Komisjoni
 teavitamiseks kasutatav standardvorm
 Standardvorm koostatakse elektrooniliselt
 töödeldavas formaadis ning see edastatakse elektrooniliselt, kasutades
 standardset kontoritarkvara.
 Iga liikmesriik
 esitab:
 –
 üheainsa koondtabeli ning
 –
 kontrollitud sõidukite iga registreerimisriigi
 kohta eraldi üksikasjaliku tabeli, mis sisaldab iga sõidukikategooria puhul
 teavet kontrollitud ja tuvastatud puuduste kohta.
 KOONDTABEL
 Aruandev liikmesriik: || nt Belgia || || Aruandeperiood || 2014 || kuni || 2015 ||
 || || || || || || || || || || || || || ||
 || || || || Muud sõidukikategooriad. N1, M1, O1, O2, L, ... ||
 || || || || || || || || || || || || || || ||
 Sõiduki kategooria: || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Muu || Kokku
 || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv
 Austria || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Belgia || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Bulgaaria || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Küpros || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Tšehhi Vabariik || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Taani || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Iirimaa || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Eesti || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Soome || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Prantsusmaa || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Saksamaa || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Kreeka || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Ungari || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Itaalia || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Läti || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Leedu || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Luksemburg || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Malta || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Madalmaad || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Poola || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Portugal || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Rumeenia || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Slovakkia || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Sloveenia || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Hispaania || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Rootsi || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Ühendkuningriik || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0
 Aruandev liikmesriik: || nt Belgia || || || || || || || || ||
 || Aru andva liikmesriigi nimi || || || || || || || ||
 Registreerimisriik || nt Bulgaaria || || || || || || || AJAVAHEMIK: alates || 01/2012 || kuni || 12/2013 ||
 || Sõiduki registreerimisriigi nimi || || || || || ||
 || || || || || || Muud sõidukikategooriad. N1, M1, O1, O2, L, ... ||
 || || || || || || || || || || || || || || ||
 Sõiduki kategooria: || N2 || N3 || M2 || M3 || O3 || O4 || Muu || Kokku ||
 || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv || Kontrollitud sõidukite arv || Keeldude arv ||
 ||
 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 Puuduste üksikasjad || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud || Kontrollitud || Läbikukkunud ||
 0) identifitseerimine || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 1) pidurisüsteem || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 (2 rooliseade || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 3) nähtavus || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 4) valgustusseadmed ja elektrisüsteem || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 5) teljed, veljed, rehvid, vedrustus || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 6) šassii ja selle kinnitused || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 7) muu varustus (sealhulgas sõidumeerik ja kiiruspiirikud) || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 8) saaste (sealhulgas heited ning kütuse- ja/või õlilekked) || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 10) veose kinnitamine || || || || || || || || || || || || || || || || ||
 Puuduste üksikasjad (täiendavalt) ||
 1.1.1 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 1.1.2 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 ... || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 2.1.1 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 2.1.2 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 ... || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 3.1 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 3.2 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 ... || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 8.1 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 8.2 || || || || || || || || || || || || || || || 0 || 0 ||
 Läbikukkumiste koguarv || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 || || 0 ||
 [1] 48 % sõidukite puhul, millel puudub ABS või millele on
 antud tüübikinnitus enne 1. oktoobrit 1991.
 [2] 45 % sõidukite puhul, mis on registreeritud pärast
 1988. aastat või alates määrustes 1/ kindlaksmääratud kuupäevast,
 olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
 [3] 43% poolhaagiste ning täis- ja kesktelghaagiste puhul,
 mis on registreeritud pärast 1988. aastat või alates määrustes 1/
 kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
 [4] 2,2m/s2 N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite
 puhul.
 [5] „(X)” tähistab punkte, mis on seotud sõiduki seisundi ja
 selle sobivusega maanteel kasutamiseks, kuid mida ei peeta korrapärasel
 ülevaatusel peamiseks.
 [6] Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi
 70/220/EMÜ (mida on muudetud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem) I lisa punktis
 5.3.1.4 sisalduva tabeli A või B reas esitatud piirnormide kohaselt või mis
 esimest korda registreeriti või võeti kasutusele pärast 1. juulit 2002.
 [7] Sõidukid, mis on tüübikinnituse
 saanud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem muudetud
 direktiivi 70/220/EMÜ (muudetud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem)
 I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli B reas esitatud piirnormide
 kohaselt, direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1 sisalduva tabeli B1, B2 või
 C reas ettenähtud piirnormide kohaselt või mis on esmaselt registreeritud või
 kasutusele võetud pärast 1. juulit 2008.
 [8] Sobimatu parandamine või muutmine tähendab sellist
 parandamist või muutmist, mis kahjustab sõiduki liiklusohutust või keskkonda.
 [9] 48 % sõidukite puhul, millel puudub ABS või millele on
 antud tüübikinnitus enne 1. oktoobrit 1991.
 [10] 45 % sõidukite puhul, mis on registreeritud pärast
 1988. aastat või alates nõuetes kindlaksmääratud kuupäevast, olenevalt
 sellest, kumb kuupäev on hilisem.
 [11] 43% poolhaagiste ning täis- ja kesktelghaagiste puhul, mis
 on registreeritud pärast 1988. aastat või alates nõuetes kindlaksmääratud
 kuupäevast, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.
 [12] 2,2m/s2 N1-, N2- ja N3-kategooria sõidukite
 puhul.
 [13] „(X)” tähistab punkte, mis on seotud sõiduki seisundi ja
 selle sobivusega maanteel kasutamiseks, kuid mida ei peeta korrapärasel
 ülevaatusel peamiseks.
 [14] Sõidukid, mis on tüübikinnituse saanud direktiivi
 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli A või B reas esitatud
 piirnormide kohaselt või hiljem või mis esimest korda registreeriti või võeti
 kasutusele pärast 1. juulit 2002.
 [15] Sõidukid, mis on
 tüübikinnituse saanud direktiiviga 98/69/EÜ või hiljem muudetud
 direktiivi 70/220/EMÜ I lisa punktis 5.3.1.4 sisalduva tabeli B
 reas esitatud piirnormide kohaselt, direktiivi 88/77/EMÜ I lisa punktis 6.2.1
 sisalduva tabeli B1, B2 või C reas ettenähtud piirnormide kohaselt.
 [16] EÜT L 249, 17.10.1995, lk 35.