type: wikipedia

text:
Elektronvolt (symbol eV) er en måleenhed for energi. Én elektronvolt er mængden af kinetisk energi en fri elektron vinder ved at blive accelereret gennem en elektrostatisk potentialforskel på én volt.
 SI-enheden for energi er coulombvolt (C·V), bedre kendt som joule (J), og der gælder
 1 eV = 1,602 176 565 × 10-19 J
 Den præcise værdi afhænger dog af ladningen af elektronen som skal bestemmes eksperimentelt. Derfor kan nye målinger i fremtiden ændre en anelse på omregningsfaktoren mellem elektronvolt og joule.
 I praksis anvendes enheden ofte med præfiks, for eksempel kilo-elektronvolt (keV), mega-elektronvolt (MeV), gigaelektronvolt (GeV) eller teraelektronvolt (TeV).
 Elektronvolt som enhed for masse, længde eller tid
 Inden for højenergifysikken regner man ofte med enheder hvor lysets hastighed og den reducerede Planck-konstant sættes lig med det enhedsløse tal 1.
 I dette system er elektronvolt også en enhed for masse idet der gælder
 jævnfør formlen E=mc2.
 Reciprokke elektronvolt (eV-1) er derimod enheden for tid eller længde idet der gælder
 og
 Ud fra disse sammenhænge mellem elektronvolt og kilogram, sekund samt meter kan man konstruere enheder for andre fysiske størrelser som potenser af elektronvolt.
 Kilder/referencer
 Russ Rowlett's: A Dictionary of Units of Measurement: electronvolt
 Energienheder


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 22.4.2010
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 101/9
 DECIZIA NR. 3/2010 A COMITETULUI MIXT AL SEE
 din 29 ianuarie 2010
 de modificare a anexei I (Chestiuni veterinare și fitosanitare) la Acordul privind SEE
 COMITETUL MIXT AL SEE,
 având în vedere Acordul privind Spațiul Economic European, astfel cum a fost modificat prin Protocolul de adaptare a Acordului privind Spațiul Economic European, denumit în continuare „acordul”, în special articolul 98,
 întrucât:
 (1)
 Anexa I la acord a fost modificată prin Decizia nr. 123/2009 a Comitetului mixt al SEE din 4 decembrie 2009 (1).
 (2)
 Directiva 2009/74/CE a Comisiei din 26 iunie 2009 de modificare a Directivelor 66/401/CEE, 66/402/CEE, 2002/55/CE și 2002/57/CE ale Consiliului în ce privește denumirile botanice ale plantelor, denumirile științifice ale altor organisme, precum și a anumitor anexe la Directivele 66/401/CEE, 66/402/CEE și 2002/57/CE ca urmare a progreselor științifice și tehnice (2) trebuie încorporată în acord.
 (3)
 Prezenta decizie nu se aplică Principatului Liechtenstein,
 DECIDE:
 Articolul 1
 La capitolul III partea 1 punctul 2 (Directiva 66/401/CEE a Consiliului), punctul 3 (Directiva 66/402/CEE a Consiliului), punctul 12 (Directiva 2002/55/CE a Consiliului) și punctul 13 (Directiva 2002/57/CE a Consiliului) din anexa I la acord se adaugă următoarea liniuță:
 „—
 32009 L 0074: Directiva 2009/74/CE a Comisiei din 26 iunie 2009 (JO L 166, 27.6.2009, p. 40).”
 Articolul 2
 Textele Directivei 2009/74/CE în limbile islandeză și norvegiană, care urmează să fie publicate în suplimentul SEE al Jurnalului Oficial al Uniunii Europene, sunt autentice.
 Articolul 3
 Prezenta decizie intră în vigoare la 30 ianuarie 2010, cu condiția să se fi efectuat toate notificările prevăzute la articolul 103 alineatul (1) din acord către Comitetul mixt al SEE (3).
 Articolul 4
 Prezenta decizie se publică în secțiunea SEE și în suplimentul SEE ale Jurnalului Oficial al Uniunii Europene.
 Adoptată la Bruxelles, 29 ianuarie 2010.
 Pentru Comitetul mixt al SEE
 Președintele
 Alan SEATTER
 (1) JO L 62, 11.3.2010, p. 7.
 (2) JO L 166, 27.6.2009, p. 40.
 (3) Nu au fost semnalate obligații constituționale.


type: caselaw

text:
27.4.2013
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 123/15
 Sentenza del Tribunale del 14 marzo 2013 — Fresh Del Monte Produce/Commissione
 (Causa T-587/08) (1)
 (Concorrenza - Intese - Mercato della banana - Decisione che constata un’infrazione all’articolo 81 CE - Nozione di pratica concordata avente un oggetto anticoncorrenziale - Nesso di causalità tra la concertazione ed il comportamento delle imprese sul mercato - Infrazione unica - Imputazione dell’infrazione - Diritti della difesa - Ammende - Gravità dell’infrazione - Cooperazione - Circostanze attenuanti)
 2013/C 123/24
 Lingua processuale: l'inglese
 Parti
 Ricorrente: Fresh Del Monte Produce, Inc. (George Town, Îles Caïmans, Regno Unito) (rappresentanti: inizialmente B. Meyring, avocat, e E. Verghese, solicitor, poi B. Meyring,)
 Convenuta: Commissione europea (rappresentanti: inizialmente M. Kellerbauer, A. Biolan e X. Lewis, poi M. Kellerbauer, A. Biolan, e P. Van Nuffel, agenti)
 Interveniente a sostegno del ricorrente: Internationale Fruchtimport Gesellschaft Weichert GmbH & Co. KG (Amburgo, Germania) (rappresentanti: A. Rinne, avocat, C. Humpe e S. Kon, solicitors, e C. Vajda, QC).
 Oggetto
 Domanda di annullamento della decisione C(2008) 5955 def. della Commissione, del 15 ottobre 2008, relativa ad un procedimento di applicazione dell’articolo 81 CE (caso COMP/39.188 — Banane), e, in subordine, domanda di riduzione dell’importo dell’ammenda.
 Dispositivo
 1)
 L’importo dell’ammenda inflitta a norma dell’articolo 2, lettera c), della decisione C(2008) 5955 def. della Commissione, del 15 ottobre 2008, relativa ad un procedimento di applicazione dell’articolo 81 CE (caso COMP/39.188 — Banane) è fissato ad EUR 8,82 milioni.
 2)
 Il ricorso è respinto per il resto.
 3)
 Fresh Del Monte Produce, Inc. sopporterà le proprie spese nonché i tre quarti di quelle delle Commissione europea. La Commissione europea sopporterà un quarto delle proprie spese.
 4)
 Internationale Fruchtimport Gesellschaft Weichert GmbH & Co. KG sopporterà le proprie spese.
 (1) GU C 44 del 21.2.2009.


type: other

text:
„Direktiva 95/46/ES – Področje uporabe – Obdelava in pretok osebnih podatkov – Varstvo fizičnih oseb – Svoboda izražanja“
 V zadevi C-73/07,
 katere predmet je predlog za sprejetje predhodne odločbe na podlagi člena 234 ES, ki ga je vložilo Korkein hallinto-oikeus (Finska) z odločbo z dne 8. februarja 2007, ki je prispela na Sodišče 12. februarja 2007, v postopku
 v sestavi V. Skouris, predsednik, P. Jann, C. W. A. Timmermans, A. Rosas, K. Lenaerts in A. Ó Caoimh, predsedniki senatov, P. Kūris, E. Juhász, G. Arestis, A. Borg Barthet, J. Klučka, U. Lõhmus in E. Levits (poročevalec), sodniki,
 na podlagi pisnega postopka in obravnave z dne 12. februarja 2008,
 – za Satakunnan Markkinapörssi Oy in Satamedia Oy P. Vainio, asianajaja,
 – za portugalsko vlado L. I. Fernandes in C. Vieira Guerra, zastopnika,
 – za švedsko vlado A. Falk in K. Petkovska, zastopnici,
 – za Komisijo Evropskih skupnosti C. Docksey in P. Aalto, zastopnika,
 po predstavitvi sklepnih predlogov generalne pravobranilke na obravnavi 8. maja 2008
 1 Predlog za sprejetje predhodne odločbe se nanaša na razlago Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov (UL L 281, str. 31, v nadaljevanju: Direktiva).
 2 Ta predlog je bil vložen v okviru spora med tietosuojavaltuutettu (pooblaščenec za varstvo osebnih podatkov) in tietosuojalautakunta (komisija za varstvo osebnih podatkov) v zvezi z dejavnostjo obdelave osebnih podatkov, ki jo opravljata družbi Satakunnan Markkinapörssi Oy (v nadaljevanju: Markkinapörssi) in Satamedia Oy (v nadaljevanju: Satamedia).
 3 Kot izhaja iz člena 1(1) Direktive, je njen namen varstvo temeljnih pravic in svoboščin fizičnih oseb in predvsem njihove pravice do zasebnosti pri obdelavi osebnih podatkov.
 4 Člen 1(2) Direktive določa:
 „Države članice ne omejujejo niti ne prepovedujejo prostega prenosa osebnih podatkov med državami članicami zaradi razlogov, povezanih z varstvom, ki je zagotovljeno na podlagi odstavka 1.“
 5 Člen 2 Direktive z naslovom „Opredelitev pojmov“ določa:
 6 V členu 3 Direktive je njeno področje uporabe opredeljeno tako:
 7 Razmerje med varstvom osebnih podatkov in svobodo izražanja je v členu 9 Direktive z naslovom „Obdelava osebnih podatkov in svoboda izražanja“ urejeno tako:
 8 V zvezi s tem je v uvodni izjavi 37 Direktive določeno:
 „(37) ker bi morala obdelava osebnih podatkov v novinarske namene ali zaradi literarnega ali umetniškega izražanja, predvsem na avdiovizualnem področju, predstavljati izjemo od zahtev nekaterih določb te direktive, kadar je to potrebno za uskladitev temeljnih pravic posameznikov s svobodo informiranja [izražanja] ter predvsem s pravico do prejemanja in prenašanja podatkov, zagotovljeno predvsem s členom 10 Evropske konvencije o varstvu človekovih pravic in temeljnih svoboščin; ker bi morale države članice zato določiti izjeme in odstopanja, ki so potrebni za ravnotežje med temeljnimi pravicami glede splošnih ukrepov za zakonitost obdelave podatkov, ukrepov glede prenosa podatkov v tretje države in pooblastil nadzornega organa; ker pa to ne bi smelo voditi držav članic v določanje izjem od ukrepov za zagotovitev varnosti obdelave; ker bi bilo vsaj nadzornemu organu, ki je odgovoren za to področje, tudi treba podeliti nekatera naknadna pooblastila, denimo objavljanje rednega poročila ali predložitev zadev sodnim organom.“
 9 Člen 13 Direktive z naslovom „Izjeme in omejitve“ določa:
 „1. Države članice lahko sprejmejo predpise za omejitev obsega obveznosti in pravic, opredeljenih v členih 6(1), 10, 11(1), 12 in 21, kadar taka omejitev predstavlja potrebni ukrep za zaščito:
 10 Člen 17 Direktive z naslovom „Varnost obdelave“ določa:
 11 Člen 10(1) ustave (perustuslaki (731/1999)) z dne 11. junija 1999 določa:
 „Vsakomur je zagotovljena pravica do zasebnosti, dostojanstva in nedotakljivosti stanovanja. Varstvo osebnih podatkov podrobneje ureja zakon.“
 12 Člen 12 ustave določa:
 „Vsakomur je zagotovljena svoboda izražanja. Svoboda izražanja obsega pravico brez predhodnih omejitev izraziti, objaviti in prejemati informacije, mnenja in druga sporočila. Izvajanje svobode izražanja podrobneje ureja zakon. [...]
 Dokumenti in drugi podatki, s katerimi razpolagajo organi, so javni, razen če je njihova javnost iz nujnih razlogov izrecno omejena z zakonom. Vsak ima pravico do dostopa do informacij javnih dokumentov in podatkov.“
 13 Zakon o osebnih podatkih (henkilötietolaki (523/1999)) z dne 22. aprila 1999, s katerim je bila Direktiva prenesena v nacionalno pravo, se uporablja za obdelavo osebnih podatkov (člen 2(1)), razen za imenske zbirke, ki vsebujejo zgolj v medijih objavljene informacije (člen 2(4)). Za obdelavo osebnih podatkov v redakcijske, umetniške ali literarne namene se uporablja le delno (člen 2(5)).
 14 Člen 32 zakona o osebnih podatkih določa, da mora oseba, odgovorna za zbirke, sprejeti potrebne tehnične in organizacijske ukrepe za varovanje osebnih podatkov pred neupravičenim dostopom, uničenjem, spreminjanjem, naključnim ali nezakonitim prenosom ali drugo nezakonito obdelavo.
 15 Zakon o javnosti dejavnosti javnih organov (laki viranomaisten toiminnan julkisuudesta (621/1999)) z dne 21. maja 1999 ureja tudi dostop do informacij.
 16 V skladu s členom 1(1) zakona o javnosti dejavnosti javnih organov je splošno pravilo, da so dokumenti, na katere se nanaša ta zakon, javni.
 17 Člen 9 navedenega zakona določa, da ima vsak pravico seznaniti se z javnimi dokumenti navedenih organov.
 18 Člen 16(1) istega zakona opredeljuje podrobna pravila za dostop do takega dokumenta. Ta določba določa, da javni organi ustno sporočijo vsebino dokumenta ali ga izročijo na vpogled v svojih prostorih, kjer ga je mogoče pregledati in kopirati, poslušati ali celo izdati v obliki natisnjene kopije.
 19 Odstavek 3 tega člena določa pogoje, pod katerimi je mogoče posredovati podatke iz zbirk, ki vsebujejo osebne podatke javnih organov:
 „Zbirka osebnih podatkov se lahko, če ta zakon ne določa drugače, posreduje v obliki kopije, ali izpiska, ali v elektronski obliki, če je prejemnik v skladu s predpisi o varstvu osebnih podatkov upravičen zbirati in obdelovati take podatke. Za neposredno trženje in raziskave trga pa se smejo osebni podatki posredovati le, če je to izrecno predvideno v zakonu ali če je zadevna oseba dala soglasje.“
 20 Predložitveno sodišče poudarja, da ima zakon o javnosti in tajnosti davčnih podatkov (laki verotustietojen julkisuudesta ja salassapidosta (1346/1999)) z dne 30. decembra 1999 prednost pred zakonom o osebnih podatkih in zakonom o javnosti dejavnosti javnih organov.
 21 V skladu s členom 2 tega zakona se določbe zakona o javnosti dejavnosti javnih organov in zakona o osebnih podatkih za davčne dokumente in podatke uporabljajo le, če prvonavedeni ali kateri drug zakon ne določa drugače.
 22 Člen 3 tega zakona določa:
 „Davčni podatki so javni ob upoštevanju podrobnih pravil, ki jih določa ta zakon.
 Vsak ima pravico seznaniti se z javnimi davčnimi dokumenti, ki jih ima davčna uprava, v skladu s podrobnimi pravili, ki jih določa zakon o javnosti dejavnosti javnih organov, ob upoštevanju izjem, ki jih določa ta zakon.“
 23 V skladu s členom 5(1) tega zakona so pri letni odmeri dohodnine ime davčnega zavezanca, njegov datum rojstva in njegova občina prebivanja javni podatki. Prav tako so javni ti podatki:
 1. dohodek od dela, ki je predmet državne obdavčitve;
 2. dohodek iz kapitala in premoženje, ki je predmet državne obdavčitve;
 3. dohodek, ki je predmet občinske obdavčitve;
 4. dohodnina in davek od premoženja, občinski davek ter skupni znesek odmerjenih davkov in pristojbin.
 24 Nazadnje je v členu 8 poglavja 24 kazenskega zakonika (rikoslaki v različici, ki izhaja iz zakona 531/2000) sankcionirano razkritje informacij, ki posega v pravico do zasebnosti. Širjenje informacij, insinuacij ali podob v zvezi z zasebnostjo druge osebe po medijih ali drugih sredstvih, če bi to lahko oškodovancu povzročilo škodo ali bolečino ali bi zaradi tega izgubil ugled, je kaznivo dejanje.
 25 Družba Markkinapörssi že več let zbira javne podatke pri finskih davčnih organih za vsakoletno objavo izpiskov teh podatkov v regionalnih izdajah časopisa Veropörssi.
 26 Informacije v teh publikacijah so ime in priimek približno 1,2 milijona fizičnih oseb, katerih dohodek presega določene prage ter, na približek 100 EUR, znesek njihovega dohodka iz kapitala in od dela ter navedbe glede obdavčenja njihovega premoženja. Te informacije se posredujejo v obliki abecednega seznama in se razvrstijo glede na občino in vrsto dohodka.
 27 Iz predložitvenega sklepa izhaja, da je v časopisu Veropörssi navedeno, da se lahko razkriti osebni podatki na zahtevo brezplačno odstranijo.
 28 Čeprav so v časopisu tudi članki, povzetki in oglasi, je njegov glavni cilj objava osebnih davčnih podatkov.
 29 Družba Markkinapörssi je družbi Satamedia, ki je v lasti istih delničarjev, na CD‐ROM-u posredovala osebne podatke, objavljene v časopisu Veropörssi, da bi jih razširila v obliki kratkih besedilnih sporočil. Ti družbi sta zato podpisali sporazum z družbo prenosne telefonije, ki je za račun družbe Satamedia vzpostavila sistem kratkih besedilnih sporočil, ki uporabnikom prenosnih telefonov omogoča, da za plačilo približno 2 EUR po telefonu prejmejo podatke, objavljene v časopisu Veropörssi. Osebni podatki se na zahtevo odstranijo iz te storitve.
 30 Tietosuojavaltuutettu in tietosuojalautakunta, ki sta finska organa, pristojna za varovanje podatkov, nadzorujeta obdelavo osebnih podatkov in sta pristojna za odločanje pod pogoji, določenimi z zakonom o osebnih podatkih.
 31 Po pritožbah posameznikov, ki so zatrjevali kršitev njihove pravice do zasebnosti, je tietosuojavaltuutettu, pristojen za preiskavo dejavnosti družb Markkinapörssi in Satamedia, 10. marca 2004 od tietosuojalautakunta zahteval, naj navedenima družbama prepove nadaljevanje dejavnosti obdelave zadevnih osebnih podatkov.
 32 Ker je tietosuojalautakunta to zahtevo zavrnil, je tietosuojavaltuutettu vložil tožbo pri Helsingin hallinto-oikeus (upravno sodišče v Helsinkih), ki je to tožbo zavrnilo. Tietosuojavaltuutettu je nato vložil pritožbo pri Korkein hallinto-oikeus.
 33 Predložitveno sodišče poudarja, da se pritožba tietosuojavaltuutettu ne nanaša na prenos podatkov s strani finskih organov. Navaja tudi, da javnost zadevnih finančnih podatkov ni sporna. Nasprotno, dvomi o poznejši obdelavi teh podatkov.
 34 V teh okoliščinah je Korkein hallinto-oikeus prekinilo odločanje in Sodišču v predhodno odločanje predložilo ta vprašanja:
 „1. Ali se lahko v smislu člena 3(1) Direktive [...] šteje za ‚obdelavo osebnih podatkov‘ dejavnost, ki vključuje:
 (a) zbiranje podatkov na podlagi javnih dokumentov davčne uprave o dohodkih od dela in iz kapitala ter o premoženju fizičnih oseb ter njihovo obdelavo za objavo,
 (b) objavo po abecednem redu in po vrsti dohodkov v obliki podrobnih seznamov, sestavljenih po občinah,
 (c) prenos podatkov na CD-ROM-u za uporabo v komercialne namene,
 (d) obdelavo podatkov v okviru storitve kratkih besedilnih sporočil, ki uporabnikom prenosnih telefonov omogoča, da ob pošiljanju imena in občine stalnega prebivališča osebe prejmejo zadevne podatke o dohodkih od dela in iz kapitala ter o premoženju te osebe?
 2. Ali je treba Direktivo [...] razlagati tako, da se lahko različne dejavnosti, navedene pod prvim vprašanjem, točke od (a) do (d), štejejo za ‚obdelavo osebnih podatkov, ki se izvaja zgolj v novinarske namene‘ v smislu člena 9 Direktive, če se upošteva dejstvo, da podatki, ki so bili zbrani in se nanašajo na več kot milijon davčnih zavezancev, izhajajo iz dokumentov, ki so na podlagi nacionalne zakonodaje o dostopu do podatkov javni? Ali je za presojo pomembno dejstvo, da je glavni cilj te dejavnosti objava zadevnih podatkov?
 3. Ali je treba člen 17 Direktive [...] v skladu z načeli in namenom Direktive razlagati tako, da nasprotuje objavi podatkov, ki so bili zbrani v novinarske namene, in njihovemu posredovanju v komercialne namene?
 4. Ali je treba Direktivo [...] razlagati tako, da tiste imenske zbirke, ki vsebujejo zgolj v medijih že objavljene podatke, nikakor ne spadajo na področje uporabe te direktive?“
 35 Ugotoviti je treba, da so podatki, na katere se nanaša to vprašanje, v zvezi z imenom in priimkom določenih fizičnih oseb, katerih dohodek presega določene prage ter med drugim, na približek 100 EUR, znesek njihovega dohodka iz kapitala in od dela, osebni podatki v smislu člena 2(a) Direktive, ker gre za „informacije v zvezi z določeno ali določljivo osebo“ (glej tudi sodbo z dne 20. maja 2003 v združenih zadevah Österreichischer Rundfunk in drugi, C‐465/00, C‐138/01 in C‐139/01, Recueil, str. I-4989, točka 64).
 36 Nato zadostuje ugotovitev, da iz besedila opredelitve iz člena 2(b) Direktive jasno izhaja, da dejavnost, na katero se nanaša to vprašanje, spada pod opredelitev „obdelava osebnih podatkov“ v smislu navedene določbe Direktive.
 37 Na prvo vprašanje je treba zato odgovoriti, da je treba člen 3(1) Direktive razlagati tako, da je dejavnost, ki vključuje:
 – zbiranje podatkov na podlagi javnih dokumentov davčne uprave o dohodkih od dela in iz kapitala ter o premoženju fizičnih oseb in njihovo obdelavo za objavo,
 – objavo po abecednem redu in po vrsti dohodkov v obliki podrobnih seznamov, sestavljenih po občinah,
 – prenos podatkov na CD-ROM-u za uporabo v komercialne namene,
 – obdelavo podatkov v okviru storitve kratkih besedilnih sporočil, ki uporabnikom prenosnih telefonov omogoča, da ob pošiljanju imena in občine stalnega prebivališča osebe prejmejo zadevne podatke o dohodkih od dela in iz kapitala ter o premoženju te osebe,
 treba šteti za „obdelavo osebnih podatkov“ v smislu te določbe.
 38 Predložitveno sodišče s četrtim vprašanje, ki ga je treba obravnavati za prvim, v bistvu sprašuje, ali dejavnosti obdelave osebnih podatkov, kot so te, na katere se nanaša prvo vprašanje pod (c) in (d), v zvezi z imenskimi zbirkami, ki vsebujejo zgolj v medijih že objavljene podatke, spadajo na področje uporabe te direktive.
 39 Na podlagi člena 3(2) Direktive se le-ta za obdelavo osebnih podatkov ne uporablja v dveh primerih.
 40 Prvi primer se nanaša na obdelavo osebnih podatkov med dejavnostjo, ki ne spada na področje uporabe zakonodaje Skupnosti, kot so tiste, opredeljene v naslovih V in VI Pogodbe o Evropski uniji, in v vsakem primeru v postopkih obdelave v zvezi z javno varnostjo, obrambo, državno varnostjo (vključno z gospodarsko blaginjo države, kadar se postopek obdelave nanaša na zadeve državne varnosti) in pri dejavnostih države na področju kazenskega prava.
 41 Te dejavnosti, ki so za primer navedene v prvi alinei te določbe, so v vseh primerih dejavnosti, značilne za države ali državne organe, ki se ne ukvarjajo z dejavnostmi posameznikov. Njihov namen je opredeliti obseg izjeme, določene v navedeni določbi, tako da ta izjema velja zgolj za dejavnosti, ki so v njej izrecno navedene ali ki jih je mogoče razvrstiti v isto kategorijo (ejusdem generis) (glej sodbo z dne 6. novembra 2003 v zadevi Lindqvist, C-101/01, Recueil, str. I‐12971, točki 43 in 44).
 42 Dejavnosti obdelave osebnih podatkov, kot so te, navedene v prvem vprašanju pod (c) in (d), se torej nanašajo na dejavnosti zasebnih družb. Te dejavnosti nikakor ne spadajo v okvir, ki so ga vzpostavili javni organi in se nanaša na javno varnost. Takih dejavnosti zato ni mogoče primerjati z dejavnostmi iz člena 3(2) Direktive (glej v tem smislu sodbo z dne 30. maja 2006 v združenih zadevah Parlament proti Svetu, C‐317/04 in C‐318/04, ZOdl., str. I-4721, točka 58).
 43 Glede drugega primera, predvidenega v drugi alinei te določbe, sta v uvodni izjavi 12 Direktive v zvezi s to izjemo kot primer obdelave podatkov s strani fizične osebe med potekom popolnoma osebne ali domače dejavnosti navedena dopisovanje in beleženje naslovov.
 44 Iz tega izhaja, da je treba to drugo izjemo razlagati tako, da se nanaša zgolj na dejavnosti, ki se izvajajo v zasebnem in družinskem življenju posameznikov (glej zgoraj navedeno sodbo Lindqvist, točka 47). Za to očitno ne gre pri dejavnostih družb Markkinapörssi in Satamedia, katerih namen je prenos zbranih podatkov nedoločenemu številu oseb.
 45 Zato je treba ugotoviti, da dejavnosti obdelave osebnih podatkov, kot so te, na katere se nanaša prvo vprašanje pod (c) in (d), ne spadajo med primere iz člena 3(2) Direktive.
 46 Poleg tega je treba navesti, da Direktiva ne določa nobene dodatne omejitve svojega področja uporabe.
 47 Generalna pravobranilka je v zvezi s tem v točki 125 sklepnih predlogov poudarila, da člen 13 Direktive dovoljuje izjeme le od določenih njenih členov, med katerimi ni člena 3.
 48 Nazadnje je treba poudariti, da bi zaradi splošne izjeme od uporabe Direktive v korist objavljenih podatkov navedena Direktiva v veliki meri izgubila smisel. Zadostovalo bi namreč, da bi države članice objavile podatke in jim s tem odvzele varstvo, določeno v Direktivi.
 49 Zato je treba na četrto vprašanje odgovoriti, da dejavnosti obdelave osebnih podatkov, kot so te, na katere se nanaša prvo vprašanje pod (c) in (d), v zvezi z zbirkami osebnih podatkov javnih organov, ki vsebujejo zgolj v medijih že objavljene podatke, spadajo na področje uporabe te direktive.
 50 Predložitveno sodišče z drugim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 9 Direktive razlagati tako, da se dejavnosti, navedene v prvem vprašanju, od (a) do (d), ki se nanašajo na podatke iz dokumentov, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo javni, štejejo za dejavnosti obdelave osebnih podatkov, ki se izvaja zgolj v novinarske namene. To sodišče podrobneje navaja, da želi pojasnitve glede vprašanja, ali je za to presojo pomembno dejstvo, da je glavni cilj te dejavnosti objava zadevnih podatkov.
 51 Uvodoma je treba poudariti, da je treba v skladu z ustaljeno sodno prakso določbe Direktive razlagati glede na njen cilj in sistem, ki ga uvaja (glej v tem smislu sodbo z dne 11. septembra 2008 v zadevi Caffaro, C‐265/07, še neobjavljena v ZOdl., točka 14).
 52 V zvezi s tem je ugotovljeno, da je cilj Direktive, kot izhaja iz njenega člena 1, da države članice, čeprav dovolijo prost prenos osebnih podatkov, hkrati zagotavljajo varstvo temeljnih svoboščin in pravic fizičnih oseb, zlasti njihove pravice do zasebnosti v zvezi z obdelavo navedenih podatkov.
 53 Vendar naj se tega cilja ne bi dosegalo brez upoštevanja dejstva, da je treba navedene temeljne pravice v določeni meri uskladiti s temeljno pravico do svobode izražanja.
 54 Na tako uskladitev se nanaša člen 9 Direktive. Kot izhaja zlasti iz njene uvodne izjave 37, njen člen 9 sledi cilju uskladitve dveh temeljnih pravic, in sicer na eni strani varstva pravice do zasebnosti in na drugi strani pravice do svobode izražanja. To je naloga držav članic.
 55 Države članice morajo, da bi uskladile ti „temeljni pravici“ v smislu Direktive, določiti določene izjeme in omejitve varstva podatkov in torej temeljne pravice do zasebnosti, določene v poglavjih II, IV in VI te direktive. Te izjeme je treba določiti zgolj v novinarske namene ali zaradi umetniškega ali literarnega izražanja, ki spadajo pod temeljno pravico do svobode izražanja, le če so potrebne za uskladitev pravice do zasebnosti s predpisi, ki urejajo svobodo izražanja.
 56 Da bi se upošteval pomen svobode izražanja v vsaki demokratični družbi, je treba na eni strani z njo povezane pojme, med katerimi so pojmi iz novinarstva, razlagati široko. Na drugi strani se na podlagi varstva temeljne pravice do svobode izražanja, da bi se doseglo ravnotežje med temeljnima pravicama, zahteva, da se izjeme in omejitve varovanja podatkov iz zgoraj navedenih poglavij Direktive določijo v mejah tega, kar je najnujneje potrebno.
 57 V zvezi s tem je pomembno naslednje.
 58 Prvič, kot je generalna pravobranilka opozorila v točki 65 sklepnih predlogov in kot izhaja iz pripravljalnih del Direktive, izjeme in odstopanja iz člena 9 Direktive ne veljajo le za medije, ampak tudi za vsako osebo, ki se ukvarja z novinarstvom.
 59 Drugič, dejstvo, da je objava javnih podatkov povezana s pridobitnim namenom, a priori ne izključuje tega, da bi jo bilo mogoče šteti za dejavnost „zgolj v novinarske namene“. Kot namreč poudarjata družbi Markkinapörssi in Satamedia v svojih stališčih in generalna pravobranilka v točki 82 sklepnih predlogov, želi vsako podjetje s svojo dejavnostjo doseči dobiček. Določen trgovski uspeh je lahko celo pogoj sine qua non za poklicno novinarstvo.
 60 Tretjič, upoštevati je treba razvoj in število telekomunikacijskih sredstev in sredstev širjenja informacij. Kot je poudarila zlasti švedska vlada, sredstvo, po katerem so bili posredovani podatki, ki se obdelujejo bodisi klasično, kot je papir ali radijski valovi, bodisi elektronsko, kot je splet, ni odločilno za presojo, ali gre za dejavnost „zgolj v novinarske namene“.
 61 Iz navedenega izhaja, da je mogoče dejavnosti, kot so te v zadevi v glavni stvari, v zvezi s podatki iz dokumentov, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo javni, opredeliti kot „dejavnosti novinarstva“, če je njihov cilj razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti, ne glede na sredstvo za prenos. Niso pridržane medijem in se lahko opravljajo s pridobitnim namenom.
 62 Na drugo vprašanje je treba zato odgovoriti, da je treba člen 9 Direktive razlagati tako, da se dejavnosti, navedene v prvem vprašanju, od (a) do (d), ki se nanašajo na podatke iz dokumentov, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo javni, štejejo za dejavnosti obdelave osebnih podatkov, ki se izvajajo „zgolj v novinarske namene“ v smislu te določbe, če je edini cilj navedenih dejavnosti razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti, kar mora presoditi nacionalno sodišče.
 63 Predložitveno sodišče s tretjim vprašanjem v bistvu sprašuje, ali je treba člen 17 Direktive razlagati tako, da nasprotuje objavi podatkov, ki so bili zbrani v novinarske namene, in njihovemu posredovanju v komercialne namene.
 64 Ob upoštevanju odgovora na drugo vprašanje ni treba odgovoriti na to vprašanje.
 65 Ker je ta postopek za stranke v postopku v glavni stvari ena od stopenj v postopku pred predložitvenim sodiščem, to odloči o stroških. Stroški, priglašeni za predložitev stališč Sodišču, ki niso stroški omenjenih strank, se ne povrnejo.
 1) Člen 3(1) Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov je treba razlagati tako, da je dejavnost, ki vključuje:
 2) Člen 9 Direktive 95/46 je treba razlagati tako, da se dejavnosti, navedene v prvem vprašanju, od (a) do (d), ki se nanašajo na podatke iz dokumentov, ki so v skladu z nacionalno zakonodajo javni, štejejo za dejavnosti obdelave osebnih podatkov, ki se izvajajo „zgolj v novinarske namene“ v smislu te določbe, če je edini cilj navedenih dejavnosti razkritje informacij, mnenj ali idej javnosti, kar mora presoditi nacionalno sodišče.
 3) Dejavnosti obdelave osebnih podatkov, kot so te, na katere se nanaša prvo vprašanje pod (c) in (d), v zvezi z zbirkami osebnih podatkov javnih organov, ki vsebujejo zgolj v medijih že objavljene podatke, spadajo na področje uporabe Direktive 95/46.
 *Jezik postopka: finščina.


text:
 5.6.2010
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 C 148/47
 Skarga wniesiona w dniu 8 kwietnia 2010 r. — Longevity Health Products przeciwko OHIM — Tecnifar (E-PLEX)
 (Sprawa T-161/10)
 2010/C 148/77
 Język skargi: angielski
 Strony
 Strona skarżąca: Longevity Health Products, Inc. (Nassau, Bahamy) (przedstawiciel: adwokat J. Korab)
 Strona pozwana: Urząd Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory)
 Stroną postępowania przed Izbą Odwoławczą była również: Tecnifar — Industria Tecnica Farmaceutica, SA (Lizbona, Portugalia)
 Żądania strony skarżącej
 —
 dopuszczenie wniesionej przez skarżącą skargi;
 —
 stwierdzenie nieważności decyzji Czwartej Izby Odwoławczej Urzędu Harmonizacji w ramach Rynku Wewnętrznego (znaki towarowe i wzory) z dnia 5 lutego 2010 r. w sprawie R 662/2009-4 i oddalenie sprzeciwu wniesionego przez Tecnifar — Industria Tecnica Farmaceutica, S.A. w odniesieniu do produktów farmaceutycznych i medyczno-weterynaryjnych z wyjątkiem produktów leczniczych przeznaczonych do leczenia chorób związanych z ośrodkowym układem nerwowym; i
 —
 obciążenie OHIM kosztami postępowania.
 Zarzuty i główne argumenty
 Zgłaszający wspólnotowy znak towarowy: strona skarżąca
 Zgłoszony wspólnotowy znak towarowy: słowny znak towarowy „E-PLEX” dla towarów i usług z klas 3, 5 i 35
 Właściciel znaku lub oznaczenia, na które powołano się w sprzeciwie: Tecnifar — Industria Tecnica Farmaceutica, SA
 Znak lub oznaczenie, na które powołano się w sprzeciwie: zarejestrowany w Portugalii słowny znak towarowy „EPILEX” dla towarów z klasy 5
 Decyzja Wydziału Sprzeciwów: częściowe uwzględnienie sprzeciwu
 Decyzja Izby Odwoławczej: częściowe oddalenie odwołania
 Podniesione zarzuty: naruszenie art. 8 ust. 1 lit. b) rozporządzenia nr 207/2009 ze względu na błędne uznanie przez Izbę Odwoławczą, że w przypadku kolidujących ze sobą znaków towarowych nie istnieje prawdopodobieństwo wprowadzenia błąd.


text:
Az antiaritmiás szerek a szívritmuszavar gyógyszerei.
 I. csoport: Nátriumcsatorna-gátlók
 I.a. Az akciós potenciál depolarizációs fázisának közepes gátlása, a repolarizáció elnyújtása
 kinidin
 procainamid
 disopyramid
 prajmalin
 ajmalin
 cibezolin
 I.b. Az akciós potenciál depolarizációs fázisának enyhe csökkentése
 lidokain
 mexiletin
 tokainid
 fenitoin
 I.c. Az akciós potenciál depolarizációs fázisának erős gátlása a repolarizációra való hatás nélkül
 flecainid
 propafenon
 II. csoport: Szimpatikus tónust befolyásoló vegyületek
 Adrenerg bétablokkolók:
 metoprolol
 atenolol
 ezmolol
 propranolol
 Bretylium
 III. csoport: Repolarizációgátlók
 amiodaron
 szotalol
 bretylium
 dofetilid
 ibutilid
 IV. csoport: Kalciumbeáramlás-gátlók
 verapamil
 diltiazem
 gallopamil
 Egyéb antiaritmiás szerek
 adenozin
 digoxin
 magnézium-szulfát
 Források
 Bán Erika-Gyöngyi és Dóczi K. Zoltán: Orvosi gyógyszertan


text:
Vásárlás: PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml Naptej, napolaj árak összehasonlítása, Mountain napozókrém SPF 15 40 ml boltok
 Itt van: Főoldal > Szépségápolás és egészség > Naptej, napolaj > PIZ BUIN Naptej, napolaj > PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml
 Ajánlataink PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml termékre
 Piz Buin Mountain napozó krém SPF 15 50 ml
 Paraméterek, termékleírás - PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml
 Piz Buin Mountain napozó krém SPF 15 50 ml. Piz Buin Mountain a legjobb ár. Piz Buin. Így is ismerheti: Mountain napozókrém SPF 15 40 ml, MountainnapozókrémSPF1540ml, Mountain napozókrém SPF 15 40ml, MountainnapozókrémSPF15-40ml, Mountain napozókrém SPF 15 - 40 ml
 PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml teljes leírás »
 Árdiagram - PIZ BUIN Mountain napozókrém SPF 15 - 40ml
 3 900 Ft Eco Cosmetics Organikus napkrém homoktövis és olívaolajjal SPF 15 - 75ml (0 vélemény) 3 482 Ft-tól Optima Aloe Vera fényvédő testápoló SPF 15 - 200ml (0 vélemény) 5 010 Ft PIZ BUIN In Sun Face Cream SPF 15 - 40ml (0 vélemény) 8 250 Ft Clarins Öregedésgátló napozókrém arcra UVA/UVB 15 (0 vélemény)


text:
Ufo eller UFO kan henvise til flere artikler:
 Ufo – forkortelse for 'uidentificeret flyvende objekt'
 Ufobortførelser – bortførelser foretaget af ovennævnte objekter
 Ufologi – læren om uidentificeret flyvende objekter
 UFO (film) – dansk børnefilm fra 2015 af Mads Lilkær.
 UFO (musiker) – Rapper og producer fra Danmark
 Ufo (pizza) – en pizza hvor fyldet er placeret mellem to bunde
 Se også
 UFO Yepha – Rapduo fra Danmark


text:
 3.8.2013
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 225/34
 Sodba Sodišča (osmi senat) z dne 20. junija 2013 (predlog za sprejetje predhodne odločbe Administrativen sad Plovdiv – Bolgarija) – Teritorialna direktsia na NAP – Plovdiv proti RODOPI-M 91 OOD
 (Zadeva C-259/12) (1)
 (Obdavčenje - DDV - Direktiva 2006/112/ES - Načeli davčne nevtralnosti in sorazmernosti - Nepravočasno knjiženje in izkaz stornacije računa - Popravek opustitve - Plačilo davka - Državni proračun - Neobstoj škode - Upravna kazen)
 2013/C 225/58
 Jezik postopka: bolgarščina
 Predložitveno sodišče
 Administrativen sad Plovdiv
 Stranki v postopku v glavni stvari
 Tožeča stranka: Teritorialna direktsia na NAP – Plovdiv
 Tožena stranka: RODOPI-M 91 OOD
 Predmet
 Predlog za sprejetje predhodne odločbe – Administrativen sad Plovdiv – Razlaga členov 242 in 273 Direktive Sveta 2006/112 z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost (UL L 347, str. 1) – Upravna kazen, naložena zaradi nepravočasnega izkaza stornacije računa, čeprav je bila stornacija pozneje vknjižena in je zadevna oseba plačala davke, ki so nastali zaradi stornacije računa, ki ni bila vnesena v knjigo nakupov in v obračun davka za davčno obdobje – Denarna kazen, enaka skupnemu znesku nepravočasno plačanega davka – Načelo davčne nevtralnosti
 Izrek
 Načelo davčne nevtralnosti ne nasprotuje temu, da davčna uprava države članice davčnemu zavezancu, ki ni v roku, določenem v nacionalni zakonodaji, izpolnil svoje obveznosti, da okoliščine, ki vplivajo na izračun dolgovanega davka na dodano vrednost, vknjiži in obračuna, naloži denarno kazen v višini tega nepravočasno plačanega davka, če je ta davčni zavezanec pozneje to opustitev popravil in dolgovani davek v celoti plačal skupaj z obrestmi. Nacionalno sodišče mora ob upoštevanju členov 242 in 273 Direktive Sveta 2006/112/ES z dne 28. novembra 2006 o skupnem sistemu davka na dodano vrednost presoditi, ali glede na okoliščine spora o glavni stvari, zlasti glede na rok, v katerem je bila nepravilnost popravljena, glede na težo te nepravilnosti in glede na morebiten obstoj utaje ali obida veljavne zakonodaje, ki ga je mogoče očitati davčnemu zavezancu, znesek naložene kazni ne presega tega, kar je nujno za uresničitev ciljev zagotavljanja pravilnega pobiranja davka in preprečevanja utaj.
 (1) UL C 243, 11.8.2012.


text:
11.1.2003 FI Euroopan yhteisöjen virallinen lehti C 7/19
 ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN TUOMIOISTUIN
 YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN komissio (asiamiehinään L. Visaggio ja A. Dal Ferro), jossa
 TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS kantaja vaatii neuvoston asetuksen (ETY) N:o 404/93 sovelta-
 mista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä banaanien
 25 päivänä syyskuuta 2002 tuontia yhteisöön koskevan menettelyn osalta 7 päivänä
 toukokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 896/
 asiassa T-178/01, Di Lenardo Adriano SRL vastaan Euroo- 2001 (EYVL L 126, s. 6) kumoamista, ensimmäisen oikeusas-
 pan yhteisöjen komissio (1) teen tuomioistuin (viides jaosto), toimien kokoonpanossa
 jaoston puheenjohtaja J. D. Cooke sekä tuomarit R. García-
 (Banaanit – Asetus N:o 896/2001 – Kumoamiskanne – Valdecasas ja P. Lindh; kirjaaja: H. Jung, on 25.9.2002 antanut
 Henkilö, jota asia koskee erikseen – Tutkittavaksi ottaminen) määräyksen, jonka määräysosa on seuraava:
 (2003/C 7/38) 1) Kanne jätetään tutkimatta.
 (Oikeudenkäyntikieli: italia) 2) Kantaja vastaa oikeudenkäyntikuluista kokonaisuudessaan.
 Asiassa T-178/01, Di Lenardo Adriano SRL, edustajinaan (1 ) EYVL C 289, 13.10.2001.
 asianajajat A. Bozzi, C. Gatti ja B. Telchini, vastaan Euroopan
 yhteisöjen komissio (asiamiehinään L. Visaggio ja A. Dal Ferro),
 jossa kantaja vaatii neuvoston asetuksen (ETY) N:o 404/93
 soveltamista koskevista yksityiskohtaisista säännöistä banaa-
 nien tuontia yhteisöön koskevan menettelyn osalta 7 päivänä
 toukokuuta 2001 annetun komission asetuksen (EY) N:o 896/
 2001 (EYVL L 126, s. 6) kumoamista, ensimmäisen oikeusas-
 teen tuomioistuin (viides jaosto), toimien kokoonpanossa
 jaoston puheenjohtaja J. D. Cooke sekä tuomarit R. García- H.O. Sports Company, Inc:n 11.10.2002 sisämarkkinoiden
 Valdecasas ja P. Lindh; kirjaaja: H. Jung, on 25.9.2002 antanut harmonisointivirastoa (tavaramerkit ja mallit) vastaan
 määräyksen, jonka määräysosa on seuraava: nostama kanne
 1) Kanne jätetään tutkimatta.
 (Asia T-318/02)
 2) Kantaja vastaa oikeudenkäyntikuluista kokonaisuudessaan.
 (2003/C 7/40)
 ( 1) EYVL C 289, 13.10.2001.
 (Oikeudenkäyntikieli: englanti)
 YHTEISÖJEN ENSIMMÄISEN OIKEUSASTEEN H.O. Sports Company Inc., kotipaikka Redmond, Washington
 TUOMIOISTUIMEN MÄÄRÄYS (Amerikan yhdysvallat), on nostanut 11.10.2002 Euroopan
 yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kan-
 25 päivänä syyskuuta 2002 teen sisämarkkinoiden harmonisointivirastoa (tavaramerkit ja
 mallit) vastaan. Kantajan edustajana on lakimies Fabrizio
 asiassa T-179/01, Dilexport SRL vastaan Euroopan yhtei- Jacobacci.
 söjen komissio (1)
 (Banaanit – Asetus N:o 896/2001 – Kumoamiskanne – Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
 Henkilö, jota asia koskee erikseen – Tutkittavaksi ottaminen)
 – muuttaa sisämarkkinoiden harmonisointiviraston (tavara-
 (2003/C 7/39) merkit ja mallit) kolmannen valituslautakunnan
 17.7.2002 tekemää päätöstä R 140/2002-3 ja hyväksyy,
 (Oikeudenkäyntikieli: italia) että yhteisön tavaramerkkiä koskeva hakemus johtaa
 rekisteröintiin seuraavien tavaroiden osalta:
 Asiassa T-179/01, Dilexport SRL, edustajinaan asianajajat – luokkaan 18 kuuluvat reput, matkakassit ja meri-
 A. Bozzi, C. Gatti ja B. Telchini, vastaan Euroopan yhteisöjen miessäkit lainelautailun yhteydessä käytettäviksi


text:
 20.4.2015
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 127/17
 Vispārējās tiesas 2015. gada 3. marta spriedums – Bial-Portela/ITSB – Isdin (“ZEBEXIR”)
 (Lieta T-366/11 RENV) (1)
 (Kopienas preču zīme - Iebildumu process - Kopienas vārdiskas preču zīmes “ZEBEXIR” reģistrācijas pieteikums - Agrāka Kopienas vārdiska preču zīme “ZEBINIX” - Relatīvi atteikuma pamati - Regulas (EK) Nr. 207/2009 8. panta 1. punkta b) apakšpunkts)
 (2015/C 127/23)
 Tiesvedības valoda – angļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Bial–Portela & Ca
 , SA (São Mamede do Coronado, Portugāle) (pārstāvji – B. Braga da Cruz un J. Pimenta, advokāti)
 Atbildētājs: Iekšējā tirgus saskaņošanas birojs (preču zīmes, paraugi un modeļi) (pārstāvis – P. Geroulakos)
 Otra procesa ITSB Apelāciju padomē dalībniece, persona, kas iestājusies lietā Vispārējā tiesā: Isdin, SA (Barselona, Spānija) (pārstāvji – P. López Ronda, G. Macias Bonilla un G. Marín Raigal, advokāti)
 Priekšmets
 Prasība par ITSB Apelāciju pirmās padomes 2011. gada 6. aprīļa lēmumu lietā R 1212/2009–1 attiecībā uz iebildumu procesu starp Bial-Portela & Ca, SA un Isdin, SA
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 atcelt Iekšējā tirgus saskaņošanas biroja (preču zīmes, paraugi un modeļi) (ITSB) Apelāciju pirmās padomes 2011. gada 6. aprīļa lēmumu lietā R 1212/2009–1;
 2)
 ITSB sedz savus un atlīdzina Bial-Portela & Ca, SA tiesāšanās izdevumus;
 3)
 Isdin, SA sedz savus tiesāšanās izdevumus pati.
 (1) OV C 269, 10.9.2011.


text:
LLI-337 Supporting creativity, activity & entrepreneurship of inhabitants from Daugavpils-Zarasai regions’ deprived territories, by using sociocultural measures (Create to remain) – LATLIT
 Home ProjectsLLI-337 Supporting creativity, activity & entrepreneurship of inhabitants from Daugavpils-Zarasai regions’ deprived territories, by using sociocultural measures (Create to remain)
 Project ERDF Financing: 192896,45 EUR
 Centre of Culture of Zarasai Municipality together with Culture Department of Daugavpils District Municipality carries out a creative and unique project “Create to remain” which will give the new impulse to deprived territories of Zarasai and Daugavpils regions. It is enough to think that emigration is the only way and small villages of mentioned territory will do nothing but disappear. Culture and creative approach will give some solutions to make people from deprived territories in Zarasai-Daugavpils regions more active, creative, more business and socially oriented and to ultimately to change their mind and to stay in the land they belong. During the project living conditions of inhabitants of deprived territories will be improved and they will become more satisfied with area they live in.
 The project will last for 18 months and following activities will be organized:
 1. Socializing people from deprived territories of Zarasai and Daugavpils regions via organizing cultural events, providing transportation to take part in activities taking place away from project territory.
 2. Creating conditions for creative education and unlocking potential of members of deprived communities via upgrading and equipping social spaces, teaching Lithuanian – Latvian traditional crafts and organizing a lab and workshops of popular arts.
 3. Experience exchanging of cultural organizations, government officials, start-up’s, artists and people to share the best practices regarding creative approaches to sell artwork and know-how how cultural organizations can contribute in decreasing level of emigration and create better economic and social conditions in the area. Two conferences will be organized: one in Latvia and one in Lithuania, brochure “Create to remain – creative approach to living in the middle of nowhere” will be published.
 This project shows how important creative approach is to the global problems like emigration, unemployment and social exclusion. “Create to remain” means that creativity can try to solve these problems and to help people to act, create, socialize, improve their living conditions, skills and become more satisfied with an area where they live.
 For more information please check the websites: https://zkc.lemondeentier.org/index.php?option=com_content&view=category&layout=blog&id=50&Itemid=168, https://www.daugavpilsnovads.lv/kultura-kategorija/lv-lt-parrobezu-sadarbibas-projekti/, or contact these persons:
 Aleksandra Pulokienė (LP, Lithuania), aleksandra.pulokiene@gmail.com, +370 67117179;
 Jelena Žukova (PP2, Latvia), jelena.zukova@dnkp.com, +371 25611544.
 Rajone praūžė Šeimos festivaliai
 Gegužė šiais metais mus lepina ne tik šiluma bei saule, bet ir renginių gausa. Zarasų kultūros centras, nelaukdamas kurortinio sezono pradžios, išsikraustė po atviru dangumi ir pirmą kartą Zarasų rajone suorganizavo Šeimų festivalius.
 Kultūros centro direktorius Aurimas Gudas, pats savo šeimoje augindamas du gražius, aktyvius vaikus, teigia, kad kultūra ir visuotinė gerovė prasideda būtent nuo šeimos, todėl dar planuodamas 2014–2020 m. Interreg V-A Latvijos ir Lietuvos bendradarbiavimo per sieną programos projekto Nr. LLI-337 „Daugpilio ir Zarasų rajonų atskirtų teritorijų gyventojų kūrybiškumo, aktyvumo ir verslumo skatinimas, pasitelkiant sociokultūrines priemones. Kurk, kad išliktum“ kultūrines veiklas, tiksline renginių auditorija pasirinko būtent Zarasų rajono šeimas: „Buvo smagu stebėti, kaip skirtingai renginių veiklas priima ir į jas įsitraukia Avilių, Suvieko ir Turmanto bendruomenės, ypač vaikai. Vieni nedrąsiai, kiti stačia galva.“
 Festivalių programose veikė vaikų žaidimų kiemeliai, įvairios bendruomenės darbų parodos, ant projekto „Kurk, kad išliktum“ dėka įsigytos mobilios scenos koncertavo Zarasų miesto bei rajono atlikėjai ir svečiai iš Daugpilio rajono, Latvijos. Šeimoms buvo įtrauktos į edukacinės kulinarinės programos veiklas, o pasistiprinus, visi buvo pakviesti pasišokti ir tiesiog praleisti laiką kartu – vienoje didelėje šeimoje.
 Keletas akimirkų iš praėjusių festivalių (Nuotraukos Eriko Černovo).
 Neseniai liūdnai nuskambėjo žinia, kad Zarasų rajonas užima paskutinę vietą pagal Lietuvos Savivaldybių gerovės indeksą (paskelbė Vilniaus politikos analizės institutas (VPAI). Kultūros žmonės susimąstė, ar tikrai viskas taip blogai? Zarasai – ežerų kraštas, renginių miestas, lietuviškoji Šveicarija, kurortinė teritorija, žvejų rojus, pirmoji Lietuvos kultūros sostinė, šitiek kuriančių, aktyvių žmonių, atsinaujinusi arba atsinaujinanti kultūros infrastruktūra. Tačiau – EKONOMIKA ir DEMOGRAFIJA, tie baisūs žodžiai pakiša koją. Nors ir čia jie nusprendė nepasiduoti. „Kurk, kad išliktum“ – pasakė sau ir sėkmingai įgyvendina projektą, kurio metu siekia prisidėti prie tų dviejų rodiklių pagerinimo.
 Birželio 1 d. Zarasų rajono savivaldybės kultūros centras kartu su Daugpilio rajono savivaldybės Kultūros skyriumi pradėjo įgyvendinti 2014–2020 m. Interreg V-A Latvijos ir Lietuvos bendradarbiavimo per sieną programos projektą „Kurk, kad išliktum“ (angl. Create to remain, pilnas pavadinimas „Daugpilio ir Zarasų rajonų atskirtų teritorijų gyventojų kūrybiškumo, aktyvumo ir verslumo skatinimas, pasitelkiant sociokultūrines priemones. Kurk, kad išliktum“ Nr. LLI-337). Kultūros centro vadovas Aurimas Gudas nepraranda vilties: „Zarasų rajonas turi didžiulį potencialą kultūrine prasme. Mes norime pasistengti ir kartu su rajono kultūros darbuotojais pagerinti gyventojų gyvenimo sąlygas tuo, ką sugebame geriausiai – padėdami žmonėms tapti aktyviais, kūrybiškais, versliais ir socialiais“. Projekto vadovė Aleksandra Pulokienė sako: „Gal ir mažais žingsneliais, bet judėsime į priekį. Projekto metu įsigijome mobilią sceną su įgarsinomo ir apšvietimo įranga, o tai reiškia, kad rajono renginių metu nebereiks koncertuoti ant laiptų, o renginiams skirtas biudžeto lėšas galėsime naudoti renginių turiniui, o ne techniniam aptarnavimui. Ar įsivaizduojate kokius tūkstančius dabar kainuoja scenos nuoma? Taip pat įsigijome lauko skėčių, suolų, stalų, sėdmaišių, žibintų – šio mobilaus rekvizito pagalba galėsime kurti patrauklesnes kaimelių ir miestelių šventes. Žinome, kad rajone yra daug kuriančių žmonių, tačiau jie apie save kuklinasi papasakoti kitiems, savo kūrinius slepia arba dovanoja tik giminaičiams, o juk tai gali būti puikus papildomų lėšų šaltinis. Todėl projekto metu organizuosime mokymus ir tiems, kas jau kuria, kad išmokytumėme juos reklamuoti ir parduoti, ir tiems, kurie dar nekuria, tačiau nori išmokti kokio nors amato ir paversti jį hobiu, padedančiu išlikti dvasiškai ir finansiškai. Į projektą įsitrauks ne mažiau kaip 200 dalyvių“.
 Projekto „Kurk, kad išliktum“ metu jau buvo organizuota konferencija, kurios metu Zarasų rajono bendruomenių, patiriančių atskirtį, nariai, kūrėjai, amatininkai, verslo atstovai ir projekto partneriai iš Daugpilio krašto diskutavo kaip kultūros organizacijos gali prisidėti prie geresnių ekonominių ir socialinių sąlygų kūrimo ir atskirties mažinimo. Planuojama, kad 2019 m. bus pilni veiklos: startuos kūrybiniai užsiėmimai (keramika, pynimas iš vytelių, fotografija, DJ-avimas, scenos aptarnavimo darbai šviesos ir garso operatoriams), bus suorganizuoti trys šeimų festivaliai bei įspūdingas šviesų ir garso šou ant vandens rajono teritorijoje. Transportas dalyviams iš Turmanto, Avilių ir Suvieko bus suteiktas nemokamai.
 Daugiau informacijos apie projekto veiklas ir apie patį projektą rasite www.zkc.lt tarptautinių projektų skiltyje arba „Create to remain“ paskyroje Facebook tinkle.
 Latest Facebook activity - Zarasų kultūros centras
 26. June - 27 June 2018
 LLI-337 Conference “How cultural organizations can create better economic and social conditions in deprived area”
 Konference "Amatniecības un kultūras produktu pārdošana- soli pa solim"
 25. April - 30 April 2019
 Creative lab “Real product, real advertisement"/ Produkta vizuāls tēls
 Folk dance night/ Danču nakts Višķos
 May 4 White tablecloth event in Zemgale railway station
 05. May - 19 May 2019
 25. June - 31 July 2019
 Wicker weaving workshops in Zarasai