text:
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.7.2016.
 COM(2016) 456 final
 2016/0213(NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 OBRAZLOŽENJE
 1.KONTEKST PRIJEDLOGA
 Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
 1
 . Cilj je te mjere bio stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.
 Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se zahtijeva, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, i odluka Vijeća ministara o uspostavi popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Rok za konačan prijenos glavnih odredaba Uredbe i rok za uspostavu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu je 31. prosinca 2016.
 Promotori projekta dostavili su popis projekata iz Priloga 2. ovoj Odluci, a Tajništvo
 2
 Energetske zajednice uputilo ga je na javno savjetovanje. Popis kontroliraju institucije Energetske zajednice, kako je predviđeno Uredbom. Komisija obavješćuje Vijeće o razvoju tog procesa. Komisija će predložiti konačno stajalište Europske unije o Odluci Vijeća ministara o donošenju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu tijekom priprema za Vijeće ministara u Sarajevu 14. listopada 2016.
 Uredbom (EU) br. 347/2013 predviđa se i mogućnost primjene odredaba Uredbe na projekte od zajedničkog interesa. To su projekti od kojih koristi ostvaruju dvije susjedne države (ugovorna stranka s jedne strane i država članica s druge strane), ali koji nemaju pravni status projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Te projekte istodobno podupiru ugovorne stranke i predmetna država članica. U pogledu takvih projekata i uz prijedlog za pravno obvezujuću odluku o projektima od interesa za Energetsku zajednicu, Komisija predlaže da EU Vijeću ministara Energetske zajednice predloži izdavanje preporuke radi pružanja političkog poticaja i poduzimanje svih potrebnih regulatornih mjera kako bi se ostvario napredak u realizaciji projekata od zajedničkog interesa.
 2.PRAVNA OSNOVA, SUPSIDIJARNOST I PROPORCIONALNOST
 U skladu s člankom 7. stavkom 5. točkom (a) Odluke Vijeća ministara o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013
 3
 Vijeće ministara utvrđuje popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu donošenjem odluke u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici.
 Prema članku 82. Ugovora o Energetskoj zajednici Vijeće ministara poduzima mjere u skladu s glavom III. na prijedlog stranke ili Tajništva. Komisija predlaže podnošenje takvog prijedloga Vijeću ministara Energetske zajednice u ime Europske unije.
 Stajalište Europske unije o odluci Vijeća ministara potrebno je utvrditi u skladu s člankom 218. stavkom 9. Ugovora o funkcioniranju Europske unije i u skladu s odredbama Odluke Vijeća 2006/500/EZ od 29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o Energetskoj zajednici od strane Europske zajednice.
 U skladu s člankom 76. Ugovora o Energetskoj zajednici, Preporuka Vijeća ministara nije pravno obvezujuća i stoga nije obuhvaćena područjem primjene članka 218. stavka 9. UFEU-a. Tekst Preporuke priložen je ovoj Odluci u svrhu informiranja.
 Postupovnim aktom kojim su uređeni postupci Vijeća ministara
 4
 zahtijeva se podnošenje dokumenata dva mjeseca prije sastanka Vijeća ministara, odnosno do 13. kolovoza 2016.
 3.SAVJETOVANJA S DIONICIMA
 Osnovane su dvije radne skupine za pripremu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu u skladu s odredbama donesene Uredbe. Projekti koje su dostavili promotori projekta bili su predmet javnog savjetovanja koje je 2. svibnja 2016. pokrenulo Tajništvo Energetske zajednice. Tijekom 2016. projekti su ocijenjeni s obzirom na njihovu prihvatljivost za status projekta od interesa za Energetsku zajednicu ili projekta od zajedničkog interesa. Provedena je analiza troškova i koristi za svaki projekt i projekti su rangirani na temelju specifičnih rezultata koji se odnose na razinu ispunjenosti kriterija. Na kraju postupka, koji je predviđen za kraj rujna 2016., skupine će na temelju konsenzusa predložiti nacrt preliminarnog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu tijelu koje donosi odluke, odnosno Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice predviđeno je da će se tijelo koje donosi odluke usuglasiti o konačnom preliminarnom popisu projekata od interesa za Energetsku zajednicu tijekom sastanka 13. listopada 2016. Konačan popis Energetske zajednice dostavit će se Vijeću ministara na odlučivanje 14. listopada 2016.
 4.UTJECAJ NA PRORAČUN
 Nije primjenjivo.
 2016/0213 (NLE)
 Prijedlog
 ODLUKE VIJEĆA
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,
 uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 194. i članak 218. stavak 9.,
 uzimajući u obzir Odluku Vijeća 2006/500/EZ od 29. svibnja 2006. o sklapanju Ugovora o Energetskoj zajednici od strane Europske zajednice
 5
 , a posebno njezine članke 4. i 5.,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske komisije,
 budući da:
 (1)Odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice
 6
 o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu uspostavlja se postupak utvrđivanja popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu i daje mogućnost dobrovoljne primjene odredaba Uredbe na projekte od zajedničkog interesa.
 (2)Europska unija trebala bi izraditi prijedlog za utvrđivanje takvog popisa, u skladu s glavom III. i člankom 82. Ugovora o Energetskoj zajednici.
 (3)Prilog Prijedlogu navedenom u prethodnoj uvodnoj izjavi koji se sastoji od konačnog popisa projekata može se izraditi tek poslije, nakon završetka ocjenjivanja raznih predloženih projekata. Stoga bi ovom Odlukom trebalo utvrditi sve projekte među kojima Komisija može odabrati one koje će poslije uključiti na popis.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Prijedlog Europske unije koji se odnosi na tekst odluke Vijeća ministara Energetske zajednice o utvrđivanju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu nalazi se u Prilogu 1. ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Prilog prijedlogu iz članka 1. sastoji se od projekata uključenih u Prilog 2. ovoj Odluci. Prilog 2. sastoji se od projekata podnesenih na ocjenjivanje i donošenje konačne odluke kako je utvrđeno Odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice 2015/09/MC-EnC o provedbi Uredbe 347/2013 o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu.
 Komisija u ime Europske unije može poduprijeti uključivanje bilo kojeg projekta iz Priloga 2. na konačni popis pod uvjetom da je usklađen s kriterijima Odluke Vijeća ministara 2015/09/MC-EnC. Mogu se odabrati samo projekti navedeni u Prilogu 2.
 Članak 3.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Članak 4.
 Ova je Odluka upućena Komisiji.
 Sastavljeno u Bruxellesu
 Za Vijeće
 Predsjednik
 (1)
 D/2015/09/MC-EnC
 (2)
 https://www.energy-community.org/portal/page/portal/ENC_HOME/SECRETARIAT/Consultation/2016_PROJECTS
 (3)
 D/2015/09/MC-EnC
 (4)
 Postupovni akt 2006/01/MC-EnC o Poslovniku Vijeća ministara Energetske zajednice.
 (5)
 SL L 198, 20.7.2006., str. 15.
 (6)
 D/2015/09/MC-EnC
 ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.7.2016.
 COM(2016) 456 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 OBRAZLOŽENJE
 1. Uvod
 Vijeće ministara Energetske zajednice donijelo je 16. listopada 2015. Odluku o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
 1
 . Cilj je te mjere bio stvaranje pravnog okvira za određivanje prioritetnih ključnih energetskih infrastrukturnih projekata među ugovornim strankama te između ugovornih stranaka i država članica EU-a.
 Uredbom (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici, utvrđuje se sveobuhvatan okvir za pojednostavnjenje postupaka ugovornih stranaka za izdavanje dozvola, njihovih regulatornih postupaka i postupaka raspodjele troškova. Njome se zahtijeva, pod uvjetom da je ispunjen određeni broj kriterija, i odluka Vijeća ministara o uspostavi popisa prioritetnih infrastrukturnih projekata, koji se nazivaju projekti od interesa za Energetsku zajednicu, u skladu s glavom III. Ugovora o Energetskoj zajednici. Rok za konačan prijenos glavnih odredaba Uredbe i rok za uspostavu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu je 31. prosinca 2016.
 Osnovane su dvije radne skupine za pripremu popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu u skladu s odredbama Uredbe (EU) br. 347/2013, kako je donesena u Energetskoj zajednici. O projektima koje su dostavili promotori projekta raspravljalo se u okviru javnog savjetovanja koje je 2. svibnja 2016. pokrenulo Tajništvo Energetske zajednice. Tijekom 2016. projekti su ocijenjeni s obzirom na njihovu prihvatljivost za status projekta od interesa za Energetsku zajednicu. Provedena je analiza troškova i koristi za svaki projekt i projekti su rangirani na temelju specifičnih rezultata koji se odnose na razinu ispunjenosti kriterija. Na kraju postupka na temelju konsenzusa predložit će se nacrt preliminarnog popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu tijelu koje donosi odluke, odnosno Stalnoj skupini na visokoj razini Energetske zajednice. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice tijelo koje donosi odluke mora se usuglasiti o konačnom preliminarnom popisu projekata od interesa za Energetsku zajednicu.
 Prilog s odgovarajućim popisom projekata utvrđuje se nakon prethodno opisanog postupka donošenja odluke.
 2. Pravna osnova prijedloga
 Prema članku 82. Ugovora Vijeće ministara poduzima mjere u skladu s glavom III. na prijedlog stranke ili Tajništva. Komisija je u ime Europske unije podnijela takav prijedlog Vijeću ministara Energetske zajednice.
 U skladu s člankom 7. stavkom 5. točkom (a) Odluke Vijeće ministara utvrđuje popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu donošenjem odluke u skladu s glavom III. Ugovora.
 Prijedlog Europske unije za
 ODLUKU
 VIJEĆA MINISTARA ENERGETSKE ZAJEDNICE
 o utvrđivanju popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu („popis Energetske zajednice”)
 VIJEĆE MINISTARA ENERGETSKE ZAJEDNICE,
 uzimajući u obzir Ugovor o osnivanju Energetske zajednice (dalje u tekstu: „Ugovor”), a posebno njegove članke 2., 26., 27. i 82.,
 uzimajući u obzir Odluku Vijeća ministara Energetske zajednice D/2015/09/MC-EnC o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu, a posebno članak 3. stavak 4. te Uredbe, kako je donesena u Energetskoj zajednici,
 uzimajući u obzir prijedlog Europske unije,
 budući da:
 (1)
 Vijeće ministara Energetske zajednice 16. listopada 2015. donijelo je Odluku
 2
 o provedbi Uredbe (EU) br. 347/2013 Europskog parlamenta i Vijeća o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu.
 (2)
 U skladu s člankom 82. Ugovora, mjere predlaže stranka ili Tajništvo.
 (3)
 Projekte predložene za uključivanje na popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu ocijenile su skupine te oni ispunjavaju kriterije utvrđene Uredbom.
 (4)
 Skupine su se na tehničkim sastancima usuglasile o preliminarnom popisu projekata od interesa za Energetsku zajednicu. Nakon pozitivnog mišljenja Regulatornog odbora Energetske zajednice o dosljednoj primjeni kriterija ocjenjivanja i analize troškova/koristi o predloženom se popisu raspravljalo te je on usuglašen na [XX]. sastanku Stalne skupine na visokoj razini Energetske zajednice održanom [XXXX] 2016. te je Stalna skupina na visokoj razini, koja je u tu svrhu djelovala kao tijelo koje donosi odluke, finalizirala i potvrdila ovu Odluku.
 (5)
 U vezi s projektima predloženima za uključivanje na popis Energetske zajednice provedena su savjetovanja s organizacijama koje predstavljaju relevantne dionike, uključujući proizvođače, operatore distribucijskih sustava i dobavljače te organizacije za zaštitu potrošača i okoliša.
 (6)
 Uključivanjem popisa projekata od interesa za Energetsku zajednicu ne dovodi se u pitanje ishod relevantne procjene utjecaja na okoliš i postupka izdavanja dozvole. U skladu s člankom 5. stavkom 8. donesene Uredbe, projekt koji nije usklađen s pravom Energetske zajednice može se ukloniti s popisa Energetske zajednice. U skladu s člankom 5. te Uredbe, trebalo bi nadzirati provedbu projekata od interesa za Energetsku zajednicu, uključujući njihovu usklađenost sa zakonodavstvom Energetske zajednice.
 (7)
 Na temelju članka 3. stavka 4. drugog podstavka donesene Uredbe, popis Energetske zajednice utvrđuje se svake dvije godine odlukom u skladu s glavom III. Ugovora.
 DONIJELO JE OVU ODLUKU:
 Članak 1.
 Popis projekata od interesa za Energetsku zajednicu utvrđuje se u Prilogu ovoj Odluci.
 Članak 2.
 Ova Odluka stupa na snagu na dan donošenja.
 Odluka je upućena uključenim strankama, Misiji privremene uprave Ujedinjenih naroda na Kosovu i državama članicama iz članka 27. Ugovora o Energetskoj zajednici.
 Sastavljeno u ..., ... 2016.
 Za Vijeće ministara
 Predsjednik
 (1)
 D/2015/09/MC-EnC
 (2)
 Odluka D/2009/2015/MC-EnC
 ---documentbreak--- NA ---documentbreak---
 EUROPSKA KOMISIJA
 Bruxelles, 12.7.2016.
 COM(2016) 456 final
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 PRILOG
 Prijedlogu odluke Vijeća
 o prijedlogu za utvrđivanje popisa energetskih infrastrukturnih projekata Energetske zajednice
 Popis projekata koje su promotori podnijeli u skladu s Odlukom Vijeća ministara Energetske zajednice 2015/09/MC-EnC o provedbi Uredbe 347/2013 o smjernicama za transeuropsku energetsku infrastrukturu
 PLIN (17 projekata):
 Projekti od interesa za Energetsku zajednicu
 — spojni plinovod bivše jugoslavenske republike Makedonije s Kosovom*
 1
 , Albanijom i Srbijom
 — infrastrukturni plinovod bivša jugoslavenska republika Makedonija – albanska granica
 — plinski spojni vod Srbija – bivša jugoslavenska republika Makedonija, dionica na državnom području Srbije
 — plinski spojni vod Srbija – Crna Gora (uključujući Kosovo*
 2
 ) – dionica Niš (Doljevac) – Priština
 — plinovod Albanija – Kosovo*
 3
 (ALKOGAP)
 — spojni plinovod Srbija – Bugarska, dionica na državnom području Srbije (status projekta od interesa za Zajednicu za cijeli spojni vod)*
 4
 — dio projekta TESLA* koji se odnosi na bivšu jugoslavensku republiku Makedoniju
 Projekti od zajedničkog interesa
 — spojni plinovod BiH – HR (Slobodnica – Bosanski Brod – Zenica)
 — spojni plinovod BiH – HR (Lička Jesenica – Tržac – Bosanska Krupa)
 — spojni plinovod BiH – HR (Zagvozd – Posušje – Novi Travnik / Ploče – Mostar – Sarajevo)
 — spojni vod bivše jugoslavenske republike Makedonije s Bugarskom i Grčkom
 — spojni vod Srbija – Rumunjska – dionica u Srbiji
 — spojni plinovod Srbija – Hrvatska – dionica u Srbiji
 — spojni plinovod Poljska – Ukrajina
 — spojni vod između Mađarske i Ukrajine za razvoj stalnog kapaciteta
 — jonsko-jadranski plinovod (IAP)
 — EAGLE LNG i plinovod
 ELEKTRIČNA ENERGIJA (12 projekata):
 Projekti od interesa za Energetsku zajednicu
 — transbalkanski koridor – prva faza (Rumunjska, Srbija, Crna Gora, BiH)*
 — transbalkanski koridor – druga faza, nadzemni vod Bajina Bašta – Kraljevo 3 od 400 kV (Srbija)
 — transbalkanski koridor za prijenos električne energije, dionica mreže u Crnoj Gori
 — spojni nadzemni vod Bitola (bivša jugoslavenska republika Makedonija) – Elbasan (AL) od 400 kV
 — spojni nadzemni vod Skopje 5 (bivša jugoslavenska republika Makedonija) – TE Novo Kosovo* (KS) od 400 kV
 Projekti od zajedničkog interesa
 — interkonekcija Banja Luka (BiH) – Lika (HR) s popratnim unutarnjim objektima
 — interkonekcija Balti (MD) – Suceava (RO)
 — konverterska stanica na nadzemnom vodu Vulcănești (MD) – Isaccea (RO) od 400 kV i novi nadzemni vod (MD)
 — spojni nadzemni vod Străşeni (MD) – Iași (RO) od 400 kV s konverterskom stanicom u Străşeniju (MD)
 — asinkrono međusobno povezivanje sustava ENTSO-E i ukrajinske električne mreže nadzemnim vodom NE Hmeljnicki (UA) – Rzeszów (PL) od 750 kV s prijenosom istosmjernom strujom pri visokom naponu
 — sanacija spojnog nadzemnog voda Mukacheve (UA) – V. Kapušany (SK) od 400 kV
 — sanacija spojnog nadzemnog voda NE Pivdennoukrainska (UA) – Isaccea (RO) od 750 kV i modernizacija nadzemnog voda Primorska (UA) – Isaccea (RO) od 400 kV
 Projekti pametne električne mreže (dva projekta)
 — smanjenje gubitaka u mreži (bivša jugoslavenska republika Makedonija)
 — projekt pametnih brojila u Kosovu
 — upravljanje potrošnjom, pohrana energije i distribuirani izvori energije za bolje funkcioniranje energetskog sustava Republike Srbije
 NAFTA (jedan projekt)
 — izgradnja naftovoda Brody– Adamowo
 (1)
 Ovim se nazivom ne dovode u pitanje stajališta o statusu i on je u skladu s Rezolucijom Vijeća sigurnosti UN-a 1244 i mišljenjem Međunarodnog suda o proglašenju neovisnosti Kosova.
 (2)
 Ibidem.
 (3)
 Ibidem.
 (4)
 Projekt označen znakom „*” ima status projekta od interesa za Zajednicu u Europskoj uniji.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 19.3.2008
 FR
 Journal officiel de l'Union européenne
 L 76/37
 DIRECTIVE 2008/11/CE DU PARLEMENT EUROPÉEN ET DU CONSEIL
 du 11 mars 2008
 modifiant la directive 2003/71/CE concernant le prospectus à publier en cas d’offre au public de valeurs mobilières ou en vue de l’admission de valeurs mobilières à la négociation, en ce qui concerne les compétences d’exécution conférées à la Commission
 (Texte présentant de l'intérêt pour l'EEE)
 LE PARLEMENT EUROPÉEN ET LE CONSEIL DE L’UNION EUROPÉENNE,
 vu le traité instituant la Communauté européenne, et notamment ses articles 44 et 95,
 vu la proposition de la Commission,
 vu l’avis du Comité économique et social européen (1),
 vu l’avis de la Banque centrale européenne (2),
 statuant conformément à la procédure visée à l’article 251 du traité (3),
 considérant ce qui suit:
 (1)
 La directive 2003/71/CE du Parlement européen et du Conseil (4) prévoit qu’il y a lieu d’arrêter certaines mesures en conformité avec la décision 1999/468/CE du Conseil du 28 juin 1999 fixant les modalités de l’exercice des compétences d’exécution conférées à la Commission (5).
 (2)
 La décision 1999/468/CE a été modifiée par la décision 2006/512/CE, qui a introduit la procédure de réglementation avec contrôle pour l’adoption des mesures de portée générale ayant pour objet de modifier des éléments non essentiels d’un acte de base adopté selon la procédure visée à l’article 251 du traité, y compris en supprimant certains de ces éléments ou en complétant ledit acte par l’ajout de nouveaux éléments non essentiels.
 (3)
 Conformément à la déclaration du Parlement européen, du Conseil et de la Commission (6) relative à la décision 2006/512/CE, pour que la procédure de réglementation avec contrôle soit applicable aux actes déjà en vigueur adoptés conformément à la procédure visée à l’article 251 du traité, lesdits actes doivent être adaptés conformément aux procédures applicables.
 (4)
 Il convient d’habiliter la Commission à arrêter les mesures nécessaires à la mise en œuvre de la directive 2003/71/CE afin de tenir compte de l’évolution technique des marchés financiers et d’assurer une application uniforme de ladite directive. Ces mesures ont pour objet d’adapter des définitions et de préciser ou de compléter les dispositions de la directive 2003/71/CE en arrêtant de manière détaillée le format et le contenu des prospectus. Ces mesures ayant une portée générale et ayant pour objet de modifier des éléments non essentiels de la directive 2003/71/CE en la complétant par l’ajout de nouveaux éléments non essentiels, elles doivent être arrêtées selon la procédure de réglementation avec contrôle prévue à l’article 5 bis de la décision 1999/468/CE.
 (5)
 La directive 2003/71/CE limite dans le temps les compétences d’exécution conférées à la Commission. Dans leur déclaration relative à la décision 2006/512/CE, le Parlement européen, le Conseil et la Commission ont souligné que la décision 2006/512/CE apporte une solution horizontale et satisfaisante aux demandes du Parlement européen visant à contrôler la mise en œuvre des actes adoptés en codécision et que, en conséquence, les compétences d’exécution devraient être conférées à la Commission sans limitation de durée. Le Parlement européen et le Conseil ont aussi déclaré qu’ils veilleraient à ce que les propositions visant à abroger les dispositions de ces actes qui prévoient une limitation de durée pour la délégation des compétences d’exécution à la Commission soient adoptées dans les délais les plus brefs. À la suite de l’introduction de la procédure de réglementation avec contrôle, la disposition établissant cette limitation de durée dans la directive 2003/71/CE devrait être abrogée.
 (6)
 Il convient que, à intervalles réguliers, la Commission évalue le fonctionnement des dispositions concernant les compétences d’exécution qui lui sont conférées, afin de permettre au Parlement européen et au Conseil de déterminer si l’étendue de ces compétences et les règles de procédure imposées à la Commission sont appropriées et garantissent à la fois efficacité et responsabilité démocratique.
 (7)
 La directive 2003/71/CE devrait donc être modifiée en conséquence.
 (8)
 Les modifications apportées à la directive 2003/71/CE par la présente directive ayant un caractère technique et concernant uniquement la procédure de comité, elles ne nécessitent pas de transposition par les États membres. Il n’est donc pas nécessaire de prévoir des dispositions à cet effet,
 ONT ARRÊTÉ LA PRÉSENTE DIRECTIVE:
 Article premier
 Modifications
 La directive 2003/71/CE est modifiée comme suit:
 1)
 L’article 2, paragraphe 4, l’article 4, paragraphe 3, l’article 5, paragraphe 5, l’article 7, paragraphe 1, l’article 8, paragraphe 4, l’article 11, paragraphe 3, l’article 13, paragraphe 7, l’article 14, paragraphe 8 et l’article 15, paragraphe 7, sont modifiés comme suit:
 a)
 Les mots «, conformément à la procédure visée à l’article 24, paragraphe 2,» sont supprimés.
 b)
 La phrase suivante est ajoutée:
 «Ces mesures, qui visent à modifier des éléments non essentiels de la présente directive en la complétant, sont arrêtées en conformité avec la procédure de réglementation avec contrôle visée à l’article 24, paragraphe 2 bis.»
 2)
 À l’article 20, le paragraphe 3 est remplacé par le texte suivant:
 «3. Pour assurer une application uniforme de la présente directive, la Commission arrête des mesures d’exécution destinées à établir des critères d’équivalence généraux fondés sur les exigences énoncées aux articles 5 et 7. Ces mesures, qui visent à modifier des éléments non essentiels de la présente directive en la complétant, sont arrêtées en conformité avec la procédure de réglementation avec contrôle visé à l’article 24, paragraphe 2 bis.
 Sur la base des critères susvisés, la Commission peut arrêter, en conformité avec la procédure de réglementation visée à l’article 24, paragraphe 2, des mesures d’exécution constatant qu’un pays tiers assure l’équivalence des prospectus établis sur son territoire avec la présente directive, en vertu de son droit national ou de pratiques ou procédures fondées sur les normes internationales édictées par les organisations internationales, notamment les normes de publicité de l’OICV.»
 3)
 L’article 24 est modifié comme suit:
 a)
 Le paragraphe suivant est inséré:
 «2 bis. Dans le cas où il est fait référence au présent paragraphe, l’article 5 bis, paragraphes 1 à 4, et l’article 7 de la décision 1999/468/CE s’appliquent, dans le respect des dispositions de l’article 8 de celle-ci.»
 b)
 Les paragraphes 3 et 4 sont remplacés par le texte suivant:
 «3. Pour le 31 décembre 2010, puis au moins tous les trois ans, la Commission réexamine les dispositions concernant ses compétences d’exécution et présente au Parlement européen et au Conseil un rapport sur le fonctionnement de ces compétences. Le rapport examine en particulier s’il est nécessaire que la Commission propose des amendements à la présente directive pour garantir une délimitation appropriée des compétences d’exécution qui lui sont conférées. La conclusion quant au point de savoir si une modification s’impose ou non s’accompagne d’un exposé détaillé des motifs. Le cas échéant, le rapport est assorti d’une proposition législative visant à modifier les dispositions qui confèrent à la Commission ses compétences d’exécution.»
 Article 2
 Entrée en vigueur
 La présente directive entre en vigueur le jour suivant celui de sa publication au Journal officiel de l’Union européenne.
 Article 3
 Destinataires
 Les États membres sont destinataires de la présente directive.
 Fait à Strasbourg, le 11 mars 2008.
 Par le Parlement européen
 Le président
 H.-G. PÖTTERING
 Par le Conseil
 Le président
 J. LENARČIČ
 (1) JO C 161 du 13.7.2007, p. 45.
 (2) JO C 39 du 23.2.2007, p. 1.
 (3) Avis du Parlement européen du 14 novembre 2007 (non encore paru au Journal officiel) et décision du Conseil du 3 mars 2008.
 (4) JO L 345 du 31.12.2003, p. 64.
 (5) JO L 184 du 17.7.1999, p. 23. Décision modifiée en dernier lieu par la décision 2006/512/CE (JO L 200 du 22.7.2006, p. 11).
 (6) JO C 255 du 21.10.2006, p. 1.


jurisdiction: US

text:
 115 HR 2940 IH: Congressional Self-Defense Act
 U.S. House of Representatives
 2017-06-20
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 I115th CONGRESS1st SessionH. R. 2940IN THE HOUSE OF REPRESENTATIVESJune 20, 2017Mr. Brooks of Alabama introduced the following bill; which was referred to the Committee on the JudiciaryA BILLTo allow Members of Congress to carry a concealed firearm anywhere in the United States, with
 certain exceptions.
 1.Short titleThis Act may be cited as the Congressional Self-Defense Act. 2.Carrying of concealed firearms by Members of Congress (a)In generalChapter 44 of title 18, United States Code, is amended by inserting after section 926C the following:
 926D.Carrying of concealed firearms by Members of Congress
 (a)Notwithstanding any other provision of Federal law or any law, rule, or regulation of a State or any political subdivision thereof, a Member of Congress who is carrying the identification required by subsection (b) and who is not otherwise prohibited by this chapter from transporting, shipping, or receiving a firearm may carry a concealed firearm for any lawful purpose—
 (1)in the United States Capitol only as authorized by regulations issued under section 5104(e)(1)(A) of title 40; and
 (2)anywhere else in the United States, except where the United States Secret Service is protecting the President or Vice President of the United States and prohibiting the possession of a firearm.
 (b)The identification required by this subsection is a valid identification document (as defined in section 1028(d)(3) of this title) of the Member of Congress containing a photograph of the Member of Congress.
 (c)In this section, the term Member of Congress means a Senator or a Representative in, or Delegate or Resident Commissioner to, the Congress. . (b)Clerical amendmentThe table of sections for such chapter is amended by inserting after the item relating to section 926C the following:
 926D. Carrying of concealed firearms by Members of Congress..


type: caselaw

text:
 20.12.2008
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 327/19
 21. oktoobril 2008 esitatud hagi — Euroopa Ühenduste Komisjon versus Portugali Vabariik
 (Kohtuasi C-458/08)
 (2008/C 327/31)
 Kohtumenetluse keel: portugali
 Pooled
 Hageja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindajad: E. Traversa ja P. Guerra e Andrade)
 Kostja: Portugali Vabariik
 Hageja nõuded
 —
 Tuvastada, et kuna Portugali Vabariik on kehtestanud ehitusteenuste osutamisele Portugalis samad nõuded kui asutamisele, siis on Portugali Vabariik rikkunud EÜ artiklist 49 tulenevaid kohutusi;
 —
 mõista kohtukulud välja Portugali Vabariigilt.
 Väited ja peamised argumendid
 Portugali seadus ehitustegevusele juurdepääsu ja selles valdkonnas tegutsemise kohta (seadusandlik dekreet nr 12/2004) kohaselt nõutakse Portugalis ehitustegevusega tegelemisel luba.
 Ükski ettevõtja, eranditult, ei saa Portugalis ehitus-, ümberehitus-, laiendus-, muudatus-, parandus-, konserveerimis-, taastamis-, puhastus-, restaureerimis-, lammutus- või üldiselt mistahes ehitusega seotud töödega tegeleda, ilma Portugali ametiasutuste eelneva loata.
 Portugali konkurentsiseadus, mis keelab ettevõtjatel — seal hulgas ühenduse ettevõtjatel — osutada Portugalis ehitusteenuseid ilma ehitustööstusele juurdepääsuks Portugali ametiasutustelt eelnevalt luba saamata, rikub EÜ artiklit 49.
 Ehitustegevusele juurdepääsuks esitatavad nõudmised, nagu Portugali õigusaktides, puudutavad üksnes asutamise tingimusi. Portugali õigusnormid ei tee vahet asutamisel ja ajutise iseloomuga teenuste osutamisel.
 Selleks, et osutada teenuseid Portugalis, peavad teistes liikmesriikides asutatud ehitusettevõtted täitma kõik asutamiseks vajalikud tingimused, mis praktikas tähendab seda, et nendel ehitusettevõtetel pole muud valikut kui asutada ennast Portugalis. Niisugune nõue piirab tõsiselt teenuste osutamise vabadust.
 Tegevuse jätkamisega seotud nõue kujutab endast samuti piirangut teenuste osutamise vabadusele, kuna ta muudab võimatuks ajutise iseloomuga ehitusteenuste osutamise.
 Portugali riigi esitatud põhjendused kõnealuste piirangute õigustamiseks ei ole tõendatud ja neid ei saa arvesse võtta.


type: wikipedia

text:
Η κεντρική τράπεζα μίας χώρας είναι το χρηματοπιστωτικό ίδρυμα που συντονίζει τις εγχώριες τράπεζές της ως προς τη γενική πολιτική τους και η τράπεζα που διαθέτει το εκδοτικό προνόμιο, την αρμοδιότητα δηλαδή να εκδίδει νέο χρήμα.
 Συγκεκριμένα η Κεντρική Τράπεζα οριοθετεί τα επιτόκια των τραπεζών καθορίζοντας το επιτόκιο δανεισμού της, θέτοντας έτσι τις γενικές γραμμές πλεύσης για τις υπόλοιπες, δηλαδή τις εμπορικές τράπεζες (οι οποίες είναι αναγκασμένες έπειτα να δράσουν μέσα σε καθορισμένα πλαίσια). Επίσης είναι η μόνη τράπεζα που δικαιούται να εκδώσει και να θέσει σε κυκλοφορία τα τραπεζογραμμάτια που κυκλοφορούν σε ένα κράτος ή να δεσμεύσει τα υπάρχοντα που κινούνται στην αγορά. Η προσφορά του χρήματος γίνεται με πράξεις όπως η έκδοση ομολογιών. Κατά την έκδοση νέων ομολογιών η τράπεζα δεσμεύει το πλεονάζoν χρήμα από την αγορά ενώ με τη ρευστοποίησή τους το επαναδιαθέτει όποτε αυτό είναι σκόπιμο. Έτσι η Κεντρική Τράπεζα είναι ένα από τα βασικά όργανα ενός κράτους για την άσκηση της νομισματικής πολιτικής. Τέτοιου είδους πράξεις ασκούν επιρροή στον πληθωρισμό ενός κράτους.
 Η Κεντρική Τράπεζα επίσης παρέχει πιστώσεις στις τράπεζες για την ομαλή διεξαγωγή των εργασιών τους (όταν για παράδειγμα αυτές αδυνατούν προσωρινά να αντεπεξέλθουν στις υποχρεώσεις τους).
 Σε εξαιρετικές περιπτώσεις όπου μία τράπεζα έχει αυξημένες υποχρεώσεις, τις οποίες δεν δύναται να εκπληρώσει με άλλο τρόπο, η Κεντρική Τράπεζα μπορεί να αναλάβει τις υποχρεώσεις αυτές. Για τον λόγο αυτό η Κεντρική Τράπεζα δέχεται ένα ετήσιο ποσοστό εισφοράς από τις άλλες τράπεζες προς κάλυψη τέτοιων περιπτώσεων.
 Τέλος οι Κεντρικές Τράπεζες είναι πολλές φορές επιφορτισμένες με τη διεξαγωγή ερευνών και μελετών σχετικά με τον ιδιωτικό και επιχειρηματικό δανεισμό, με τη στατιστική επεξεργασία των ευρημάτων και τη διεξαγωγή πορισμάτων για την πορεία της οικονομίας του κράτους.
 Δείτε επίσης
 Ομοσπονδιακό Αποθεματικό Σύστημα (ΗΠΑ)
 Ευρωπαϊκή Κεντρική Τράπεζα
 Τράπεζα της Ελλάδας


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,5.12.2018
 COM(2018) 834 final
 2018/0427(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 29. märtsil 2017 teatas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogule vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 50 oma kavatsusest Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest välja astuda. Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 50 räägib liit välja astuva riigiga läbi lepingu, milles sätestatakse selle riigi väljaastumise kord („väljaastumisleping“), võttes arvesse tema ja liidu tulevaste suhete raamistikku. Väljaastumislepingu sõlmib liidu nimel nõukogu pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.
 Pärast teate saamist võttis Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) 29. aprillil 2017 vastu oma suunised. Neid suuniseid arvesse võttes andis nõukogu 22. mail 2017 komisjonile loa alustada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi lepingu üle, milles sätestatakse Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kord, ning võttis nende läbirääkimiste pidamiseks vastu läbirääkimisjuhised. Euroopa Ülemkogu võttis 15. detsembril 2017 vastu suunised, millega täiendati 29. aprilli 2017. aasta suuniseid ning milles olid ette nähtud võimaliku üleminekukorra põhimõtted ja tingimused, ning nõukogu võttis seejärel 29. jaanuaril 2018 vastu täiendavad läbirääkimisjuhised.
 Läbirääkimisi on peetud vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele ja nõukogu antud läbirääkimisjuhistele ning nende käigus on nõuetekohaselt arvesse võetud Euroopa Parlamendi 5. aprilli, 3. oktoobri ja 13. detsembri 2017. aasta ning 14. märtsi 2018. aasta resolutsiooni.
 Läbirääkimised lõpetati ja nende tulemused parafeeriti pealäbirääkijate tasandil 14. novembril 2018.
 Lepingu liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete kohta saab sõlmida alles siis, kui Ühendkuningriigist on saanud kolmas riik. Samas on Euroopa Liidu lepingu artiklis 50 sätestatud nõue võtta lepingus, milles sätestatakse riigi väljaastumise kord, arvesse selle riigi ja liidu tulevaste suhete raamistikku. Ühendkuningriigiga jõuti artikli 50 alusel peetavate läbirääkimiste käigus tulevaste suhete raamistikust üldisele arusaamisele poliitilises deklaratsioonis, millega kehtestatakse Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistik ning mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 25. novembril 2018
 1
 .
 •Kooskõla muude liidu tegevuspõhimõtetega
 Väljaastumislepingus võetakse täielikult arvesse aluslepinguid ning sellega säilitatakse liidu õiguskorra terviklikkus ja autonoomia. Sellega edendatakse liidu väärtusi, eesmärke ja huve ning tagatakse liidu poliitika ja meetmete kooskõla, tõhusus ja järjepidevus. Väljaastumislepingu mõju ning selle rakendamise ja kohaldamisega seotud meetodid ja põhimõtted on sätestatud selle artiklis 4, millega on ette nähtud, et väljaastumislepingu sätted ja selle lepingu alusel kohaldatavad liidu õiguse sätted toovad Ühendkuningriigis kaasa samad õiguslikud tagajärjed kui liidus ja selle liikmesriikides.
 •Põhiõigused
 Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artiklile 6 tunnustab liit õigusi, vabadusi ja põhimõtteid, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, millel on aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud. Veelgi enam, Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooniga tagatud ja liikmesriikide ühistest põhiseaduslikest tavadest tulenevad põhiõigused on liidu õiguse üldpõhimõtted.
 Need õigused, vabadused ja põhimõtted säilivad liidus pärast Ühendkuningriigi väljaastumist täies ulatuses ja neid kaitstakse täiel määral. Lisaks tagatakse väljaastumislepinguga, et viiteid liidu õiguse sätetele ja liidu õiguse mõistetele tõlgendatakse ja kohaldatakse alati liidus kohaldatavaid tõlgendamismeetodeid ja tõlgendamise üldpõhimõtteid järgides ning kooskõlas Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga. Eriti oluline on see lepingu selle osa puhul, milles käsitletakse kodanike õigusi, sest see osa põhineb täielikult liidu õigusel.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Ühendkuningriik on teatanud oma kavatsusest Euroopa Liidust välja astuda. Seetõttu on väljaastumislepingu sõlmimise õiguslik alus Euroopa Liidu lepingu artikkel 50. Tuletame meelde, et vastavalt Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklile 106a kohaldatakse Euroopa Liidu lepingu artiklit 50 ka Euroopa Aatomienergiaühenduse suhtes.
 Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikega 2 sõlmib väljaastumislepingu liidu nimel nõukogu, tehes otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega pärast Euroopa Parlamendilt nõusoleku saamist.
 •Proportsionaalsus
 Väljaastumislepingus käsitletakse kõiki Ühendkuningriigi liidust lahutamisega seonduvaid küsimusi ning selles on selgelt sätestatud ülemineku tingimused ja üleminekuperioodi kestus. Seega on väljaastumisleping asjakohane ja proportsionaalne eesmärgiga tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust.
 •Vahendi valik
 Kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikega 2 tuleb väljaastumise kord sätestada välja astuva riigi ja liidu vahelises lepingus; selle lepingu sõlmimise kohta teeb otsuse nõukogu.
 3.MÕJU EELARVELE
 Kuna väljaastumislepinguga tagatakse, et liit ja Ühendkuningriik täidavad mõlemad Ühendkuningriigi liidu liikmeksolemise kogu perioodist tulenevad finantskohustused, on väljaastumislepingu mõju liidu eelarvele seotud ainult liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest koosneva ühiskomitee loomisega. Ühiskomitee ülesanne on muu hulgas jälgida ja lihtsustada väljaastumislepingu rakendamist ja kohaldamist. Ühiskomitee tuleb ühe poole taotlusel kokku vähemalt üks kord aastas. Lisaks võib tekkida kulusid seoses võimaliku vahekohtumenetluse algatamisega lepingus sätestatud vaidluste lahendamise menetluse raames. Juhul kui üleminekuperioodi pikendatakse, tasub Ühendkuningriik liidu eelarvesse selle uue perioodi eest osamaksu, mida käsitatakse üldtuluna. Käesolevale ettepanekule lisatud finantsselgituses on esitatud täiendavad üksikasjad hinnangulise finantsmõju kohta, mida ettepanek liidu eelarvele avaldab.
 4.MUU TEAVE
 •Rakenduskavad ning järelevalve, hindamise ja aruandluse kord
 Väljaastumislepingu kuuenda osa II jaotisega luuakse ühiskomitee, kes jälgib järjepidevalt lepingu rakendamist ja kohaldamist. Ühiskomitee koosneb liidu esindajatest ja Ühendkuningriigi esindajatest, kes tulevad kokku vähemalt kord aastas ning kes jälgivad ja hõlbustavad lepingu rakendamist ja kohaldamist, määravad kindlaks erikomiteede ülesanded, teevad järelevalvet nende töö üle ning muudavad lepingut lepinguga ette nähtud juhtudel. Ühiskomitee võib oma otsuseid teha ja soovitusi anda üksnes liidu ja Ühendkuningriigi kokkuleppel. Ta ei saa mingil juhul piirata otsuste tegemist liidu tasandil. Liit ja Ühendkuningriik võivad ühiskomitee kaudu otsustada muuta lepingu teatavaid aspekte ainult lepinguga konkreetselt ette nähtud juhtudel. Kui pooled sellise otsuse heaks kiidavad, tuleb selle suhtes täita ja lõpule viia vastavad kohaldatavad siseriiklikud nõuded ja menetlused.
 Ühiskomitee kontrolli all tegutsevad järgmised erikomiteed (üks erikomitee väljaastumislepingu iga peamise osa jaoks):
 (a)kodanike õiguste komitee;
 (b)muude väljaastumisega seotud sätete komitee;
 (c)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee;
 (d)Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee;
 (e)Gibraltari protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee ning
 (f)finantssätete komitee.
 Ettepanekuga nähakse ühiskomiteele ette kindel roll ka vaidluste lahendamisel, millest on juttu väljaastumislepingu kuuenda osa III jaotises.
 Väljaastumislepingu rakendamine ja kohaldamine liidus
 Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 216 lõikega 2 seovad liidu sõlmitud lepingud liidu institutsioone ja liikmesriike. Väljaastumislepingu rakendamine ja kohaldamine liidus peaks toimuma, järgides täielikult ülesannete jaotust ühelt poolt liidu ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt liidu eri institutsioonide vahel. Seetõttu peaks liidu ja Euratomi nimel tegutsema eelkõige komisjon, võttes arvesse tema ülesandeid, mis on sätestatud Euroopa Liidu lepingu artikli 17 lõikes 1. Teatavatel juhtudel ja kooskõlas oma ülesandega kujundada poliitikat, nagu see on sätestatud ELi lepingu artikli 16 lõikes 1, tegutseb liidu ja Euratomi nimel nõukogu.
 Kui lepingus on näiteks märgitud, et liit peab edastama Ühendkuningriigile konkreetse teabe või konkreetsed teated, peaks seda liidu nimel põhimõtteliselt tegema komisjon, tuginedes vajaduse korral liikmesriikidelt või teistelt institutsioonidelt või asjaomastelt liidu asutustelt või üksustelt saadud teabele. Eelnevat kohaldatakse eelkõige lepingu järgmiste sätete suhtes:
 (a)artikli 18 lõike 1 punkt c: liidu teade selle kohta, et tehnilised probleemid takistavad vastuvõtval riigil taotlust registreerida või kõnealuse artikli punktis b osutatud tõendit väljastada;
 (b)artikli 33 lõige 2: liidu teade artikli 33 lõikes 1 osutatud lepingute jõustumise kuupäeva kohta;
 (c)artikli 36 lõige 1: teave, mille liit peab Ühendkuningriigile esitama sotsiaalkindlustust puudutavaid sätteid käsitlevate uute õigusaktide vastuvõtmise või kehtivate õigusaktide muutmise kohta;
 (d)artikli 36 lõige 4: teave, mille liit peab Ühendkuningriigile ühiskomitees esitama ettepanekute kohta kohandada lepingu asjaomast lisa, et viia see kooskõlla sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise halduskomisjoni otsuste ja soovitustega;
 (e)artikli 55 lõige 3: teave, mille liit edastab Ühendkuningriigile artikli 54 lõikes 1 või 2 osutatud intellektuaalomandiõiguste registreerimiseks või andmiseks Ühendkuningriigis;
 (f)artikli 96 lõige 6: teave, mille liit edastab Ühendkuningriigile viimase taotluse korral ja mis on vajalik, et Ühendkuningriik saaks täita osoonikihti kahandavate ainete Montreali protokolli artiklist 7 tulenevat aruandekohustust ja kohaldada karistusi vastavalt määruse (EL) nr 517/2014 artiklile 25 ja määruse (EÜ) nr 1005/2009 artiklile 29;
 (g)artikkel 102: liidu teade Ühendkuningriigile, juhul kui ta oma ruume, ehitisi, omandit või vara enam ametlikult ei kasuta või kui ta on need Ühendkuningriigist välja viinud;
 (h)artikkel 103: liidu teade Ühendkuningriigile, juhul kui ta on mõne oma arhiivi Ühendkuningriigist välja viinud;
 (i)artikli 116 lõige 3: liidu teade Ühendkuningriigi ametiasutustele selle kohta, kas mõnel isikul on staatus, mis mõjutab selle isiku õigust kasutada asjaomase jaotise kohast privileegi või immuniteeti;
 (j)artikkel 119: liidu teade Ühendkuningriigile ametite ümberkolimise lõpuleviimise kuupäeva kohta;
 (k)artikli 127 lõike 7 punkt b: liidu teade Ühendkuningriigile, juhul kui üleminekuperioodi ajal ei käsitata Ühendkuningriiki liikmesriigina, et ta saaks osaleda teabevahetuses, menetluses või programmis, mille rakendamist jätkatakse või mille rakendamist alustatakse pärast üleminekuperioodi lõppu, kui selline osalemine annaks juurdepääsu julgeolekuga seotud tundlikule teabele, mis peaks olema üksnes liikmesriikide teada;
 (l)artikkel 134: Ühendkuningriigi edastatud teave, mille liit peab andma asjaomaste volitatud üksuste käsutusse;
 (m)artikli 140 lõiked 2 ja 3: teave, mille liit peab Ühendkuningriigile esitama nendes sätetes osutatud täitmata kulukohustuste summade kohta;
 (n)artikli 142 lõiked 3, 4 ja 5: teave, mis tuleb Ühendkuningriigile esitada nendes sätetes osutatud kohustuste kohta 2020. aasta lõpus;
 (o)artikli 143 lõike 1 punkt b ning lõiked 2, 3 ja 4: aruanded ja teave, mille liit peab Ühendkuningriigile esitama tingimuslike finantskohustuste kohta, mis on seotud nendes sätetes osutatud finantsabiks antud laenude, EFSI, EFSD ja välislaenude andmise volitusega;
 (p)artikli 144 lõige 1: teave, mille liit peab Ühendkuningriigile esitama otsese või kaudse eelarve täitmise alla kuuluvate rahastamisvahendite kohta, mida rahastatakse mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) või varasemate finantsperspektiivide programmidest;
 (q)artikli 147 lõige 2: teave, mille liit peab Ühendkuningriigile esitama kohtuasjadega seotud tingimuslike kohustuste kohta;
 (r)artikli 148 lõige 2: teave, mille liit peab selle sätte kohaselt Ühendkuningriigile esitama pärast 2020. aastat tehtavate maksete kohta;
 (s)artikli 159 lõige 2: teave, mille liit peab igal aastal esitama kodanike õiguste erikomiteele;
 (t)artikkel 185: teade, mis esitatakse liidu nimel Ühendkuningriigile seoses sellega, kui mõni liikmesriik on kooskõlas selle sättega deklareerinud, et ta ei anna oma kodanikke üleminekuperioodil raamotsuse 2002/584/JSK alusel üle.
 Teatavatel juhtudel on väljaastumislepingus määratud teabe edastajaks mõni muu liidu institutsioon või organ, näiteks:
 (a)artikkel 149: sissemakstud kapitali hüvitamine Euroopa Keskpanga poolt või
 (b)artikli 150 lõige 4: sissemakstud kapitali hüvitamine Euroopa Investeerimispanga poolt.
 Kui lepingus on märgitud, et liit võib otsustada kutsuda üleminekuperioodil Ühendkuningriiki erandkorras osalema teatavatel komiteede või eksperdirühmade koosolekutel või liidu organite ja asutuste koosolekutel (lepingu artikli 128 lõige 5) või rahvusvahelistel läbirääkimistel ja konsultatsioonidel (lepingu artikli 129 lõike 2 punkt b ja artikli 130 lõige 3), peaks need kutsed Ühendkuningriigile liidu nimel põhimõtteliselt esitama komisjon. Juhul kui koosoleku korraldab liidu organ või asutus, on asjakohaste kutsete saatmine selle liidu organi või asutuse ülesanne. Kutsed võib saata ainult eeldusel, et lepingus sätestatud tingimused on täidetud. Komisjon kavatseb anda vastavad suunised, et tagada nende sätete ühetaoline kohaldamine.
 Kui lepingus on märgitud, et liit peab üleminekuperioodil Ühendkuningriigiga konsulteerima, peaks seda liidu nimel tegema samuti komisjon. Seda kohaldatakse eelkõige lepingu järgmiste sätete suhtes:
 (a)artikli 128 lõige 7: liidu kohustus konsulteerida Ühendkuningriigiga selliste liidu aktide eelnõude üle, milles nimetatakse konkreetse liikmesriigi ametiasutusi, menetlusi või dokumente või viidatakse neile otse;
 (b)artikli 129 lõige 5: võimalus konsulteerida vastavalt sellele sättele Ühendkuningriigiga;
 (c)artikli 130 lõige 1: liidu kohustus konsulteerida vastavalt sellele sättele Ühendkuningriigiga kalapüügivõimaluste üle ELi vetes ja väljaspool ELi asuvates vetes;
 (d)artikli 130 lõige 2: liidu kohustus anda vastavalt sellele sättele Ühendkuningriigile võimalus esitada märkusi.
 Samuti on komisjoni ülesanne leppida Ühendkuningriigiga kokku halduskorralduses, millele on näiteks osutatud artiklis 134 (liidu ja Ühendkuningriigi audiitorite vaheline halduskord auditeerimise lihtsustamiseks) või Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli artiklis 12 (halduskord, mis on vajalik protokolli riigiabialaste õigusnormide nõuetekohaseks rakendamiseks).
 Lisaks osaleb komisjon liidu nimel lepingu neljanda osa III jaotises sätestatud vaidluste lahendamise menetluse kõikides etappides.
 •Ettepaneku sätete üksikasjalik selgitus
 Väljaastumislepingu ettepaneku eelnõu, mille on koostanud komisjon, sisaldab 185 artiklit, mis on jaotatud kuude ossa (mis omakorda jagunevad jaotisteks ja peatükkideks), ning lepingule on lisatud ka kolm protokolli ja üheksa lisa.
 Esimene osa („Ühissätted“) sisaldab väljaastumislepingu („leping“) ühissätteid, sealhulgas mõisteid, selgitust väljaastumislepingu territoriaalse kohaldamisala kohta, samuti meetodeid ja põhimõtteid, mis on seotud lepingu mõju ning selle rakendamise ja kohaldamisega.
 Teises osas („Kodanike õigused“) on sätted, mille eesmärk on kindlustada Ühendkuningriigi väljaastumisest mõjutatud ELi ja Ühendkuningriigi kodanike ja nende pereliikmete staatus ja neile liidu õigusest tulenevad õigused. Teine osa koosneb neljast jaotisest: I jaotis („Üldsätted“), II jaotis („Õigused ja kohustused“), III jaotis („Sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimine“) ja IV jaotis („Muud sätted“).
 Kolmas osa („Väljaastumisega seotud sätted“) sisaldab sätteid, milles käsitletakse Ühendkuningriigi liidust lahutamisega seonduvaid muid küsimusi. Kolmas osa koosneb 13 jaotisest: I jaotis („Turule lastud kaubad“), II jaotis („Pooleliolevad tollimenetlused“), III jaotis („Pooleliolevad käibemaksu- ja aktsiisiküsimused“), IV jaotis („Intellektuaalomand“), V jaotis („Pooleliolev politseikoostöö ja õigusalane koostöö kriminaalasjades“), VI jaotis („Pooleliolev õigusalane koostöö tsiviil- ja kaubandusasjades“), VII jaotis („Andmed ja teave, mida on töödeldud või mis on saadud enne üleminekuperioodi lõppu või käesoleva lepingu alusel“), VIII jaotis („Pooleliolevad riigihanke- ja muud samalaadsed menetlused“), IX jaotis („Euratomiga seotud küsimused“), X jaotis („Liidu kohtu- ja haldusmenetlused“), XI jaotis („Halduskoostöömenetlused liikmesriikide ja Ühendkuningriigi vahel“), XII jaotis („Privileegid ja immuniteedid“) ning XIII jaotis („Muud liidu institutsioonide, organite ja asutustega seotud küsimused“).
 Neljandas osas („Üleminek“) on sätestatud üleminekuperiood, mille jooksul kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes mõningate eranditega kogu liidu õigustikku. Ülemineku ajal ei ole Ühendkuningriik enam liidu institutsioonides esindatud ega osale liidu otsuste ettevalmistamisel ega otsuste tegemisel. Lisaks on neljanda osaga kehtestatud üleminekukord, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes seoses rahvusvaheliste lepingutega, mille on sõlminud liit, liidu nimel liikmesriigid või liit ja liikmesriigid ühiselt. Kooskõlas artikliga 129 on neist lepingutest tulenevad kohustused Ühendkuningriigi suhtes siduvad. Artiklis 130 on ette nähtud konsultatsioonimehhanism Ühendkuningriigi üleminekuperioodi kalapüügivõimaluste kindlaksmääramiseks. Artikliga 131 tagatakse kõigi liidu institutsioonide täispädevus Ühendkuningriigi suhtes, sealhulgas Euroopa Liidu Kohtu pädevus. Artikliga 132 nähakse ette võimalus võtta vastu ühekordne otsus pikendada üleminekuperioodi kuni ühe või kahe aasta võrra.
 Viiendas osas („Finantssätted“) on sätestatud finantsarvelduse üksikasjalikud reeglid, sealhulgas üksikasjalikud reeglid finantsarvelduse komponentide ning selle väärtuse väljaarvutamise ja maksete tegemise korra kohta. Samuti on selles osas sätestatud kord, mille alusel jätkub Ühendkuningriigi osalus kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku programmides kuni nende lõppemiseni.
 Kuues osa („Institutsioonilised ja lõppsätted“) sisaldab sätteid lepingu ühetaolise tõlgendamise ja kohaldamise, ühiskomitee loomise ja vaidluste lahendamise mehhanismi kohta. Lisaks sisaldab see osa poolte kohustust teha kõik endast olenev, et jõuda enne üleminekuperioodi lõppu kokkuleppele oma tulevaste suhete reguleerimises ning lõpuks on esitatud sätted lepingu jõustumise kohta.
 Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokoll ning selle kümme lisa sisaldavad sätteid, mis on vajalikud nn kaitsemeetmel põhineva lahenduse saavutamiseks, et vältida ranget piirikontrolli Iirimaa ja Põhja-Iirimaa vahel. Protokolli kohaldatakse seni, kuni see asendatakse kas täielikult või osaliselt järgneva lepinguga. Protokolliga nähakse ette ELi ja Ühendkuningriigi ühtse tolliterritooriumi loomine. Niimoodi on võimalik vältida ELi ja Ühendkuningriigi vahel tariife ja kvoote või päritolureeglite kontrolle. Samuti nähakse protokolliga ette meetmed, millega tagada ELile ja Ühendkuningriigile võrdsed tingimused. Lisaks sellele tagatakse protokolliga, et Põhja-Iirimaa suhtes kohaldatakse jätkuvalt liidu tolliseadustikku, sätestades muu hulgas toodete ELis vabasse ringlusse laskmise tingimused. Sellega tagatakse, et Põhja-Iirimaa ettevõtjatele ei kehtiks piirangud, kui nad soovivad lasta oma tooteid ELi ühtsele turule. Protokolliga nähakse ka ette, et Ühendkuningriigil tuleb seoses Põhja-Iirimaaga järgida endiselt teatavaid ELi ühtse turuga seotud õigusnorme, mis on hädavajalikud range piirikontrolli vältimiseks: kaupu käsitlevad õigusnormid, sanitaar- ja fütosanitaareeskirjad, põllumajandusliku tootmise eeskirjad, käibemaksu- ja aktsiisinormid ning riigiabieeskirjad. Samuti on protokollis sätted, millega säilitatakse ühtne elektrienergiaturg Iirimaa saarel. Protokolli kohaselt jätkatakse ühise reisipiirkonna ning sellega kaasnevate õiguste ja privileegide kohaldamist Iirimaa ja Ühendkuningriigi vahel kooskõlas ELi õigusega, eelkõige seoses ELi kodanike vaba liikumisega. Samuti jätkatakse vastavalt protokollile põhja-lõuna koostööd, sealhulgas keskkonna-, tervishoiu-, põllumajandus-, transpordi-, haridus- ja turismivaldkonnas, kuid ka energeetika-, telekommunikatsiooni, ringhäälingu, sisevetekalanduse, õigus- ja julgeoleku- ning kõrghariduse ja spordi valdkonnas.
 Väljaastumisleping sisaldab ka Küprosel asuvaid Ühendkuningriigi suveräänseid baasipiirkondi käsitlevat protokolli („suveräänseid baasipiirkondi käsitlev protokoll“). Kuna liidu ja Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade suhteid tuleb käsitleda Küprose Vabariigi liidu liikmesuse kontekstis, tuleks suveräänseid baasipiirkondi käsitleva protokolliga kehtestada asjakohased mehhanismid, mille abil saavutada pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist eesmärgid, mis on sätestatud Küprose Vabariigi liiduga ühinemist käsitleva akti protokollis nr 3. Nagu 19. juuni 2018. aasta ühisavalduses rõhutatud, kohustuvad liit ja Ühendkuningriik kehtestama suveräänsete baasipiirkondade jaoks sobiva korra, eelkõige selleks, et kaitsta pärast Ühendkuningriigi liidust väljaastumist nende küproslaste huve, kes elavad ja töötavad suveräänsetes baasipiirkondades, võttes täielikult arvesse Küprose Vabariigi asutamislepingus sätestatud õigusi ja kohustusi. Liit ja Ühendkuningriik on leppinud selleks kokku väljaastumislepingule lisatud protokollis sisalduvad tingimused. Protokolli eesmärk on tagada, et ELi õiguse kohaldamine Küprose ühinemisakti protokollis nr 3 märgitud valdkondades jätkuks suveräänsetes baasipiirkondades katkematult ja ilma et lõpeksid eelkõige ligikaudu 11 000 Küprose tsiviilisiku õigused, kes elavad ja töötavad suveräänsetes baasipiirkondades. See kehtib mitme poliitikavaldkonna kohta, nagu maksustamine, kaubavahetus, põllumajandus, kalandus ning veterinaar- ja fütosanitaareeskirjad. Protokolli järgi vastutab liidu õiguse rakendamise ja täitmise tagamise eest enamikus hõlmatud valdkondades, välja arvatud julgeoleku- ja sõjaliste küsimuste valdkonnas, Küprose Vabariik.
 Lõpuks sisaldab väljaastumisleping Gibraltari protokolli, milles käsitletakse konkreetseid probleeme, mida Ühendkuningriigi liidust väljaastumine võib seoses Gibraltariga kaasa tuua. Euroopa Ülemkogu 29. aprilli 2017. aasta suunistes on märgitud, et „ükski ELi ja Ühendkuningriigi vaheline leping [ei või] kohalduda Gibraltari territooriumi suhtes, kui Hispaania Kuningriigi ja Ühendkuningriigi vahel ei ole kokkulepet“. Seda on veel kord meelde tuletatud nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta täiendavates läbirääkimisjuhistes ja Euroopa Ülemkogu 14. märtsi 2018. aasta suunistes. Euroopa Ülemkogu 25. novembri 2018. aasta kohtumise protokolli kantud avaldustesse on lisatud järgnev Euroopa Ülemkogu ja komisjoni deklaratsioon: „Pärast Ühendkuningriigi liidust lahkumist ei kuulu Gibraltar liidu ja Ühendkuningriigi vahel sõlmitavate kokkulepete territoriaalsesse kohaldamisalasse. See ei välista siiski võimalust sõlmida liidu ja Ühendkuningriigi vahel Gibraltari kohta eraldi kokkuleppeid. Ilma et see piiraks liidu pädevust ja võttes täielikult arvesse liidu liikmesriikide territoriaalset terviklikkust, nagu on tagatud Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 2, on selliste eraldi kokkulepete puhul vajalik Hispaania Kuningriigi eelnev nõusolek.“ Lisaks sellele on Euroopa Ülemkogu ja komisjon esitanud tõlgendava deklaratsiooni, mis puudutab väljaastumislepingu artiklit 184 ja tulevaste kokkulepete territoriaalset kohaldamisala.
 Kahepoolsed läbirääkimised Hispaania ja Ühendkuningriigi vahel on nüüd lõppenud. Väljaastumislepingule on lisatud protokoll, milles viidatakse neile kahepoolsetele läbirääkimistele. See protokoll kujutab ennast paketti, mis sisaldab Hispaania ja Ühendkuningriigi vahelisi, Gibraltariga seotud kahepoolseid vastastikuse mõistmise memorandumeid. Selles käsitletakse kahepoolset koostööd kodanike õiguste, tubaka ja muude toodete, keskkonna ning politsei- ja tolliküsimuste valdkonnas ning see sisaldab kahepoolset kokkulepet maksustamise ja finantshuvide kaitse kohta. Kodanike õiguste valdkonnas on protokolliga loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle väljaastumislepingu rakendamiseks Gibraltari piirkonnas elavate inimeste ja eelkõige piirialatöötajate suhtes. Lennutranspordi valdkonna õiguse küsimuses on kehtestatud võimalus kohaldada juhul, kui Hispaania ja Ühendkuningriik jõuavad kokkuleppele Gibraltari lennujaama kasutamises, Gibraltari suhtes üleminekuperioodil liidu õigusakte, mida seal varem ei ole kohaldatud. Eelarve- ja finantshuvide kaitse küsimustes on protokolliga loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle täieliku läbipaistvuse saavutamiseks maksuküsimustes, võideldes pettuste, smugeldamise ja rahapesu vastu. Ühendkuningriik kohustub ka tagama, et Gibraltaril järgitakse selle valdkonna rahvusvahelisi standardeid. Tubakatoodete valdkonnas kohustub Ühendkuningriik ratifitseerima seoses Gibraltariga teatavad konventsioonid ja kehtestama enne 30. juunit 2020 sigarettide jälgitavus- ja turvameetmete süsteemi. Seoses alkoholi ja mootorikütusega kohustub Ühendkuningriik tagama, et Gibraltaril kehtestatakse maksusüsteem, mis aitab pettusi ära hoida. Protokolliga on loodud alus pädevate asutuste vahelisele halduskoostööle ka keskkonnakaitse ja kalanduse ning politsei- ja tolliküsimustes tehtava koostöö valdkonnas. Protokolli kohaldamise üle järelevalve tegemiseks on loodud erikomitee.
 Leping sisaldab ka järgmisi lisasid:
 ·I lisa – Sotsiaalkindlustuse koordineerimine;
 ·II lisa – Artikli 41 lõikes 4 osutatud liidu õiguse sätted;
 ·III lisa – Artikli 49 lõikes 1 osutatud olukordade või tolliprotseduuridega seotud tähtajad;
 · IV lisa – Artiklites 50, 53, 99 ja 100 osutatud võrkude, infosüsteemide ja andmebaaside loetelu;
 ·V lisa – Euratom;
 ·VI lisa – Artiklis 98 osutatud halduskoostöö menetluste loetelu;
 ·VII lisa – Artikli 128 lõikes 6 osutatud õigusaktide/sätete loetelu;
 ·VIII lisa – Ühiskomitee ja erikomiteede töökord;
 ·IX lisa – Vaidluste lahendamist reguleeriv töökord.
 Leping jõustub 30. märtsil 2019.
 2018/0427 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingu sõlmimise kohta
 (EMPs kohaldatav tekst)
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 50 lõiget 2,
 võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 106a,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut,
 võttes arvesse Euroopa Keskpanga arvamust
 ning arvestades järgmist:
 (1)Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise lepingule kirjutati vastavalt nõukogu otsusele nr (EL, Euratom) ... alla [kuupäev].
 (2)Leping tuleks Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks kiita.
 (3)Käesolevas otsuses esitatud mis tahes viidet liidule tuleks mõista selliselt, et see hõlmab ka Euroopa Aatomienergiaühendust.
 (4)Lepingu jõustumise kuupäeval lõpevad väljaastumise tagajärjel automaatselt kõigi liidu institutsioonide, organite ja asutuste nende liikmete volitused, kes on ametisse nimetatud, määratud või valitud seoses Ühendkuningriigi liikmesusega liidus.
 (5)On asjakohane määrata kindlaks tingimused liidu esindamiseks lepinguga loodud ühiskomitees. Kui ühiskomiteed on lepinguga volitatud võtma vastu õigusliku toimega akte, sealhulgas selleks, et muuta lepingu mitteolemuslikke osi, tuleb ühiskomitees liidu nimel võetavad seisukohad sõnastada kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 218 lõikes 9 sätestatud menetlusega.
 (6)Kui ühiskomitees võetav liidu seisukoht on seotud üleminekuperioodi pikendamise või Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli läbivaatamisega, tegutseb nõukogu vastavalt Euroopa Ülemkogu suunistele. Kõikides üleminekuperioodi pikendamise otsustes võetakse arvesse lepingus, sealhulgas selle protokollides ette nähtud kohustuste täitmist.
 (7)Kui liit peab lepingu sätete täitmiseks meetmeid võtma, peab ta seda alati tegema kooskõlas aluslepingute sätetega, võttes seejuures arvesse igale institutsioonile antud volituste ulatust. Seetõttu on juhul, kui lepingus ei ole viidatud muudele konkreetsetele liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele, komisjoni ülesanne edastada Ühendkuningriigile lepingus nõutavat teavet või teateid, konsulteerida Ühendkuningriigiga konkreetsetes küsimustes, kutsuda Ühendkuningriigi esindajaid osalema liidu delegatsiooni osana rahvusvahelistel konsultatsioonidel või läbirääkimistel või esindada liitu vahekohtus, kui vahekohtule on esitatud lahendamiseks vaidlus vastavalt lepingu artiklile 170. Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikes 3 osutatud lojaalse koostöö põhimõttele peaks komisjon teatama igast sellisest vaidlusest nõukogule. Samal põhjusel peaks komisjon leppima Ühendkuningriigiga kokku halduskorralduses, näiteks sellises, millele on osutatud lepingu artiklis 134.
 (8)Nõukogu 29. jaanuari 2018. aasta istungi protokolli kantud avalduses märkis komisjon, et ta koostab pärast nõukoguga konsulteerimist juhenddokumendi lepingu artikli 128 lõike 5 järjepideva kohaldamise kohta.
 (9)Vastavalt lepingu artikli 129 lõikele 4 võib Ühendkuningriik üleminekuperioodil läbi rääkida, alla kirjutada ja ratifitseerida liidu pädevusse kuuluvates valdkondades tema enda poolt sõlmitavaid rahvusvahelisi lepinguid, tingimusel et need lepingud ei jõustu ega kohaldu üleminekuperioodil, välja arvatud juhul, kui liit on andnud selleks loa. Selliste lubade andmiseks on tarvis sätestada vajalikud tingimused ja menetlus. Võttes arvesse selliste lubade andmise otsuste poliitilist tähtsust, on asjakohane anda nõukogule volitused võtta neid komisjoni ettepaneku põhjal vastu rakendusaktidega.
 (10)Lepingule lisatud eraldi protokollides käsitletakse Iirimaa ja Põhja-Iirimaa, Küprosel asuvate Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade ja Gibraltari eriolukorda. Võttes arvesse Iirimaa, Küprose Vabariigi ja Hispaania Kuningriigi võimalikku soovi sõlmida Ühendkuningriigiga kahepoolseid kokkuleppeid, mis võivad olla vajalikud kõnealuste konkreetsete protokollidega ette nähtud vastavate kordade nõuetekohaseks toimimiseks, on tarvis määrata kindlaks tingimused ja sätestada menetlus, mille alusel anda asjaomasele liikmesriigile luba rääkida läbi ja sõlmida selliseid kahepoolseid kokkuleppeid, juhul kui neis käsitletakse liidu ainupädevusse kuuluvaid valdkondi. Võttes arvesse selliste lubade andmise otsuste poliitilist tähtsust, on asjakohane anda nõukogule volitused võtta neid komisjoni ettepaneku põhjal vastu rakendusaktidega.
 (11)Lepingu artikli 18 lõigetes 1 ja 4 on ette nähtud kohustus, mille kohaselt peavad vastuvõtvad liikmesriigid andma Ühendkuningriigi kodanikele, nende pereliikmetele ja teistele lepingu teise osa II jaotise kohaldamisalasse kuuluvatele isikutele kooskõlas lepinguga nende elaniku staatust tõendava dokumendi. Lepingu artiklis 26 on ette nähtud kohustus, mille kohaselt peab töökohariik andma Ühendkuningriigi kodanikele, kellel on lepingu alusel piirialatöötajate õigused, kooskõlas lepinguga nende piirialatöötaja staatust kinnitava dokumendi. Selleks et tagada liidus ühetaolised tingimused nende sätete rakendamiseks eesmärgiga hõlbustada selliste dokumentide tunnustamist, eelkõige piirivalveasutuste poolt, ning hoida kõrgetasemeliste turvaelementide kasutamise abil ära võltsimist ja järeletegemist, tuleks rakendusvolitused anda komisjonile, kes peaks kindlaks määrama nende dokumentide kehtivusaja ja vormi, sealhulgas tehnilised kirjeldused, ning määruse artiklite 18 ja 26 alusel välja antavate dokumentide ühtse sõnastuse, milles viidatakse sellele, et need on välja antud kooskõlas lepinguga. Neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011
 2
 . Selleks peaks komisjoni abistama komitee, mis on loodud nõukogu määruse (EÜ) nr 1683/95
 3
 artikliga 6. Vajaduse korral võib selliseid rakendusakte kaitsta mis tahes asjakohaste meetmetega, mis aitavad ära hoida võltsimist ja järeletegemist. Sel juhul tuleks need teha kättesaadavaks üksnes liikmesriikide määratud asutustele, kes vastutavad trükkimise eest, ning liikmesriigi või komisjoni poolt nõuetekohaselt volitatud isikutele. Nende rakendusaktidega ei tohiks piirata ühegi erikorra kohaldamist, mille Iirimaa võib Ühendkuningriigiga lepingu alusel kokku leppida ja mis on seotud isikute liikumisega ühises reisipiirkonnas.
 (12)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 3. lisa artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 13 on märgitud, et liit koostab liikumissertifikaadi A. UK. näidise ja selgitavad märkused ning sellele vastavalt ka postisaadetistele kinnitatava märgise näidise. Neid näidiseid on vaja selleks, et nende abil tõendada, et kaup kuulub Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 2. lisa kohaldamisalasse. Selleks tuleks anda rakendusvolitused komisjonile, kes peaks määrama kindlaks nende näidiste vormi ning selgitavad märkused ja tehnilised kirjeldused. Neid volitusi tuleks rakendada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011. Sel eesmärgil peaks komisjoni abistama Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013
 4
 artikli 285 alusel loodud tolliseadustiku komitee.
 (13)Vastavalt Euroopa Liidu lepingu artikli 50 lõikele 4 ei osale Ühendkuningriik käesolevat otsust käsitlevatel nõukogu aruteludel ega otsuse vastuvõtmisel,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping („leping“) kiidetakse liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse nimel heaks.
 Käesolevas otsuses esitatud mis tahes viidet liidule tuleb mõista selliselt, et see hõlmab ka Euroopa Aatomienergiaühendust.
 Artikkel 2
 1.Komisjon esindab liitu lepingu artiklites 164 ja 165 osutatud ühiskomitees ja selle erikomiteedes ning mis tahes muus erikomitees, mis võidakse luua artikli 164 lõike 2 punkti b alusel.
 1.1.Iirimaa, Küprose Vabariik ja Hispaania Kuningriik võivad vastavalt taotleda, et komisjoni esindajat saadaks:
 (a)Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee koosolekutel Iirimaa esindaja;
 (b)Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee koosolekutel Küprose Vabariigi esindaja;
 (c)Gibraltari protokolli rakendamisega seotud küsimuste erikomitee koosolekutel Hispaania Kuningriigi esindaja.
 2.Komisjon peab tagama, et nõukogu teavitatakse artikli 164 lõikes 2, artikli 165 lõigetes 2 ja 4 ning VIII lisas osutatud koosolekute ajakavast ja päevakorrast piisavalt varakult, et võimaldada nõukogul saada vajalikku teavet, konsulteerida ja teha vajalikke otsuseid. Nõukogu tuleb teavitada ka ühiskomitee koosolekute tulemustest.
 3.Esimesel viiel aastal pärast lepingu jõustumist peab komisjon andma Euroopa Parlamendile ja nõukogule kord aastas aru lepingu ja eelkõige selle teise osa rakendamisest ja kohaldamisest.
 Artikkel 3
 1.Nõukogu võib anda Ühendkuningriigile loa väljendada nõusolekut siduda end liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades rahvusvaheliste lepingutega, mis eeldatavasti jõustuvad või mida eeldatavasti kohaldatakse üleminekuperioodil. Sellise loa võib anda ainult järgmistel tingimustel:
 (a)
 Ühendkuningriik on tõendanud, et on olemas erihuvi, et asjaomane rahvusvaheline leping jõustuks või et seda kohaldataks juba üleminekuperioodil;
 (b)
 asjaomane rahvusvaheline leping on kooskõlas liidu õigusega, mida kohaldatakse Ühendkuningriigi suhtes ja Ühendkuningriigis lepingu artikli 127 alusel, ning kohustustega, millele on osutatud lepingu artikli 129 lõikes 1, ning
 (c)
 asjaomase rahvusvahelise lepingu jõustumine või selle kohaldamine üleminekuperioodil ei sea ohtu liidu välistegevuse eesmärgi saavutamist selles valdkonnas ega kahjusta muul moel liidu huve.
 2.Loa andmine lõike 1 kohaselt võib sõltuda võimalusest lisada asjaomasesse lepingusse mõni säte või jätta sellest mõni säte välja või võimalusest peatada lepingu mis tahes sätte kohaldamine, kui see on vajalik lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmise tagamiseks.
 3.Ühendkuningriik peab teatama komisjonile oma kavatsusest väljendada nõusolekut siduda end liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades rahvusvaheliste lepingutega, mis eeldatavasti jõustuvad või mida eeldatavasti kohaldatakse üleminekuperioodil. Komisjon peab kiiresti teatama nõukogule igast Ühendkuningriigi teatest, mille kohaselt kavatseb Ühendkuningriik väljendada nõusolekut siduda end mõne sellise rahvusvahelise lepinguga.
 4.Nõukogu peab lõikes 1 osutatud otsused komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma rakendusaktidega. Komisjoni ettepanek peab sisaldama hinnangut selle kohta, kas lõikes 1 osutatud tingimused on täidetud. Kui Ühendkuningriigi esitatud teave ei ole hinnangu andmiseks piisav, võib komisjon küsida lisateavet.
 5.Nõukogu peab teatama igast lõike 1 kohaselt tehtud otsusest Euroopa Parlamendile.
 Artikkel 4
 1.Iirimaa, Küprose Vabariigi või Hispaania Kuningriigi nõuetekohaselt põhjendatud taotluse korral võib nõukogu anda neile liikmesriikidele loa pidada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi kahepoolsete kokkulepete sõlmimiseks liidu ainupädevusse kuuluvates valdkondades. Sellise loa võib anda ainult järgmistel tingimustel:
 (a)asjaomane liikmesriik on esitanud teabe, millest nähtub, et kokkulepe on vajalik vastavalt kas Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli, Küprosel asuvate Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi suveräänsete baasipiirkondade protokolli või Gibraltari protokolliga ette nähtud korra nõuetekohaseks toimimiseks ning on kooskõlas lepingu põhimõtete ja eesmärkidega;
 (b)liikmesriigi esitatud teabe põhjal võib eeldada, et kavandatud kokkulepe on kooskõlas liidu õigusega, ning
 (c)kavandatud kokkulepe ei sea ohtu liidu välistegevuse eesmärgi saavutamist kokkuleppega hõlmatud valdkonnas ega kahjusta muul moel liidu huve.
 2.Loa andmine lõike 1 kohaselt võib sõltuda võimalusest lisada asjaomasesse kokkuleppesse mõni säte või jätta sellest mõni säte välja või võimalusest peatada kokkuleppe mis tahes sätte kohaldamine, kui see on vajalik lõikes 1 sätestatud tingimuste täitmise tagamiseks.
 3.Asjaomane liikmesriik peab teatama komisjonile oma kavatsusest pidada Ühendkuningriigiga läbirääkimisi. Komisjon peab edastama selle teabe kiiresti nõukogule. Asjaomane liikmesriik peab andma komisjonile kogu teabe, mis on vajalik, et hinnata, kas lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud.
 4.Asjaomane liikmesriik peab kutsuma komisjoni läbirääkimisi tähelepanelikult jälgima.
 5.Enne kahepoolse kokkuleppe allkirjastamist peab asjaomane liikmesriik teatama komisjonile läbirääkimiste tulemustest ja edastama komisjonile kavandatud kokkuleppe teksti ning komisjon peab sellest kiiresti teavitama nõukogu. Asjaomane liikmesriik võib väljendada oma nõusolekut siduda end kahepoolse kokkuleppega ainult eeldusel, et ta on saanud selleks nõukogult loa.
 6.Nõukogu peab lõigetes 1 ja 5 osutatud otsused komisjoni ettepaneku põhjal vastu võtma rakendusaktidega.
 Komisjoni ettepanek peab sisaldama hinnangut selle kohta, kas lõikes 1 sätestatud ja lõikes 2 osutatud tingimused on täidetud. Kui liikmesriigi esitatud teave ei ole hinnangu andmiseks piisav, võib komisjon küsida lisateavet.
 7.Kui nõukogu annab vastavalt lõigetele 1 ja 5 loa, peab asjaomane liikmesriik teavitama komisjoni kõnealuse kahepoolse kokkuleppe jõustumisest ning kokkuleppe staatuse mis tahes hilisematest muudatustest.
 8.Nõukogu peab teatama lõigete 1 ja 5 kohaselt tehtud otsustest Euroopa Parlamendile.
 Artikkel 5
 Komisjon peab määrama kindlaks liikmesriikide poolt lepingu artikli 18 lõigete 1 ja 4 ning artikli 26 kohaselt välja antavate dokumentide kehtivusaja ja vormi, sealhulgas nende turvaelemendid ja ühtse sõnastuse. Vastavad rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 7 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 6
 Komisjon peab määrama kindlaks lepingule lisatud Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli 3. lisa artikli 4 lõikes 1 ja artiklis 13 osutatud näidiste vormi ning selgitavad märkused ja tehnilised kirjeldused. Vastavad rakendusaktid tuleb vastu võtta kooskõlas artiklis 7 osutatud kontrollimenetlusega.
 Artikkel 7
 1.Komisjoni abistavad:
 (a)määruse (EÜ) nr 1683/95 artikliga 6 loodud komitee artiklis 5 osutatud rakendusaktide vastuvõtmisel;
 (b)määruse (EL) nr 952/2013 artikliga 285 loodud tolliseadustiku komitee artiklis 6 osutatud rakendusaktide vastuvõtmisel.
 Nimetatud komiteed on komiteed määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.
 2.Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.
 Artikkel 8
 Nõukogu eesistuja on volitatud määrama pädeva(d) isiku(d), kes on volitatud liidu nimel hoiule andma lepingu artiklis 185 nimetatud teate.
 Artikkel 9
 Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise kuupäeval.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
 1.3.Ettepaneku/algatuse liik
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Üldeesmärgid
 1.4.2.Erieesmärgid
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 1.4.4.Tulemusnäitajad
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang
 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)
 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.
 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta
 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.
 3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade
 3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 FINANTSSELGITUS
 1.ETTEPANEKU/ALGATUSE RAAMISTIK
 1.1.Ettepaneku/algatuse nimetus
 Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise leping
 1.2.Asjaomased poliitikavaldkonnad
 25 – Komisjoni poliitika koordineerimine ja õigusnõustamine
 1.3.Ettepanek/algatus käsitleb:
 ☑ uut meedet
 ◻uut meedet, mis tuleneb katseprojektist / ettevalmistavast meetmest
 5
 ◻olemasoleva meetme pikendamist
 ◻ühe või mitme meetme ümbersuunamist teise või uude meetmesse või ühendamist teise või uue meetmega
 1.4.Eesmärgid
 1.4.1.Üldeesmärgid
 Leping põhineb ELi lepingu artikli 50 lõikel 2. Euroopa Ülemkogu 29. aprilli 2017. aasta (artikkel 50) suuniste järgi on väljaastumislepingu eesmärk:
 •
 tagada nii kodanikele kui ka ettevõtetele, sidusrühmadele ja rahvusvahelistele partneritele seoses Ühendkuningriigi liidust väljaastumisest tuleneva olukorraga selgus ja õiguskindlus,
 •
 kaitsta kodanikke, kes on rajanud oma elu Ühendkuningriigi ELi liikmesusest tulenevatele õigustele,
 •
 lahutada Ühendkuningriik liidust ning vabastada ta kõigist õigustest ja kohustustest, mis on Ühendkuningriigil tulenevalt liikmesriigina antud lubadustest,
 •
 määrata kindlaks ajaliselt piiratud üleminekukord, mis oleks liidu huvides,
 •
 tagada, et liit ja Ühendkuningriik täidavad mõlemad Ühendkuningriigi liidu liikmeksolemise kogu perioodist tulenevad finantskohustused,
 •
 tagada tulemuslik lepingu haldamine, rakendamine ja täitmise tagamine, sealhulgas institutsiooniliste struktuuride ja tulemusliku vaidluste lahendamise mehhanismi kaudu, säilitades Euroopa Liidu Kohtu rolli liidu õiguse lõpliku tõlgendajana,
 •
 jätkata suure reede kokkuleppe kõigis osades sätestatud rahu ja
 leppimise eesmärgi toetamist ning rahuprotsessi saavutuste, hüvede ja kohustuste toetamist ja kaitsmist Iirimaa saarel,
 •
 kaitsta nende küproslaste huvisid, kes elavad ja töötavad suveräänsetes baasipiirkondades, ning tagada, et pärast Ühendkuningriigi väljaastumist ei tekiks õigustega segadust ja neist ei jäädaks ilma,
 •
 tagada, et Hispaania ja Ühendkuningriik teevad väljaastumise lepingu rakendamisel Gibraltari küsimuses tihedat koostööd, eelkõige seoses kodanike õiguste ja mitme muu poliitikavaldkonnaga.
 1.4.2.Erieesmärgid
 Erieesmärgid
 Ei kohaldata
 1.4.3.Oodatavad tulemused ja mõju
 Märkige, milline peaks olema ettepaneku/algatuse oodatav mõju toetusesaajatele/sihtrühmale.
 Liidu ja Ühendkuningriigi vaheline väljaastumisleping annab Euroopa kodanikele, ettevõtetele ja rahvusvahelistele partneritele kindlustunde, et Ühendkuningriigi väljaastumine liidust ei toimu korratult ega kontrollimatult.
 Väljaastumislepingu ainus mõju eelarvele on seotud asjaoluga, et luuakse liidu ja Ühendkuningriigi esindajatest koosnev ühiskomitee. Ühiskomitee jälgib ja hõlbustab väljaastumislepingu rakendamist ja kohaldamist, otsustab erikomiteede ülesannete üle ja teeb järelevalvet nende töö üle ning teeb lepingus muudatusi lepinguga ette nähtud juhtudel. Lepinguga on ühiskomiteele ette nähtud ka roll vaidluste lahendamisel ja seda on käsitletud väljaastumislepingu kuuenda osa III jaotises.
 Ühiskomitee tuleb kokku ühe poole taotlusel ning vähemalt üks kord aastas. Ühiskomitee kontrolli all tegutsevad järgmised erikomiteed, s.t väljaastumislepingu iga peamise osa jaoks üks allkomitee:
 a)
 kodanike õiguste komitee;
 b)
 muude väljaastumisega seotud sätete komitee;
 c)
 Iirimaa ja Põhja-Iirimaa protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee;
 d)
 Küprosel asuvate suveräänsete baasipiirkondade protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee;
 e)
 Gibraltari protokolli rakendamisega seotud küsimuste komitee ning
 f)
 finantssätete komitee.
 1.4.4.Tulemusnäitajad
 Märkige, milliste näitajate abil jälgitakse edusamme ja saavutusi.
 Ei kohaldata
 1.5.Ettepaneku/algatuse põhjendused
 1.5.1.Lühi- või pikaajalises perspektiivis täidetavad vajadused, sealhulgas algatuse rakendamise üksikasjalik ajakava
 Tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust.
 1.5.2.ELi meetme lisaväärtus (see võib tuleneda erinevatest teguritest, nagu kooskõlastamisest saadav kasu, õiguskindlus, suurem tõhusus või vastastikune täiendavus). Käesoleva punkti kohaldamisel tähendab „ELi meetme lisaväärtus“ väärtust, mis tuleneb liidu sekkumisest ja lisandub väärtusele, mille liikmesriigid oleksid muidu üksi loonud.
 Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine liidust on nii liidu kui ka Ühendkuningriigi huvides, tagades eelkõige õiguskindluse kodanike ja ettevõtjate jaoks mõlemal pool Inglise kanalit. Väljaastumisleping on vajalik selleks, et leevendada mis tahes negatiivset mõju Euroopa majandusele ja liidu eelarvele, kaitsta Ühendkuningriigis elavate ja töötavate Euroopa kodanike õigusi ning kaitsta rahu ja leppimise eesmärki Iirimaa saarel, nagu on sätestatud suure reede kokkuleppes.
 1.5.3.Samalaadsetest kogemustest saadud õppetunnid
 Ei kohaldata
 1.5.4.Kooskõla mitmeaastase finantsraamistikuga ja võimalik koostoime muude asjaomaste meetmetega
 Ei kohaldata
 1.5.5.Erinevate kasutada olevate rahastamisvõimaluste, sealhulgas vahendite ümberpaigutamise võimaluste hinnang
 Ei kohaldata
 1.6.Ettepaneku/algatuse kestus ja finantsmõju
 ◻ Piiratud kestusega
 –◻
 hõlmab ajavahemikku [PP/KK]AAAA–[PP/KK]AAAA
 –◻
 finantsmõju kulukohustuste assigneeringutele avaldub ajavahemikul AAAA–AAAA ja maksete assigneeringutele ajavahemikul AAAA–AAAA.
 ☑ Piiramatu kestusega
 –Rakendamise käivitumisperiood hõlmab ajavahemikku AAAA–AAAA,
 –millele järgneb täieulatuslik rakendamine.
 1.7.Ettenähtud eelarve täitmise viisid
 6
 ☑ Eelarve otsene täitmine komisjoni poolt
 –☑ oma talituste kaudu, sealhulgas kasutades liidu delegatsioonides töötavat komisjoni personali;
 –◻
 rakendusametite kaudu
 ◻ Eelarve jagatud täitmine koostöös liikmesriikidega
 ◻ Eelarve kaudne täitmine, mille puhul eelarve täitmise ülesanded on delegeeritud:
 –◻ kolmandatele riikidele või nende määratud asutustele;
 –◻ rahvusvahelistele organisatsioonidele ja nende allasutustele (nimetage);
 –◻ Euroopa Investeerimispangale ja Euroopa Investeerimisfondile;
 –◻ finantsmääruse artiklites 70 ja 71 osutatud asutustele;
 –◻ avalik-õiguslikele asutustele;
 –◻ avalikke teenuseid osutavatele eraõiguslikele asutustele, kuivõrd nad esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ liikmesriigi eraõigusega reguleeritud asutustele, kellele on delegeeritud avaliku ja erasektori partnerluse rakendamine ja kes esitavad piisavad finantstagatised;
 –◻ isikutele, kellele on delegeeritud Euroopa Liidu lepingu V jaotise kohaste ÜVJP erimeetmete rakendamine ja kes on kindlaks määratud asjaomases alusaktis.
 –Mitme eelarve täitmise viisi korral esitage üksikasjad rubriigis „Märkused“.
 Märkused
 2.HALDUSMEETMED
 2.1.Järelevalve ja aruandluse eeskirjad
 Märkige sagedus ja tingimused.
 Ühiskomitee esitab lepingu toimimise kohta aasta-aruande.
 2.2.Haldus- ja kontrollisüsteem(id)
 2.2.1.Eelarve täitmise viisi(de), rahastamise rakendamise mehhanismi(de), maksete tegemise korra ja kavandatava kontrollistrateegia selgitus.
 Ei kohaldata
 2.2.2.Teave kindlakstehtud riskide ja nende vähendamiseks kasutusele võetud sisekontrollisüsteemi(de) kohta
 Ei kohaldata
 2.2.3.Kontrollide kulutõhususe (kontrollikulude suhe hallatavate vahendite väärtusse) hinnang ja põhjendus ning prognoositav veariski tase (maksete tegemise ja sulgemise ajal).
 Ei kohaldata
 2.3.Pettuse ja eeskirjade eiramise ärahoidmise meetmed
 Nimetage rakendatavad või kavandatud ennetus- ja kaitsemeetmed, nt pettustevastase võitluse strateegias esitatud meetmed.
 3.ETTEPANEKU/ALGATUSE HINNANGULINE FINANTSMÕJU
 3.1.Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigid ja kulude eelarveread, millele mõju avaldub
 ·Olemasolevad eelarveread
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finants-raamistiku rubriik
 Eelarverida
 Assigneeringute liik
 Rahaline osalus
 Nr
 5
 [rubriik „Haldus“]
 Liigendatud/ liigendamata
 7
 .
 EFTA riigid
 8
 kandidaatriigid
 9
 kolmandad riigid
 finantsmääruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 XX 01 01 01 – Institutsioonides töötavate ametnike ja ajutiste töötajatega seotud kulud.
 Liigendamata
 EI
 EI
 EI
 EI
 XX 01 02 11 01 – Lähetus- ja esinduskulud
 Liigendamata
 EI
 EI
 EI
 EI
 ·Uued eelarveread, mille loomist taotletakse
 Järjestage mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiti ja iga rubriigi sees eelarveridade kaupa
 Mitmeaastase finants-raamistiku rubriik
 Eelarverida
 Assigneeringute liik
 Rahaline osalus
 Nr
 [...][Rubriik.............................................]
 Liigendatud/ liigendamata
 EFTA riigid
 kandidaatriigid
 kolmandad riigid
 Finants-määruse artikli 21 lõike 2 punkti b tähenduses
 [...][XX.YY.YY.YY]
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 JAH/EI
 3.2.Ettepaneku hinnanguline finantsmõju assigneeringutele.
 3.2.1.Hinnanguline mõju tegevusassigneeringutele – ülevaade
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma tegevusassigneeringute kasutamist
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab tegevusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 Nr
 <....> peadirektoraat
 Aasta
 N
 10
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 • Tegevusassigneeringud
 Eelarverida
 11
 Kulukohustused
 (1a)
 Maksed
 (2a)
 Eelarverida
 Kulukohustused
 (1b)
 Maksed
 (2b)
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud
 12
 Eelarverida
 (3)
 <.......> peadirektoraadi assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =1a+1b +3
 Maksed
 =2a+2b
 +3
 • Tegevusassigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 (4)
 Maksed
 (5)
 • Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI <....> assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 =4+ 6
 Maksed
 =5+ 6
 Juhul kui ettepanek/algatus mõjutab mitut rubriiki, tuleb eelmist jaotist korrata
 • Tegevusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)
 Kulukohustused
 (4)
 Maksed
 (5)
 Eriprogrammide vahenditest rahastatavad haldusassigneeringud KOKKU (kõik rubriigid)
 (6)
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–4 assigneeringud KOKKU
 (võrdlussumma)
 Kulukohustused
 =4+ 6
 Maksed
 =5+ 6
 Mitmeaastase finantsraamistiku rubriik
 5
 „Halduskulud“
 Selle punkti täitmisel tuleks kasutada haldusalaste eelarveandmete tabelit, mis on esitatud
 õigusaktile lisatava finantsselgituse lisas
 (sisekorraeeskirjade V lisa), ja laadida see üles DECIDE võrku talitustevahelise konsulteerimise eesmärgil.
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 Peadirektoraat: SG (ja potentisaalselt SJ ...)
 • Personalikulud
 286 000
 286 000
 286 000
 286 000
 • Muud halduskulud
 2 000
 2 000
 2 000
 2 000
 <.......> peadirektoraat KOKKU
 Assigneeringud
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
 (Kulukohustuste kogusumma = maksete kogusumma)
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 13
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIKIDE 1–5 assigneeringud KOKKU
 Kulukohustused
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 Maksed
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 3.2.2.Tegevusassigneeringutest rahastatav väljund (hinnang)
 Kulukohustuste assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Märkige eesmärgid ja väljundid
 ⇩
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 VÄLJUNDID
 Väljundi liik
 14
 Keskmine kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Arv
 Kulu
 Väljundite arv kokku
 Kulud kokku
 ERIEESMÄRK nr 1
 15
 ...
 - Väljund
 - Väljund
 - Väljund
 Erieesmärk nr 1 kokku
 ERIEESMÄRK nr 2
 - Väljund
 Erieesmärk nr 2 kokku
 KULUD KOKKU
 3.2.3.Hinnanguline mõju haldusassigneeringutele – ülevaade
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma haldusassigneeringute kasutamist
 –☑
 Ettepanek/algatus hõlmab haldusassigneeringute kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 16
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 KOKKU
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 assigneeringud KOKKU
 Personalikulud
 286 000
 286 000
 286 000
 286 000
 Muud halduskulud
 2 000
 2 000
 2 000
 2 000
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGI 5 kulud kokku
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 17
 Personalikulud
 Muud halduskulud
 Mitmeaastase finantsraamistiku RUBRIIGIST 5 välja jäävad kulud
 KOKKU
 288 000
 288 000
 288 000
 288 000
 Personaliga seotud assigneeringute vajadused kaetakse asjaomase peadirektoraadi poolt kõnealuse meetme haldamiseks juba antud ja/või peadirektoraadi siseselt ümberpaigutatud assigneeringutest, mida vajaduse korral võidakse täiendada nendest lisaassigneeringutest, mis haldavale peadirektoraadile eraldatakse iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades eelarvepiirangutega.
 3.2.3.1.Hinnanguline personalivajadus
 –◻
 Ettepanek/algatus ei hõlma personali kasutamist.
 –◻
 Ettepanek/algatus hõlmab personali kasutamist, mis toimub järgmiselt:
 Hinnanguline väärtus täistööaja ekvivalendina
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta N+2
 Aasta N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 • Ametikohtade loeteluga ette nähtud ametikohad (ametnikud ja ajutised töötajad)
 XX 01 01 01 (komisjoni peakorteris ja esindustes)
 2
 2
 2
 2
 XX 01 01 02 (delegatsioonides)
 XX 01 05 01/11/21 (kaudne teadustegevus)
 10 01 05 01/11 (otsene teadustegevus)
 • Koosseisuväline personal (täistööajale taandatud töötajad)
 18
 XX 01 02 01 (üldvahenditest rahastatavad lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud)
 XX 01 02 02 (lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud ja noored spetsialistid delegatsioonides)
 XX 01 04 yy
 19
 - peakorteris
 - delegatsioonides
 XX 01 05 02/12/22 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud kaudse teadustegevuse valdkonnas)
 10 01 05 02/12 (lepingulised töötajad, riikide lähetatud eksperdid ja renditud tööjõud otsese teadustegevuse valdkonnas)
 Muud eelarveread (märkige)
 KOKKU
 2
 2
 2
 2
 XX tähistab asjaomast poliitikavaldkonda või eelarvejaotist.
 Personalivajadused kaetakse juba meedet haldavate peadirektoraadi töötajatega ja/või töötajate peadirektoraadi sisese ümberpaigutamise teel. Vajaduse korral võidakse personali täiendada iga-aastase vahendite eraldamise menetluse käigus, arvestades olemasolevate eelarvepiirangutega.
 Ülesannete kirjeldus:
 Ametnikud ja ajutised töötajad
 Ühikomitee koosolekute ettevalmistamine, nendel osalemine ja järelmeetmed. Lepingu toimimist käsitleva aastaaruande ettevalmistamine ja vastuvõtmine.
 Koosseisuvälised töötajad
 3.2.4.Kooskõla kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga
 Ettepanek/algatus:
 –☑
 on täielikult rahastatav mitmeaastase finantsraamistiku asjaomase rubriigi sisese vahendite ümberpaigutamise kaudu.
 Ettepanek puudutab üksnes halduskulusid, mis tehakse kindlaks vahendite eraldamise käigus tehtava ümberpaigutamise teel.
 –◻
 tingib mitmeaastase finantsraamistiku asjaomases rubriigi mittesihtotstarbelise varu ja/või mitmeaastase finantsraamistiku määruses sätestatud erivahendite kasutuselevõtu.
 Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele ning nimetades kasutatavad rahastamisvahendid.
 –◻
 nõuab mitmeaastase finantsraamistiku muutmist.
 Selgitage, millised toimingud on vajalikud, osutades asjaomastele rubriikidele, eelarveridadele ja summadele.
 3.2.5.Kolmandate isikute rahaline osalus
 Ettepanek/algatus:
 –☑
 ei hõlma kolmandate isikute poolset kaasrahastamist
 –◻
 hõlmab kaasrahastamist, mille hinnanguline summa on järgmine:
 Assigneeringud miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Aasta
 N
 20
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Kokku
 Nimetage kaasrahastav asutus
 Kaasrahastatavad assigneeringud KOKKU
 3.3.Hinnanguline mõju tuludele
 –☑
 Ettepanekul/algatusel puudub finantsmõju tuludele
 –◻
 Ettepanekul/algatusel on järgmine finantsmõju:
 omavahenditele
 muudele tuludele
 palun märkige, kas see on kulude eelarveridasid mõjutav sihtotstarbeline tulu
 miljonites eurodes (kolm kohta pärast koma)
 Tulude eelarverida:
 Jooksva aasta eelarves kättesaadavad assigneeringud
 Ettepaneku/algatuse mõju
 21
 Aasta
 N
 Aasta
 N+1
 Aasta
 N+2
 Aasta
 N+3
 Lisage vajalik arv aastaid, et kajastada kogu finantsmõju kestust (vt punkt 1.6)
 Artikkel .............
 Sihtotstarbeliste tulude puhul märkige, milliseid kulude eelarveridasid ettepanek mõjutab.
 Muud märkused (nt tuludele avaldatava mõju arvutamise meetod/valem või muu teave)
 (1)
 https://www.consilium.europa.eu/media/37100/20181121-cover-political-declaration.pdf
 (2)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).
 (3)
 Nõukogu 29. mai 1995. aasta määrus (EÜ) nr 1683/95 ühtse viisavormi kohta (EÜT L 164, 14.7.1995, lk 1).
 (4)
 Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).
 (5)
 Vastavalt finantsmääruse artikli 58 lõike 2 punktile a või b.
 (6)
 Eelarve täitmise viise koos viidetega finantsmäärusele on selgitatud veebisaidil
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (7)
 Liigendatud = liigendatud assigneeringud / liigendamata = liigendamata assigneeringud.
 (8)
 EFTA: Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsioon.
 (9)
 Kandidaatriigid ja vajaduse korral Lääne-Balkani potentsiaalsed kandidaatriigid.
 (10)
 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.
 (11)
 Eelarve ametliku liigenduse kohaselt.
 (12)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (13)
 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.
 (14)
 Väljunditena käsitatakse tarnitud tooteid ja osutatud teenuseid (rahastatud üliõpilasvahetuste arv, ehitatud teede pikkus kilomeetrites jms).
 (15)
 Vastavalt punktile 1.4.2. „Erieesmärk/erieesmärgid...“.
 (16)
 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.
 (17)
 Tehniline ja/või haldusabi ning ELi programmide ja/või meetmete rakendamiseks antava toetusega seotud kulud (endised BA read), otsene teadustegevus, kaudne teadustegevus.
 (18)
 Lepingulised töötajad, kohalikud töötajad, riikide lähetatud eksperdid, renditud tööjõud, noored eksperdid delegatsioonides.
 (19)
 Tegevusassigneeringutest rahastatavate koosseisuväliste töötajate ülempiiri arvestades (endised B..A read).
 (20)
 Aasta, mil alustatakse ettepaneku/algatuse rakendamist. „N“ asemel tuleb märkida rakendamise esimene aasta (näiteks 2021). Sama tuleb teha ka järgnevate aastate puhul.
 (21)
 Traditsiooniliste omavahendite (tollimaksud ja suhkrumaksud) korral tuleb märkida netosummad, s.t brutosumma pärast 20 % sissenõudmiskulude mahaarvamist.


text:
 5.5.2014
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 135/21
 Vorabentscheidungsersuchen der Rechtbank van eerste aanleg te Turnhout (Belgien), eingereicht am 5. Februar 2014 — Openbaar Ministerie/Marc Emiel Melanie De Beuckeleer u. a.
 (Rechtssache C-56/14)
 2014/C 135/24
 Verfahrenssprache: Niederländisch
 Vorlegendes Gericht
 Rechtbank van eerste aanleg te Turnhout
 Parteien des Ausgangsverfahrens
 Kläger: Openbaar Ministerie
 Beklagte: Marc Emiel Melanie De Beuckeleer, Michiel Martinus Zeeuws, Staalbeton NV/SA
 Vorlagefrage
 Steht die Verpflichtung zur vorhergehenden LIMOSA-Meldung für Arbeitnehmer, wie sie in den Art. 137 bis 152 des Programmgesetzes vom 27. Dezember 2006 vorgesehen ist, im Widerspruch zu der in Art. 49 EG und Art. 56 AEUV verankerten Dienstleistungsfreiheit?