text:
A bíróság szerint is visszaélt erőfölényével a MÁV | hírek | Jogi Fórum
 A bíróság szerint is visszaélt erőfölényével a MÁV
 2008.01.17. Jogi Fórum / GVH
 Első fokon pert nyert a Gazdasági Versenyhivatal (GVH) a Magyar Államvasutak Zrt. ellen. A Fővárosi Bíróság ugyanis lényegében helybenhagyta a versenyhatóság döntését, amelyben erőfölénnyel való visszaélés miatt elmarasztalta a vasúttársaságot.
 A bíróság szerint azonban nem minősült erőfölénnyel való visszaélésnek, hogy a MÁV a 2005. évre szóló pályahasználati szerződés megkötésének előfeltételeként bankgaranciát kért, így a versenyjogsértésért kirótt bírságot 700 millió forintra csökkentette.
 Magyarország európai uniós csatlakozásával egyidőben megvalósult vasúti piacnyitásnak köszönhetően a vasúti teher- és személyszállításban megnyílt a lehetőség új társaságok piacra lépésére. A saját hálózattal nem rendelkező új vasúttársaságok működéséhez szükséges vasúti pálya és más pályatartozékok használatához a MÁV ZRt.-nek diszkriminációmentes hozzáférést kell biztosítania. Már 2004 folyamán négy magán vasúttársaság is megjelent a hazai piacon, s a vasúti árufuvarozásba kívánt bekapcsolódni. Az új piaci szereplők részéről hamarosan több olyan jelzés is érkezett a GVH-hoz, amelyek a MÁV ZRt. pályahasználati szerződéskötési gyakorlatát és a pályához való hozzáférés körülményeit kifogásolták.
 A GVH 2005. február 9-én indított eljárást annak vizsgálatára, hogy az állami vasút pályahasználati szerződésében foglalt egyes pénzügyi feltételek akadályozhatják-e a szerződéskötésre kötelezett versenytárs vasutak piacra lépését és működését. A GVH szerint versenyjogilag indokolatlannak minősült, ezáltal alkalmas volt a magánvasutak piacra lépésének nehezítésére, hogy a MÁV ZRt. Pályavasúti Üzletága az országos közforgalmú vasúthálózat használatához szükséges pályahasználati szerződések megkötése során biztosítékként valamennyi magánvasúttól egységesen az éves pályahasználati díj 2,5 hónapra eső részének megfelelő összegű, feltétel nélküli bankgaranciát kért.
 Hasonló hatással volt a piacra a MÁV ZRt. azon magatartása, amelyet a magánvasutak egyes konkrét - de nem az országos közforgalmú hálózathoz tartozó - pályaszakaszokhoz (elsősorban ipar- és rakodóvágányokhoz) történő hozzáférési igényeinek teljesítése során tanúsított, s amelyre külön szabályozás nem vonatkozott. A MÁV ZRt. tulajdonában vagy kezelésében lévő iparvágányok működtetését a MÁV Árufuvarozási Üzletága látta el, amely egyben a magánvasutak fő versenytársának számított. Ennek következtében a MÁV egyik üzletága olyan - visszaélésre alkalmas - helyzetbe kerülhetett, hogy jórészt tőle függött a hozzáférési kérelmek érdemi elbírálása, a hozzáférések biztosítása. A társaság számos esetben ténylegesen megakadályozta, illetve nehezítette azt, hogy a magánvasutak az iparvágányokkal rendelkező fuvaroztató cégeknek szállítási feladatokat teljesítsenek.
 Ugyancsak a piacralépést nehezítő magatartásnak minősült a MÁV ZRt. részéről az, hogy a piacnyitást megelőzően, illetve közvetlenül azt követően négy, kiemelt jelentőségű fuvaroztató céggel több évre szóló, kizárólagos szállítási keretmegállapodást kötött. Ezen cégek (a MOL, a BorsodChem, a Mátrai Erőmű és a Magyar Alumínium Rt.) a megállapodás hatálya alatt akkor sem fordulhattak a magánvasutakhoz, ha azok a MÁV ZRt.-nél lényegesen kedvezőbb feltételeket tudtak volna kínálni.
 A GVH végül 2006 júliusában a MÁV ZRt.-t egymilliárd forint versenyfelügyeleti bírság megfizetésére kötelezte. A kiszabott bírság a MÁV ZRt. Árufuvarozási Üzletágának méretével, a jogsértés súlyával és időtartamával arányosan került megállapításra. A bírság mértéke kifejezi, hogy a GVH az állam által elhatározott piacnyitást akadályozó vállalkozói magatartásokat szigorúan ítéli meg. A MÁV ZRt. által elkövetett versenyjogsértések különösen érzékeny helyzetben és időszakban érintették hátrányosan az újonnan piacralépni szándékozó magánvasutakat, kockáztatva ezzel a piacnyitás sikerességét. A piacnyitást követő időszakban a korábban monopolhelyzetet élvező céget fokozott versenyjogi felelősség terheli, ha magatartásával indokolatlanul és jogszerűtlenül korlátozza, nehezíti az újonnan megjelenő vállalkozások üzleti lehetőségeit.
 A bírság kiszabásakor a GVH figyelembe vette azt is, hogy a MÁV ZRt. 2006 májusától vállalta, hogy önként tartózkodik a kizárólagos szerződéses kikötések érvényesítésétől. Enyhítő körülménynek bizonyult még, hogy időközben a MÁV ZRt. olyan belső szervezeti változásokat eszközölt, amelyek révén elkerülhető a hálózathoz való hozzáférés megnehezítése, mivel az önálló gazdasági társaságba szervezett MÁV Cargo ZRt. már nem rendelkezik iparvágányok tulajdon-, vagy kezelési jogával.
 A GVH döntése után a MÁV a Fővárosi Bírósághoz fordult jogorvoslatért. A bíróság január 11-én hozott döntésében alapjaiban helyben hagyta a versenyhatóság határozatát. Csupán a határozat azon részét nem tartotta megalapozottnak, mely szerint erőfölénnyel való visszaélésnek minősülne az, hogy a MÁV a 2005. évre szóló pályahasználati szerződés megkötésének előfeltételeként bankgarancia nyújtását írta elő. A bíróság elfogadta a MÁV által előterjesztett érvelést, és megállapította, hogy a bankgarancia előírása jogszerű volt, így a GVH által eredetileg kiszabott 1 milliárd forintos bírságot 700 millió forintra csökkentette.
 (Vj-22/2005.sz ügy)


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
Svarbus teisinis pranešimas
 |
 22001D0114
 Oficialusis leidinys L 322 , 06/12/2001 p. 0026 - 0026
 EEE jungtinio komiteto sprendimasNr. 114/20012001 m. rugsėjo 28 d.iš dalies keičiantis EEE susitarimo II priedą (Techniniai reglamentai, standartai, bandymai ir sertifikavimas)EEE JUNGTINIS KOMITETAS,atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą, patikslintą Protokolu, patikslinančiu Europos ekonominės erdvės susitarimą, toliau — Susitarimas, ypač į jo 98 straipsnį,kadangi:(1) Susitarimo II priedas buvo iš dalies pakeistas 2000 m. birželio 28 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 58/2000 [1].(2) 2000 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2000/299/EB, nustatantis pradinę radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių klasifikaciją ir susijusius žymeklius [2] turi būti įtrauktas į Susitarimą,NUSPRENDĖ:1 straipsnisSusitarimo II priedo XVIII skyriuje po 4zzi punkto (Komisijos sprendimas 1999/511/EB) įterpiamas šis punktas:"4zzj. 32000 D 0299: 2000 m. balandžio 6 d. Komisijos sprendimas 2000/299/EB, nustatantis pradinę radijo ryšio įrenginių ir telekomunikacijų galinių įrenginių klasifikaciją ir susijusius žymeklius (OL L 97, 2000 4 19, p. 13)."2 straipsnisKomisijos sprendimo 2000/299/EB tekstas islandų ir norvegų kalbomis, kuris turi būti paskelbtas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE priede, yra autentiškas.3 straipsnisŠis sprendimas įsigalioja 2001 m. rugsėjo 29 d., jei EEE jungtiniam komitetui buvo pateikti visi pranešimai pagal Susitarimo 103 straipsnio 1 dalį [3].4 straipsnisŠis sprendimas skelbiamas Europos Bendrijų oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.Priimta Briuselyje, 2001 m. rugsėjo 28 d.EEE jungtinio komiteto varduPirmininkasE. Bull[1] OL L 237, 2000 9 21, p. 74.[2] OL L 97, 2000 4 19, p. 13.[3] Konstituciniai reikalavimai nenurodyti.--------------------------------------------------


type: legislation

text:
 2022.1.25.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 16/33
 A BIZOTTSÁG (EU) 2022/94 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2022. január 24.)
 a foszmet hatóanyag jóváhagyásának a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti meg nem hosszabbításáról, valamint az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének módosításáról
 (EGT-vonatkozású szöveg)
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a növényvédő szerek forgalomba hozataláról valamint a 79/117/EGK és a 91/414/EGK tanácsi irányelvek hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. október 21-i 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 20. cikke (1) bekezdésére és 78. cikke (2) bekezdésére,
 mivel:
 (1)
 A 2007/25/EK bizottsági irányelv (2) felvette a 91/414/EGK tanácsi irányelv (3) I. mellékletébe a foszmet hatóanyagot.
 (2)
 A 91/414/EGK irányelv I. mellékletében szereplő hatóanyagok az 1107/2009/EK rendelet értelmében jóváhagyott hatóanyagoknak tekintendők, és az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet (4) mellékletének A. részében foglalt felsorolásban is szerepelnek.
 (3)
 A foszmet hatóanyagnak az 540/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet mellékletének A. részében megállapított jóváhagyása 2022. július 31-én lejár.
 (4)
 A 844/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (5) 1. cikkének megfelelően és az említett cikkben előírt határidőn belül kérelmet nyújtottak be a foszmet hatóanyag jóváhagyásának meghosszabbítása iránt.
 (5)
 A kérelmező benyújtotta a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 6. cikkének megfelelően előírt kiegészítő dokumentációt. A referens tagállam a kérelmet hiánytalannak találta.
 (6)
 A referens tagállam a társreferens tagállammal konzultálva elkészítette a jóváhagyás érvényességének meghosszabbítása iránt benyújtott kérelmet értékelő jelentéstervezetet, amelyet 2020. szeptember 29-én benyújtott az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatósághoz (a továbbiakban: Hatóság) és a Bizottsághoz.
 (7)
 A Hatóság a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéstervezetet megküldte észrevételezésre a kérelmezőnek és a tagállamoknak, majd a kapott észrevételeket továbbította a Bizottsághoz. A Hatóság ezenkívül közzétette a kiegészítő összefoglaló dokumentációt, amelyről nyilvános konzultációt is indított. A Hatóság 2020. augusztus 20-án eljuttatta a Bizottsághoz az arra vonatkozó következtetéseit (6), hogy a foszmet várhatóan megfelel-e az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumoknak. A Hatóság módosította következtetéseit, és 2021. július 22-én eljuttatta azokat a Bizottsághoz.
 (8)
 A Hatóság megállapította, hogy a szert kezelők és más dolgozók, a közelben tartózkodók és a lakosok tekintetében – még egyéni védőeszközök használata vagy a rendelkezésre álló kockázatcsökkentő intézkedések alkalmazása esetén is – elfogadhatatlan kockázat áll fenn. Megállapította továbbá, hogy a fogyasztókra és a vízi szervezetekre nézve magas akut és krónikus kockázat, a madarakra, az emlősökre és a nem célzott ízeltlábúakra (többek között a méhekre) nézve pedig magas kockázat áll fenn.
 (9)
 Emellett a Hatóságnak nem állt módjában teljeskörű fogyasztói kockázatértékelést végezni, mivel a kérelmező által szolgáltatott információk alapján sem az összes áru, sem pedig az összes potenciálisan releváns metabolit nem volt értékelhető. Végül a Hatóság arra a következtetésre jutott, hogy a fejlődési neurotoxicitás értékelése nem véglegesíthető, mivel a kérelmező nem nyújtott be megfelelő tanulmányt.
 (10)
 A Bizottság a foszmet tekintetében 2021. január 26-án benyújtotta a hosszabbítási jelentést, 2021. március 24-én pedig a rendelettervezetet a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának.
 (11)
 A Bizottság felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a Hatóság következtetésével kapcsolatos észrevételeit. Emellett a 844/2012/EU végrehajtási rendelet 14. cikke (1) bekezdésének harmadik albekezdésével összhangban a Bizottság arra is felkérte a kérelmezőt, hogy nyújtsa be a hosszabbítási kérelmet értékelő jelentéssel kapcsolatos észrevételeit. A kérelmező benyújtotta észrevételeit, és azokat a Bizottság alaposan megvizsgálta.
 (12)
 A kérelmező által felhozott érvek azonban nem tudták eloszlatni a hatóanyaggal kapcsolatos aggályokat.
 (13)
 Következésképpen nem nyert megállapítást, hogy legalább egy növényvédő szer egy vagy több reprezentatív felhasználása vonatkozásában teljesülnek az 1107/2009/EK rendelet 4. cikkében előírt jóváhagyási kritériumok. Ezért az említett rendelet 20. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelően helyénvaló úgy rendelkezni, hogy a foszmet hatóanyag jóváhagyása ne kerüljön meghosszabbításra.
 (14)
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendeletet ezért ennek megfelelően módosítani kell.
 (15)
 A tagállamok számára elegendő időt kell biztosítani a foszmettartalmú növényvédő szerekre vonatkozó engedélyek visszavonására.
 (16)
 Amennyiben a tagállamok az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében türelmi időt biztosítanak a foszmetet tartalmazó növényvédő szerek tekintetében, ez az időszak legfeljebb az e rendelet hatálybalépésétől számított 9 hónapig tarthat.
 (17)
 Az (EU) 2021/745 bizottsági végrehajtási rendelet (7)2022. július 31-ig meghosszabbította a foszmet jóváhagyási időtartamát annak érdekében, hogy a jóváhagyás meghosszabbítására irányuló eljárást e jóváhagyási időtartam lejárta előtt be lehessen fejezni. Ugyanakkor, mivel a jóváhagyás meg nem hosszabbítására vonatkozó határozathozatalra a meghosszabbított jóváhagyási időszak lejárta előtt kerül sor, ezt a rendeletet minél előbb alkalmazni kell.
 (18)
 Ez a rendelet nem sérti a kérelmezők azon jogát, hogy az 1107/2009/EK rendelet 7. cikke szerint újabb kérelmet nyújtsanak be a foszmet jóváhagyása iránt.
 (19)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 A hatóanyag jóváhagyásának meg nem hosszabbítása
 A foszmet hatóanyag jóváhagyása nem kerül meghosszabbításra.
 2. cikk
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet módosítása
 Az 540/2011/EU végrehajtási rendelet mellékletének A. részében található táblázat foszmetre vonatkozó 153. sorát el kell hagyni.
 3. cikk
 Átmeneti intézkedések
 A tagállamok 2022. május 1-ig visszavonják a foszmet hatóanyagot tartalmazó növényvédő szerekre vonatkozó engedélyeket.
 4. cikk
 Türelmi idő
 A tagállamok által az 1107/2009/EK rendelet 46. cikke értelmében biztosított türelmi időnek 2022. november 1-ig le kell járnia.
 5. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2022. január 24-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 309., 2009.11.24., 1. o.
 (2) HL L 106., 2007.4.24., 34. o. és HL L 56M., 2008.2.29., 326. o.
 (3) A Tanács 91/414/EGK irányelve (1991. július 15.) a növényvédő szerek forgalomba hozataláról (HL L 230., 1991.8.19., 1. o.).
 (4) A Bizottság 540/2011/EU végrehajtási rendelete (2011. május 25.) az 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a jóváhagyott hatóanyagok jegyzéke tekintetében történő végrehajtásáról (HL L 153., 2011.6.11., 1. o.).
 (5) A Bizottság 844/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. szeptember 18.) a hatóanyagok jóváhagyásának meghosszabbítására vonatkozó eljárás végrehajtásához szükséges rendelkezéseknek a növényvédő szerek forgalomba hozataláról szóló 1107/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti megállapításáról (HL L 252., 2012.9.19., 26. o.).
 (6) Peer review of the pesticide risk assessment of the active substance phosmet (A foszmet hatóanyagú növényvédő szereknél felmerülő kockázatok értékelésének szakmai vizsgálata), EFSA Journal 2021; 19(3):6237.
 (7) A Bizottság (EU) 2021/745 végrehajtási rendelete (2021. május 6.) az 540/2011/EU végrehajtási rendeletnek az alumínium-ammónium-szulfát, az alumínium-szilikát, a beflubutamid, a bentiavalikarb, a bifenazát, a boszkalid, a kalcium-karbonát, a kaptán, a szén-dioxid, a cimoxanil, a dimetomorf, az etefon, a teafakivonat, a famoxadon, a zsírsavak desztillációs maradéka, a C7–C20 zsírsavak, a flumioxazin, a fluoxastrobin, a flurokloridon, a folpet, a formetanát, a gibberellinsav, a gibberellinek, heptamaloxiloglükán, a hidrolizált fehérjék, a vas-szulfát, a metazaklór, a metribuzin, a milbemektin, a Paecilomyces lilacinus (törzs: 251), a fenmedifam, a foszmet, a pirimifosz-metil, a növényi olajok/repceolaj, a kálium-hidrogén-karbonát, a propamokarb, a protiokonazol, a kvarchomok, a halolaj, az állati vagy növényi eredetű szagriasztók/birkafaggyú, az S-metolaklór, az egyenes láncú lepkeferomonok, a tebukonazol és a karbamid hatóanyag jóváhagyási időtartamának meghosszabbítása tekintetében történő módosításáról (HL L 160., 2021.5.7., 89. o.).


text:
 21.10.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 286/32
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/1867
 z dne 20. oktobra 2016
 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 3199/93 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Direktive Sveta 92/83/EGS z dne 19. oktobra 1992 o uskladitvi strukture trošarin za alkohol in alkoholne pijače (1) ter zlasti člena 27(4) Direktive,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 V skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS morajo države članice alkohol, ki je bil popolnoma denaturiran v skladu z zahtevami katere koli države članice, oprostiti plačila trošarine, pod pogojem, da je v skladu s pogoji iz odstavkov 3 in 4 navedenega člena o teh zahtevah izdano uradno obvestilo in da so odobrene.
 (2)
 Denaturanti, ki se uporabljajo v vsaki državi članici za namene popolne denaturacije alkohola v skladu s členom 27(1)(a) Direktive 92/83/EGS, so opisani v Prilogi k Uredbi Komisije (ES) št. 3199/93 (2).
 (3)
 Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) št. 162/2013 (3) je bil uveden skupni postopek za popolno denaturacijo alkohola. Navedeni skupni postopek vključuje uporabo treh litrov izopropil alkohola (IPA), treh litrov metil etil ketona (MEK) in enega grama denatonijevega benzoata na hektoliter absolutnega etanola. Namen navedenega skupnega postopka je bil nadomestiti različne nacionalne postopke za denaturacijo, s čimer bi preprečili utaje, izogibanje in zlorabe na tem področju.
 (4)
 Čeprav je navedeni skupni postopek za denaturacijo priznano trden, učinkovit in uspešen v boju proti goljufijam ter hkrati preprečuje naključno ali namerno porabo, se v industriji večinoma ne uporablja, predvsem zaradi višjih stroškov navedenega postopka v primerjavi z nekaterimi nacionalnimi postopki za denaturacijo. Veliko število nacionalnih postopkov za denaturacijo slabi učinkovit nadzor in odpira priložnosti za goljufije.
 (5)
 V okviru razprav s pristojnimi organi in ob upoštevanju stališč industrije je bilo doseženo soglasje o enotnem skupnem postopku za denaturacijo. Navedeni postopek pomeni znižanje stroškov, saj zmanjšuje potrebno količino izopropil alkohola (IPA), metil etil ketona (MEK) in denatonijevega benzoata na hektoliter absolutnega etanola, pri tem pa zagotavlja zadostno raven preprečevanja.
 (6)
 Zato bi bilo treba vse nacionalne postopke za denaturacijo odstraniti iz Priloge k Uredbi (ES) št. 3199/93. Države članice, ki še naprej uporabljajo nacionalne postopke za denaturacijo, bodo tako ravnale v skladu s pogoji iz člena 27(1)(b) Direktive 92/83/EGS, ki določa oprostitev plačila usklajene trošarine za denaturiran alkohol, uporabljen za proizvodnjo katerega koli izdelka, ki ni namenjen za prehrano.
 (7)
 Komisija je posredovala vsa obvestila iz člena 27(3) Direktive 92/83/EGS drugim državam članicam.
 (8)
 Zoper zahteve, za katere je bilo izdano uradno obvestilo, ni bil vložen noben ugovor v skladu s členom 27(4) Direktive 92/83/EGS.
 (9)
 Primerno je določiti razumen rok, da se industriji omogoči dovolj časa za prilagoditev na nov skupni postopek za denaturacijo in izpolnitev obstoječih pogodbenih obveznosti.
 (10)
 Uredbo (ES) št. 3199/93 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (11)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Odbora za trošarine –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Priloga k Uredbi (ES) št. 3199/93 se nadomesti z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. avgusta 2017.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 20. oktobra 2016
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 316, 31.10.1992, str. 21.
 (2) Uredba Komisije (ES) št. 3199/93 z dne 22. novembra 1993 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine (UL L 288, 23.11.1993, str. 12).
 (3) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 162/2013 z dne 21. februarja 2013 o spremembi Priloge k Uredbi (ES) št. 3199/93 o vzajemnem priznavanju postopkov za popolno denaturacijo alkohola za namene oprostitve plačila trošarine (UL L 49, 22.2.2013, str. 55).
 PRILOGA
 „PRILOGA
 1.
 Seznam proizvodov z registrsko številko Službe za izmenjavo kemijskih izvlečkov (CAS, Chemical Abstract Service), dovoljenih za popolno denaturacijo alkohola:
 Denatonijev benzoat
 CAS: 3734-33-6
 Izopropil alkohol (IPA)
 CAS: 67-63-0
 Metil etil keton (butanon) (MEK)
 CAS: 78-93-3
 2.
 Sopomenke dovoljenih proizvodov so na voljo v različnih uradnih jezikih Unije v zbirki podatkov evropskega carinskega seznama kemijskih snovi.
 3.
 Izraz ‚absolutni etanol‘ se v tej prilogi uporablja v skladu s terminologijo, ki jo uporablja Mednarodna zveza za čisto in uporabno kemijo (IUPAC).
 4.
 Skupni postopek za denaturacijo, ki se uporablja v vseh državah članicah za popolnoma denaturiran alkohol:
 Na hektoliter absolutnega etanola se dodajo naslednje snovi:
 —
 1,0 litra izopropil alkohola (IPA),
 —
 1,0 litra metil etil ketona (MEK),
 —
 1,0 grama denatonijevega benzoata.
 5.
 Denaturiranemu alkoholu se lahko doda barvilo, ki daje izdelku značilno barvo in ga naredi prepoznavnega.“


type: wikipedia

text:
Calabritto község (comune) Olaszország Campania régiójában, Avellino megyében.
 Fekvése
 A Picentini-hegység keleti részén fekszik. Határai: Acerno, Bagnoli Irpino, Caposele, Lioni, Senerchia és Valva.
 Története
 A település nevének eredetét illetően két feltételezés létezik: az első szerint a Britta nevű patak után kapta nevét, mely átfolyik a településen; a második szerint a település neve galagonya latin elnevezéséből (calabrix) származik. Első említése 1299-ből származik. Ekkor már állt a normannok által épített erődítmény, amely a település fő látványossága. A következő századokban nemesi birtok volt. A 19. században nyerte el önállóságát, amikor a Nápolyi Királyságban felszámolták a feudalizmust.
 Népessége
 A népesség számának alakulása:
 Fő látnivalók
 Santa Maria di Costantinopoli-templom
 Maria Santissima della Neve-templom
 Maria Santissima dei Grienzi-kápolna
 Jegyzetek
 Források
 Comuni-Italiani
 Italy World Club
 További információk
 Avellino megye települései


text:
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne 11.4.2018
 COM(2018) 175 final
 2018/0084(NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů
 DŮVODOVÁ ZPRÁVA
 1.SOUVISLOSTI NÁVRHU
 Nařízení (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013
 1
 pozměnilo Úmluvu k provedení Schengenské dohody
 2
 , nařízení (ES) č. 562/2006
 3
 (Schengenský hraniční kodex) a nařízení (ES) č. 810/2009
 4
 (vízový kodex) a mimo jiné změnilo definici pojmu „krátkodobý pobyt“ pro státní příslušníky třetích zemí v schengenském prostoru. Ode dne 18. října 2013 platí pro státní příslušníky třetích zemí (bez ohledu na to, zda se na ně vztahuje vízová povinnost, či jsou od ní osvobozeni), kteří chtějí cestovat do schengenského prostoru za účelem krátkodobého pobytu, maximální doba povoleného pobytu „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“. Na rozdíl od definice ve znění platném do 18. října 2013 (tři měsíce během období šesti měsíců ode dne prvního vstupu) je nový pojem přesnější, neboť stanoví uvedenou dobu ve dnech, a nikoli v měsících. Kromě toho bylo z definice vypuštěno spojení „ode dne prvního vstupu“, které vedlo k mnoha nejasnostem a otázkám.
 Nařízení (EU) č. 610/2013 zavedlo veškeré nezbytné změny do acquis EU v oblasti víz a hranic, tj. do Schengenské úmluvy, Schengenského hraničního kodexu, vízového kodexu a nařízení (ES) č. 539/2001
 5
 . Pojem „krátkodobý pobyt“ je však zakotven také v mezinárodních dohodách, které Evropská unie uzavřela. Při vymezování doby pobytu bez vízové povinnosti na původní definici („tři měsíce během šestiměsíčního období následujícího po dni prvního vstupu“
 6
 ) stále odkazují dohody o zrušení vízové povinnosti uzavřené s Antiguou a Barbudou
 7
 , Bahamami
 8
 , Barbadosem
 9
 , Brazílií
 10
 , Mauriciem
 11
 , Svatým Kryštofem a Nevisem
 12
 a Seychelami
 13
 .
 Dne 16. července 2014 přijala Komise doporučení pro rozhodnutí Rady o zmocnění k zahájení jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty mezi Evropskou unií a výše uvedenými zeměmi
 14
 , které Rada přijala dne 9. října 2014
 15
 . Účelem bylo zavést ve vztahu k těmto sedmi zemím novou definici krátkodobého pobytu podle nařízení (EU) č. 610/2013. Kromě toho vymezení „krátkodobého pobytu“ v dohodách o zrušení vízové povinnosti s použitím dnů namísto měsíců umožňuje snazší ověřování a výpočet pomocí elektronických nebo IT prostředků, a je tedy vhodnější pro centralizované systémy správy hranic, jako je například navrhovaný Systém vstupu/výstupu (EES)
 16
 .
 V návaznosti na zmocnění Rady zahájila Komise jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti s uvedenými sedmi zeměmi (Antiguou a Barbudou, Bahamami, Barbadosem, Brazílií, Mauriciem, Svatým Kryštofem a Nevisem a Seychelami).
 Jednání s Brazílií byla úspěšně uzavřena dne 31. října 2017 parafováním dohod, kterými se mění obě dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů a pro držitele běžných cestovních pasů. Obě strany se dohodly na přijetí nové definice „krátkodobého pobytu“, vedle jiných technických detailů (viz níže), ale všechny změny jsou z hlediska cestujících nevýznamné.
 Zvláštní situace Spojeného království a Irska je zohledněna v preambuli dohody.
 2.PRÁVNÍ ZÁKLAD, SUBSIDIARITA A PROPORCIONALITA
 •Právní základ
 Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (dále jen „dohoda“) vyžaduje souhlas obou smluvních stran v souladu s jejich příslušnými postupy. Na straně Unie to vyžaduje rozhodnutí Rady o podpisu a uzavření dohody.
 Tento návrh se předkládá Radě za účelem zmocnění k uzavření dohody.
 Dohoda zajišťuje právní soudržnost a harmonizaci mezi členskými státy tím, že zavádí novou definici krátkodobého pobytu, jak je uvedena v nařízení (EU) č. 610/2013, což vede k jednoznačnému výkladu pojmu „krátkodobý pobyt“.
 Právním základem tohoto návrhu je čl. 77 odst. 2 písm. a) Smlouvy o fungování Evropské unie (SFEU) ve spojení s článkem 218 uvedené smlouvy.
 Unie nemá pravomoc ke změně dohod o zrušení vízové povinnosti, jež by zavazovaly čtyři země přidružené k provádění schengenského acquis, včetně společné vízové politiky. V zájmu zajištění harmonizovaného přístupu a provádění ustanovení týkajících se doby povoleného pobytu v schengenském prostoru obsahuje dohoda společné prohlášení, v němž se uvádí, že je žádoucí, aby Brazílie na jedné straně a Island, Lichtenštejnsko, Norsko a Švýcarsko na straně druhé odpovídajícím způsobem upravily své stávající dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti.
 Tento návrh představuje právní nástroj pro uzavření dohody. Rada rozhodne kvalifikovanou většinou po podpisu dohody jménem Unie osobou jmenovanou předsednictvím Rady a po obdržení souhlasu Evropského parlamentu v souladu s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) SFEU.
 •Subsidiarita (v případě nevýlučné pravomoci)
 Podle čl. 77 odst. 2 písm. a) SFEU spadá jednání o dohodách o zrušení vízové povinnosti do výlučné pravomoci Unie.
 Pokud je navíc jednou ze smluvních stran mezinárodní dohody Evropská unie, nemohou žádnou změnu této dohody legálně provést členské státy samy. Proto je nutné opatření na úrovni Unie.
 •Proporcionalita
 Tento návrh nepřekračuje rámec toho, co je nezbytné k dosažení sledovaného cíle, tj. změně stávající dohody mezi Brazilskou federativní republikou a Evropskou unií o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů.
 3.ROZPOČTOVÉ DŮSLEDKY
 Tento návrh neobnáší dodatečné náklady pro rozpočet EU.
 4. VÝSLEDKY HODNOCENÍ EX POST, KONZULTACÍ SE ZÚČASTNĚNÝMI STRANAMI A POSOUZENÍ DOPADŮ
 •Konzultace se zúčastněnými stranami
 Dne 9. října 2014 přijala Rada směrnice pro jednání, v nichž Komisi zmocnila, aby zahájila jednání s Brazílií o změně dohody mezi těmito dvěma stranami o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů. Členské státy byly informovány o pokroku jednání na zasedáních Pracovní skupiny pro víza.
 5.OSTATNÍ PRVKY
 •Výsledek jednání
 Komise se domnívá, že cílů, které Rada stanovila ve svých směrnicích pro jednání, bylo dosaženo a že předloha dohody je pro Unii přijatelná.
 Konečný obsah dohody lze shrnout takto:
 a) Délka pobytu
 Dohodou se zavádí režim bezvízového styku pro občany Evropské unie a občany Brazílie, kteří cestují na území druhé smluvní strany na dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů (namísto doby nejvýše tří měsíců během šestiměsíčního období následujícího po dni prvního vstupu). Tato nová definice platí v celém znění dohody.
 b) Závěrečné ustanovení – pozastavení uplatňování dohody (čl. 9 odst. 4)
 Dohoda upravuje čl. 9 odst. 4 poslední větu takto: „Smluvní strana, která pozastavila uplatňování této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.“ Doplněním slov „a pozastavení zruší“ ke stávajícímu znění dohoda vyjasňuje, že pozastavení uplatňování dohody o zrušení vízové povinnosti se skutečně zruší, pokud důvody, které k pozastavení vedly, pominou. V tomto bodě vede změna ke sladění znění dohody o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů uzavřené s Brazilskou federativní republikou se zněním všech ostatních dohod o zrušení vízové povinnosti, jež Unie podepsala v letech 2015 a 2016. Dne 14. června 2016 byla ohledně této změny konzultována Pracovní skupina pro víza a žádný členský stát nevznesl námitky.
 c) Společná prohlášení
 K dohodě se připojují dvě společná prohlášení:
 – týkající se výkladu doby 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů a
 – týkající se Islandu, Norska, Švýcarska a Lichtenštejnska.
 e) Vstup v platnost
 Tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce následujícího po dni, kdy poslední smluvní strana vyrozumí druhou stranu o tom, že byly dokončeny ratifikační postupy. Dostatečně dlouhé přechodné období je nutné k tomu, aby byla zajištěna právní jistota a cestujícím bylo umožněno pochopit právní předpis a splnit příslušné požadavky. Jakmile bude ratifikace dohody dokončena, budou moci cestující ukončit během šestiměsíčního období své krátkodobé pobyty, které se budou stále celé počítat podle staré definice, než vstoupí v platnost nová definice krátkodobého pobytu a související referenční historické období 180 dnů.
 Žádných ostatních ustanovení stávající Dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů ani její územní působnosti se dohoda nijak nedotkne.
 6.ZÁVĚR
 S ohledem na výše uvedené výsledky Komise navrhuje, aby Rada po obdržení souhlasu Evropského parlamentu dohodu mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů, schválila.
 2018/0084 (NLE)
 Návrh
 ROZHODNUTÍ RADY
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů
 RADA EVROPSKÉ UNIE,
 s ohledem na Smlouvu o fungování Evropské unie, a zejména na čl. 77 odst. 2 písm. a) ve spojení s čl. 218 odst. 6 druhým pododstavcem písm. a) bodem v) této smlouvy,
 s ohledem na návrh Evropské komise,
 s ohledem na souhlas Evropského parlamentu
 17
 ,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)Dne [...] byla v souladu s rozhodnutím Rady (EU) XXX/[...] podepsána dohoda s Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (dále jen „dohoda“).
 (2)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Spojené království v souladu s rozhodnutím Rady 2000/365/ES
 18
 ; Spojené království se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (3)Toto rozhodnutí rozvíjí ta ustanovení schengenského acquis, kterých se neúčastní Irsko v souladu s rozhodnutím Rady 2002/192/ES
 19
 ; Irsko se tedy nepodílí na jeho přijímání a toto rozhodnutí pro ně není závazné ani použitelné.
 (4)Dohoda by měla být schválena jménem Evropské unie,
 PŘIJALA TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (dále jen „dohoda“) se schvaluje jménem Unie.
 Znění dohody se připojuje k tomuto rozhodnutí.
 Článek 2
 Předseda Rady jmenuje osobu zmocněnou učinit jménem
 Evropské unie oznámení stanovené v článku 2 dohody.
 Článek 3
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dvacátým dnem po přijetí
 20
 .
 V Bruselu dne
 Za Radu
 předseda/předsedkyně
 (1)
 Úř. věst. L 182, 29.6.2013, s. 1.
 (2)
 Úř. věst. L 239, 22.9.2000, s. 19.
 (3)
 Úř. věst. L 105, 13.4.2006, s. 1.
 (4)
 Úř. věst. L 243, 15.9.2009, s. 1.
 (5)
 Úř. věst. L 81, 21.3.2001, s. 1.
 (6)
 Viz oddíly „Účel“ a „Délka pobytu“ v dohodách.
 (7)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 1.
 (8)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 23.
 (9)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 9.
 (10)
 S Brazílií EU uzavřela dvě dohody. Jednu pro držitele běžných cestovních pasů (Úř. věst. L 255, 21.9.2012, s. 4) a jednu samostatnou pro držitele diplomatických, služebních či úředních cestovních pasů (Úř. věst. L 66, 12.3.2011, s. 2).
 (11)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 16.
 (12)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 37.
 (13)
 Úř. věst. L 169, 30.6.2009, s. 30.
 (14)
 COM(2014) 468 final.
 (15)
 Rozhodnutí Rady, kterým se Komise zmocňuje k zahájení jednání o změně dohod o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty uzavřených mezi Evropskou unií/Společenstvím a Antiguou a Barbudou, Bahamským společenstvím, Barbadosem, Brazilskou federativní republikou, Mauricijskou republikou, Federací Svatý Kryštof a Nevis a Seychelskou republikou, přijaté Radou dne 9. října 2014.
 (16)
 COM(2016) 194 final.
 (17)
 Souhlas udělen dne [...].
 (18)
 Rozhodnutí Rady 2000/365/ES ze dne 29. května 2000 o žádosti Spojeného království Velké Británie a Severního Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 131, 1.6.2000, s. 43.
 (19)
 Rozhodnutí Rady 2002/192/ES ze dne 28. února 2002 o žádosti Irska, aby se na ně vztahovala některá ustanovení schengenského acquis, Úř. věst. L 64, 7.3.2002, s. 20.
 (20)
 Datum vstupu dohody v platnost zveřejní generální sekretariát Rady v Úředním věstníku Evropské unie.
 ---documentbreak---
 EVROPSKÁ KOMISE
 V Bruselu dne11.4.2018
 COM(2018) 175 final
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů
 PŘÍLOHA
 návrhu rozhodnutí Rady
 o uzavření dohody mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů
 DOHODA
 mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou, kterou se mění Dohoda mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů
 EVROPSKÁ UNIE
 na jedné straně a
 BRAZILSKÁ FEDERATIVNÍ REPUBLIKA (dále jen „Brazílie“)
 na straně druhé,
 společně dále jen „smluvní strany“,
 S OHLEDEM na Dohodu mezi Evropskou unií a Brazilskou federativní republikou o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů (dále jen „dohoda“), která vstoupila v platnost dne 1. října 2012,
 ZNOVU POTVRZUJÍCE význam usnadnění mezilidských kontaktů,
 BEROUCE NA VĚDOMÍ, že dohoda přispívá ke spokojenosti občanů smluvních stran,
 BEROUCE V ÚVAHU, že definice krátkodobých pobytů podle dohody (tři měsíce během šestiměsíčního období následujícího po dni prvního vstupu) není dostatečně přesná, a zejména pojem „den prvního vstupu“ může vést k nejasnostem a otázkám,
 MAJÍCE NA PAMĚTI, že nařízení (EU) č. 610/2013 ze dne 26. června 2013 zavedlo horizontální změny ve „vnitřním“ acquis EU v oblasti víz a hranic a vymezilo krátkodobý pobyt jako „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“,
 BEROUCE V ÚVAHU, že Systém vstupu/výstupu, který má Evropská unie v úmyslu zavést, vyžaduje využití jednotné a jednoznačné definice pro krátkodobý pobyt, která je použitelná pro všechny státní příslušníky třetích zemí,
 PŘEJÍCE SI zajistit plynulý tok cestujících na hraničních přechodech smluvních stran,
 BEROUCE V ÚVAHU Protokol o postavení Spojeného království a Irska s ohledem na prostor svobody, bezpečnosti a práva a Protokol o schengenském acquis začleněném do rámce Evropské unie, připojené ke Smlouvě o Evropské unii a ke Smlouvě o fungování Evropské unie, a potvrzujíce, že ustanovení této dohody se nevztahují na Spojené království a Irsko,
 SE DOHODLY TAKTO:
 Článek 1
 Dohoda se mění v souladu s ustanoveními tohoto článku:
 1)V článku 1 se slova „tří měsíců během šestiměsíčního období“ nahrazují slovy „90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů“.
 2)V článku 5 se odstavec 1 nahrazuje tímto:
 „Pro účely této dohody mohou občané Unie pobývat na území Brazílie po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů.“
 3)V článku 5 se odstavec 2 nahrazuje tímto:
 „Pro účely této dohody mohou občané Brazílie pobývat na území členských států, které v plném rozsahu uplatňují schengenské acquis, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů. Tato doba se počítá bez ohledu na délku pobytu v některém z členských států, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují.“
 4)V článku 5 se odstavec 3 nahrazuje tímto:
 „Občané Brazílie mohou pobývat na území každého z členských států, které dosud schengenské acquis v plném rozsahu neuplatňují, po dobu nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů, bez ohledu na délku pobytu vypočtenou pro území členských států uplatňujících schengenské acquis v plném rozsahu.“
 5)V čl. 5 odst. 4 se slova „tři měsíce“ nahrazují slovy „90 dnů“.
 6)V čl. 9 odst. 4 se poslední věta nahrazuje tímto:
 „Smluvní strana, která pozastavila uplatňování této dohody, bezodkladně uvědomí druhou smluvní stranu, jakmile důvody pozastavení pominou, a pozastavení zruší.“
 Článek 2
 Smluvní strany ratifikují nebo schválí tuto dohodu v souladu se svými příslušnými postupy a tato dohoda vstoupí v platnost prvním dnem šestého měsíce následujícího po dni, kdy poslední strana oznámí druhé straně dokončení zmíněných postupů.
 Sepsáno v [...] dne [...] dva tisíce sedmnáct ve dvou vyhotoveních v jazyce anglickém, bulharském, českém, dánském, estonském, finském, francouzském, chorvatském, italském, litevském, lotyšském, maďarském, maltském, německém, nizozemském, polském, portugalském, rumunském, řeckém, slovenském, slovinském, španělském a švédském, přičemž všechna znění mají stejnou platnost.
 Za Evropskou unii
 Za Brazilskou federativní republiku
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ TÝKAJÍCÍ SE ISLANDU, NORSKA, ŠVÝCARSKA A LICHTENŠTEJNSKA
 Je žádoucí, aby orgány Norska, Islandu, Švýcarska a Lichtenštejnska na jedné straně a Brazílie na straně druhé bezodkladně pozměnily stávající dvoustranné dohody o zrušení vízové povinnosti pro krátkodobé pobyty pro držitele běžných cestovních pasů v souladu s podmínkami, jaké stanoví tato dohoda.
 SPOLEČNÉ PROHLÁŠENÍ O VÝKLADU DOBY 90 DNŮ BĚHEM JAKÉHOKOLIV OBDOBÍ 180 DNŮ
 Smluvní strany se dohodly, že dobou nejvýše 90 dnů během jakéhokoliv období 180 dnů podle článku 5 dohody se rozumí nepřetržitý pobyt nebo několik po sobě jdoucích návštěv, jejichž trvání během jakéhokoliv období 180 dnů nepřekročí 90 dnů.
 Slovo „jakýkoli“ znamená, že se použije „pohyblivé“ referenční období 180 dnů a zpětně se započítá každý den pobytu v období posledních 180 dnů, aby se ověřilo, že je i nadále splňován požadavek 90 dnů v jakémkoli období 180 dnů. To znamená mimo jiné, že nepřítomnost po dobu 90 po sobě jdoucích dnů opravňuje k novému pobytu v délce až 90 dnů.
 ________


text:
 |
 22011A0406(01)
 Aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejde
 EU-Tidende nr. L 090 af 06/04/2011 s. 002 - 007
 Aftalemellem Det Europæiske Fællesskab og Japans regering om videnskabeligt og teknologisk samarbejdeDET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB (i det følgende benævnt "Fællesskabet")ogJAPANS REGERING;SOM ØNSKER at fremme de bestående nære og venskabelige forbindelser mellem Japan og Fællesskabet under hensyntagen til den hastige udvikling af videnskabelig viden og dens gunstige bidrag til at fremme det bilaterale og internationale samarbejde,SOM ØNSKER at udvide det videnskabelige og teknologiske samarbejde på en række områder af fælles interesse gennem etablering af et produktivt partnerskab i fredeligt øjemed og til gensidig fordel,SOM ER OVERBEVIST om, at et sådant samarbejde og anvendelsen af resultaterne af et sådant samarbejde vil bidrage til Japans og Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling,SOM ØNSKER at etablere en formel ramme omkring gennemførelsen af de samlede samarbejdsaktiviteter, som vil styrke samarbejdet inden for videnskab og teknologi mellem parterne,ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:Artikel 11. Parterne fremmer, udvikler og letter samarbejdsaktiviteter i medfør af denne aftale inden for videnskab og teknologi i fredeligt øjemed.2. Samarbejdsaktiviteter i medfør af denne aftale gennemføres på grundlag af følgende principper:a) gensidige og ligelige bidrag og fordeleb) gensidig adgang til F&U-programmer og -projekter og ordninger for gæsteforskerec) rettidig udveksling af oplysninger, der kan fremme samarbejdsaktiviteter i medfør af denne aftaled) fremme af vidensamfundet til gavn for Japans og Fællesskabets økonomiske og sociale udvikling.Artikel 21. Samarbejdsaktiviteter i medfør af denne aftale består af såvel direkte samarbejdsaktiviteter som indirekte samarbejdsaktiviteter.2. I denne aftale forstås ved:a) "parterne" : Japans regering og Fællesskabetb) "direkte samarbejdsaktiviteter" : samarbejdsaktiviteter mellem parterne eller deres agenturerc) "indirekte samarbejdsaktiviteter" : samarbejdsaktiviteter mellem personer i Japan og Fællesskabet, som udføres inden for rammerne af F&U-programmer og -projekterd) "F&U-programmer og -projekter " : rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, som gennemføres af Fællesskabet, eller F&U-programmer og -projekter inden for det konkurrencebaserede finansieringssystem, som gennemføres af Japan, eller dettes agenturer eller officielle institutionere) "personer" : i) for Japans vedkommende alle Japans statsborgere eller enhver juridisk person, der er etableret i overensstemmelse med Japans love, ogii) for Fællesskabets vedkommende alle statsborgere i Fællesskabet eller enhver juridisk person, som er etableret i overensstemmelse med de nationale love i Fællesskabets medlemsstater eller fællesskabslovgivningenf) "agenturer" : i) for Japans vedkommende Japans statslige agenturer, ogii) for Fællesskabets vedkommende Europa-Kommissioneng) "officielle institutioner" : officielle institutioner, hvis budgetter og driftsplaner godkendes af de kompetente ministre i Japans regering, og hvis F&U-programmer og -projekter inden for det konkurrencebaserede finansieringssystem med deres samtykke indgår i programmer og projekter under indirekte samarbejdsaktiviteterh) "intellektuel ejendomsret" : intellektuel ejendom i den betydning, som tillægges ifølge artikel 2 i konventionen om oprettelse af Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret, underskrevet i Stockholm den 14. juli 1967.Artikel 31. Direkte samarbejdsaktiviteter kan bl.a. antage følgende former:a) møder af enhver art, f.eks. ekspertmøder, for at drøfte og udveksle informationer om videnskabelige og teknologiske aspekter af generel karakter eller specifikke emner eller for at identificere F&U-programmer og -projekter, som med fordel vil kunne gennemføres i et samarbejdeb) udveksling af informationer om aktiviteter, politikker, praksis og love og bestemmelser vedrørende forskning og udviklingc) besøg og udveksling af videnskabsmænd, teknisk personale eller andre eksperter i forbindelse med generelle eller specifikke emnerd) gennemførelse af andre former for samarbejdsaktiviteter, som kan identificeres, foreslås og besluttes i det blandede udvalg for videnskabeligt og teknologisk samarbejde, der er omhandlet i denne aftales artikel 6.2. Med sigte på at udvikle indirekte samarbejdsaktiviteter kan enhver person, der er hjemmehørende i en af parterne, deltage i F&U-programmer og -projekter, som gennemføres af den anden part eller dennes agenturer eller officielle institutioner, i overensstemmelse med parternes love og bestemmelser og med forbehold af bestemmelserne i bilag I og II til denne aftale.Artikel 4De nærmere bestemmelser og procedurer for hver samarbejdsaktivitet i medfør af denne aftale kan fastlægges mellem de parter, deres agenturer eller officielle institutioner, som deltager i denne samarbejdsaktivitet.Artikel 5For så vidt angår direkte samarbejdsaktiviteter under denne aftale kan hver part eller i givet fald dennes agenturer — med den anden parts eller dennes agenturers samtykke — tillade deltagelse af forskere og organisationer fra alle sektorer af forskningsverdenen, herunder den private sektor.Artikel 61. Af hensyn til en effektiv gennemførelse af aftalen opretter parterne et blandet udvalg for videnskabeligt og teknologisk samarbejde (i det følgende benævnt "det blandede udvalg". Formandskabet for det blandede udvalg varetages i fællesskab af embedsmænd fra Japans udenrigsministerium og fra Europa-Kommissionen.2. Det blandede udvalg har til opgave at:a) udveksle information og synspunkter om spørgsmål vedrørende videnskabs- og teknologipolitikb) identificere, foreslå og træffe beslutning om samarbejdsaktiviteter i medfør af denne aftalec) vurdere og drøfte resultaterne af samarbejdsaktiviteter under denne aftaled) rådgive og tilskynde parterne i forbindelse med gennemførelsen af denne aftalee) regelmæssigt overvåge den gensidige adgang til F&U-programmer og -projekter og til ordninger for gæsteforskere og undersøge konkrete foranstaltninger til at forbedre denne adgang og sikre, at princippet om gensidighed, jf. denne aftales artikel 1, fungerer efter hensigten.3. Beslutningerne i det blandede udvalg træffes ved fælles overenskomst.4. Det blandede udvalg mødes på tidspunkter, som begge parter er indforstået med, mindst hvert andet år.5. Japans regering og Fællesskabet varetager på skift værtsfunktionen for det blandede udvalgs møder, medmindre andet aftales.6. I forbindelse med møder i det blandede udvalg afholdes deltagernes rejse- og opholdsudgifter af den part, de tilhører. Alle andre udgifter i forbindelse med møderne i det blandede udvalg afholdes af værtsparten.7. Det blandede udvalg fastsætter selv sin forretningsorden.8. Det blandede udvalg kan træffe beslutninger via de diplomatiske kanaler, når det ikke er trådt sammen.Artikel 7Gennemførelsen af denne aftale er betinget af tilstedeværelsen af de nødvendige midler og af parternes gældende love og bestemmelser.Artikel 81. Videnskabelig og teknologisk viden, som ikke er fortrolig, og som er resultatet af direkte samarbejdsaktiviteter, kan frigives til offentligheden af hver af parterne via de normale kanaler og i overensstemmelse med de deltagende agenturers normale procedurer.2. Intellektuel ejendomsret og ikke-frigivet viden, som er resultatet af, som anvendes i forbindelse med, eller som opnås via samarbejdsaktiviteterne under denne aftale, behandles i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag II til denne aftale.Artikel 9Hver part bestræber sig på inden for rammerne af sine respektive love og administrative bestemmelser at give de personer, som udfører samarbejdsaktiviteterne under denne aftale, de bedste muligheder for at lette fri bevægelighed og ophold for forskere, som deltager i disse samarbejdsaktiviteter, og for at lette adgangen til at indføre og udføre materialer, data eller udstyr til brug for samarbejdsaktiviteterne til og fra sit område.Artikel 10Bestemmelserne i denne aftale berører ikke rettigheder og forpligtelser i medfør af eksisterende og fremtidige aftaler om samarbejde mellem parterne eller mellem Japans regering og regeringen i en medlemsstat i Fællesskabet.Artikel 11Alle spørgsmål og tvister om fortolkningen og gennemførelsen af denne aftale afgøres af parterne ved fælles overenskomst.Artikel 12Bilag I og II til denne aftale udgør en integrerende del af aftalen.Artikel 131. Denne aftale træder i kraft på den dato, hvor parterne udveksler diplomatiske noter, hvori de meddeler hinanden, at deres respektive interne procedurer for aftalens ikrafttræden er gennemført.2. Denne aftale forbliver i kraft i en periode på fem år og gælder fortsat derefter, medmindre den ved udløbet af den første femårsperiode eller på ethvert tidspunkt derefter opsiges af den ene part med mindst seks måneders skriftligt varsel.3. Denne aftales ophør berører ikke gennemførelsen af samarbejdsaktiviteter, der er iværksat i henhold til denne aftale, men ikke fuldt gennemført på tidspunktet for aftalens ophør, eller specifikke rettigheder og forpligtelser, som er opstået i overensstemmelse med bilag II til denne aftale.4. Hver af parterne kan evaluere resultaterne af denne aftale og aktiviteterne under denne aftale hvert femte år, og parten informerer i så tilfælde den anden part om resultaterne af evalueringen. Hver part vil bestræbe sig på at lette en evaluering, som udføres af den anden part.5. Denne aftale kan ændres ved fælles overenskomst af parterne gennem udveksling af diplomatiske noter. Ændringer træder i kraft på samme betingelser som nævnt i stk. 1, medmindre andet aftales.Aftalen og bilag I og II til denne aftale er udfærdiget i to originale eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, ungarsk og japansk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed. I tilfælde af uoverensstemmelse har den japanske og den engelske udgave forrang frem for de øvrige sprogudgaver.TIL BEKRÆFTELSE HERAF har undertegnede, der er behørigt bemyndiget hertil af henholdsvis Det Europæiske Fællesskab og Japans regering undertegnet denne aftale.Udfærdiget i Bruxelles, den tredivte november 2009.For Det Europæiske Fællesskab+++++ TIFF +++++For Japans regering+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------BILAG IVILKÅR FOR PERSONERS DELTAGELSE I F&U-PROGRAMMER OG -PROJEKTERI. Hvis en part eller dennes agenturer eller officielle institutioner inden for rammerne af denne aftale indgår en kontrakt med en person henhørende under den anden part om F&U-programmer og -projekter, yder den anden part, efter anmodning herom, den første part eller dennes agenturer eller officielle institutioner enhver rimelig og gennemførlig bistand, der måtte være nødvendig og hensigtsmæssig for at sikre en smidig gennemførelse af en sådan kontrakt.II. Personer fra Japan kan deltage i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, som gennemføres af Fællesskabet. En sådan deltagelse af personer fra Japan skal være i overensstemmelse med rammeprogrammets regler for deltagelse, formidling og gennemførelse.III. Personer fra Fællesskabet kan deltage i F&U-programmer og -projekter inden for det konkurrencebaserede finansieringssystem, som gennemføres af Japan, eller dettes agenturer eller officielle institutioner på videnskabelige og teknologiske områder svarende til rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling. En sådan deltagelse af personer fra Fællesskabet skal være i overensstemmelse med Japans love og administrative bestemmelser og det specifikke program eller projekts relevante regler for deltagelse, formidling og gennemførelse.--------------------------------------------------BILAG IIINTELLEKTUEL EJENDOMSRET OG IKKE-FRIGIVET VIDENI. Parternes intellektuelle ejendomsret i forbindelse med direkte samarbejdsaktiviteter1. Følgende regler finder anvendelse for så vidt angår intellektuel ejendomsret, som er resultatet af direkte samarbejdsaktiviteter, bortset fra ophavsret og hermed beslægtede rettigheder som omhandlet i nedenstående punkt 3:a) De intellektuelle ejendomsrettigheder skal ejes af parten eller dennes agenturer, som skaber den intellektuelle ejendom. Skabes den intellektuelle ejendom i fællesskab, holder parterne eller deres agenturer samråd med henblik på at nå til enighed om ejerskabet eller tildelingen af intellektuelle ejendomsrettigheder under hensyntagen til parternes eller deres agenturers respektive andel af arbejdet.b) Parten eller dens agenturer, som er i besiddelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, tildeler den anden part eller dennes agenturer en licens til at udnytte disse rettigheder med henblik på at udføre direkte samarbejdsaktiviteter, hvis dette er nødvendigt for at sætte den anden part eller dennes agenturer i stand til at udføre deres arbejde inden for det specifikke projekt under denne aftale. Drejer det sig om patenter og brugsmodeller, tildeles denne licens royaltyfrit. Tildelingen af en licens til at benytte intellektuelle ejendomsrettigheder i medfør af dette litra er underlagt hver parts gældende love og administrative bestemmelser og betingelser, som parterne eller deres agenturer enes om, inden projektet indledes.2. Parten eller dens agenturer, som er i besiddelse af de intellektuelle ejendomsrettigheder, som indføres i forbindelse med direkte samarbejdsaktiviteter, tildeler den anden part eller dennes agenturer en licens til at udnytte disse rettigheder med henblik på at udføre direkte samarbejdsaktiviteter, hvis dette er nødvendigt for at sætte den anden part eller dennes agenturer i stand til at udføre deres arbejde inden for det specifikke projekt under denne aftale. Tildelingen af en licens til at benytte intellektuelle ejendomsrettigheder i medfør af dette afsnit er underlagt hver parts gældende love og administrative bestemmelser og betingelser, som parterne eller deres agenturer enes om, inden projektet indledes.3. Følgende regler finder anvendelse i relation til parternes eller deres agenturers ophavsret og beslægtede rettigheder:a) Hvis en part eller dennes agenturer offentliggør videnskabelige og tekniske data, informationer og resultater i tidsskrifter, artikler, rapporter, bøger eller i form af videomateriale og digitale lagermedier, der er et resultat af direkte samarbejdsaktiviteter, bestræber denne part sig så vidt muligt på at opnå ikke-eksklusiv, uigenkaldelig og royaltyfri ret for den anden part til at oversætte, reproducere, tilpasse, transmittere og offentligt distribuere sådanne værker i alle lande, hvor der er adgang til beskyttelse af ophavsret.b) Alle offentligt distribuerede eksemplarer af ophavsretligt beskyttede værker, der omfattes af bestemmelserne i ovenstående litra a), skal være forsynet med forfatternavn, medmindre en forfatter udtrykkeligt anmoder om ikke at blive navngivet. Desuden skal der klart og tydeligt henvises til parternes fælles medvirken.II. Ikke-frigivet viden i forbindelse med direkte samarbejdsaktiviteterFølgende regler finder anvendelse i relation til parternes eller deres agenturers ikke-frigivne viden:1. Når en part meddeler den anden part eller dennes agenturer viden, der er nødvendig for at gennemføre direkte samarbejdsaktiviteter, angiver hver part, hvilken viden parten ikke ønsker frigivet.2. Parten eller dennes agenturer, som modtager ikke-frigivet viden, kan på eget ansvar meddele denne ikke-frigivne viden til sine agenturer eller personer, som er ansat hos agenturerne eller parten, hvis dette er nødvendigt for at sætte disse agenturer eller personer i stand til at udføre deres arbejde inden for det specifikke projekt under denne aftale.3. Med forudgående skriftligt samtykke fra den part eller dennes agenturer, der stiller ikke-frigivet viden til rådighed, kan den anden part eller dennes agenturer give en sådan viden større udbredelse end tilladt efter punkt 2. Parterne eller deres agenturer fastlægger sammen procedurer for anmodning om og opnåelse af forudgående skriftligt samtykke til en sådan større udbredelse, og hver part giver sit samtykke i den udstrækning, det er muligt efter denne parts love og bestemmelser.4. Informationer, der fremkommer i forbindelse med seminarer, andre møder, personaleallokering og anvendelse af faciliteter under denne aftale, forbliver fortrolige, hvis modtageren af en sådan ikke-frigivet viden eller anden fortrolig eller privilegeret viden blev gjort bekendt med den meddelte videns fortrolige karakter på meddelelsestidspunktet i overensstemmelse med punkt 1, og skal behandles som angivet i punkt 2 og 3.5. Hvis en part bliver opmærksom på, at den vil blive eller kan forventes at blive ude af stand til at opfylde de i punkt 2, 3 og 4, omhandlede begrænsninger og betingelser for videregivelse, giver den omgående den anden part meddelelse herom. Parterne rådfører sig derefter med hinanden om, hvilke skridt der skal tages.III. Personers intellektuelle ejendomsrettigheder i forbindelse med indirekte samarbejdsaktiviteterHver part sikrer, at intellektuel ejendomsret tilhørende en af den anden parts personer, som deltager i F&U–programmer og –projekter, der gennemføres af førstnævnte part, dennes agenturer eller officielle institutioner, og hermed beslægtede rettigheder og forpligtelser, som følger af en sådan deltagelse, er i overensstemmelse med de relevante internationale konventioner, der har bindende virkning for Japans regering og Fællesskabet eller alle dets medlemsstater, herunder aftalen om handelsrelaterede aspekter af intellektuelle ejendomsrettigheder i bilag 1C til Marrakechaftalen om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen, Parisakten af 24. juli 1971 til Bernerkonventionen til værn for litterære og kunstneriske værker og Stockholmakten af 14. juli 1967 til Pariserkonventionen til beskyttelse af industriel ejendom.--------------------------------------------------


type: caselaw

text:
 18.1.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 15/6
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 17. listopada 2013. uputio Centrale Raad van Beroep (Nizozemska) — Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank protiv E. Fischer-Lintjens
 (Predmet C-543/13)
 2014/C 15/07
 Jezik postupka: nizozemski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Centrale Raad van Beroep
 Stranke glavnog postupka
 Žalitelj: Raad van bestuur van de Sociale verzekeringsbank
 Druga stranka u postupku: E. Fischer-Lintjens
 Prethodna pitanja
 1.
 Treba li izraz „koje se isplaćuju”, kako je određen člankom 27. i člancima u nastavku Uredbe (EEZ) br. 1408/71 (1) tumačiti na način da je za utvrđenje trenutka od kojeg se duguje mirovina mjerodavan datum donošenja rješenja o priznanju prava na mirovinu, nakon kojeg se isplati mirovina, ili datum početka retroaktivno priznatog prava na mirovinu?
 2.
 Ako se izraz „koje se isplaćuju” odnosi na datum početka retroaktivno priznatog prava na mirovinu:
 Je li istodobno dopustivo da prema nizozemskom zakonodavstvu ovlaštenik prava na mirovinu na kojeg se primjenjuje članak 27. Uredbe (EEZ) br. 1408/71 ne može ugovoriti zdravstveno osiguranje s istim retroaktivnim učinkom?
 (1) Uredba Vijeća od 14. lipnja 1971. o primjeni sustava socijalne sigurnosti na zaposlene osobe i njihove obitelji koje se kreću unutar Zajednice (SL L 149, str. 2.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 5., svezak 5., str. 7.).


text:
 12.1.2013
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 9/23
 Beschikking van het Hof (Eerste kamer) van 4 oktober 2012 (verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door de Rechtbank van Koophandel te Antwerpen — België) — Pelckmans Turnhout NV/Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Schoten NV, Walter Van Gastel Lifestyle NV
 (Zaak C-559/11) (1)
 (Artikelen 92, lid 1, 103, lid 1, en 104, lid 3, eerste alinea, van het Reglement voor de procesvoering - Richtlijn 2005/29/EG - Oneerlijke handelspraktijken - Nationale regeling volgens welke een vestiging geen zeven dagen per week open mag zijn)
 2013/C 9/38
 Procestaal: Nederlands
 Verwijzende rechter
 Rechtbank van Koophandel te Antwerpen
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoekende partij: Pelckmans Turnhout NV
 Verwerende partijen: Walter Van Gastel Balen NV, Walter Van Gastel NV, Walter Van Gastel Schoten NV, Walter Van Gastel Lifestyle NV
 Voorwerp
 Verzoek om een prejudiciële beslissing — Rechtbank van Koophandel te Antwerpen — Uitlegging van de artikelen 34 VWEU, 35 VWEU, 49 VWEU en 56 VWEU en van richtlijn 2005/29/EG van het Europees Parlement en de Raad van 11 mei 2005 betreffende oneerlijke handelspraktijken van ondernemingen jegens consumenten op de interne markt en tot wijziging van richtlijn 84/450/EEG van de Raad, richtlijnen 97/7/EG, 98/27/EG en 2002/65/EG van het Europees Parlement en de Raad en van verordening (EG) nr. 2006/2004 van het Europees Parlement en de Raad („richtlijn oneerlijke handelspraktijken”) (PB L 149, blz. 22) — Begrip handelspraktijken van ondernemingen jegens consumenten — Dagelijkse opening van een vestiging en publiciteit die aan deze praktijk wordt gegeven
 Dictum
 Richtlijn 2005/29/EG van het Europees Parlement en de Raad van 11 mei 2005 betreffende oneerlijke handelspraktijken van ondernemingen jegens consumenten op de interne markt en tot wijziging van richtlijn 84/450/EEG van de Raad, richtlijnen 97/7/EG, 98/27/EG en 2002/65/EG van het Europees Parlement en de Raad en van verordening (EG) nr. 2006/2004 van het Europees Parlement en de Raad („richtlijn oneerlijke handelspraktijken”), moet aldus worden uitgelegd dat zij niet van toepassing is op een nationale wettelijke regeling, zoals die welke aan de orde is in het hoofdgeding, die niet de bescherming van de consument beoogt.
 (1) PB C 32 van 4.2.2012.


text:
Colin Gibson est un chef décorateur et un directeur artistique australien né en .
 Biographie
 Filmographie (sélection)
 1994 : Priscilla, folle du désert (The Adventures of Priscilla, Queen of the Desert) de Stephan Elliott
 1995 : Babe, le cochon devenu berger (Babe) de Chris Noonan
 1998 : Babe 2, le cochon dans la ville (Babe: Pig in the City) de George Miller
 2008 : L'Île de Nim (Nim's Island) de et Mark Levin
 2015 : Mad Max: Fury Road de George Miller
 2016 : La Grande Muraille (The Great Wall) de Zhang Yimou
 2024 : Furiosa de George Miller
 Distinctions
 Récompenses
 Oscars 2016 : Oscar des meilleurs décors pour Mad Max: Fury Road
 BAFTA 2016 : British Academy Film Award des meilleurs décors pour Mad Max: Fury Road
 Nominations
 BAFTA 1995 : British Academy Film Award des meilleurs décors pour Priscilla, folle du désert
 Notes et références
 Liens externes
 Chef décorateur
 Directeur artistique
 Personnalité australienne du XXe siècle
 Personnalité australienne du XXIe siècle
 Naissance en 1948
 Lieu de naissance inconnu
 Oscar des meilleurs décors
 Lauréat d'un BAFTA Award


text:
 1.12.2012
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 331/52
 DEĊIŻJONI Nru 1/2012 TAL-KUMITAT UE-KOREA GĦALL-KUMMERĊ U L-IŻVILUPP SOSTENIBBLI
 tas-27 ta’ Ġunju 2012
 dwar l-adozzjoni tar-regoli ta’ operat tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili kif meħtieġ bl-Artikolu 13.13 tal-Ftehim ta’ Kummerċ Ħieles bejn l-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha, minn naħa, u r-Repubblika tal-Korea, min-naħa l-oħra
 (2012/741/UE)
 IL-KUMITAT GĦALL-KUMMERĊ U L-IŻVILUPP SOSTENIBBLI,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim ta’ Kummerċ Ħieles bejn l-Unjoni Ewropea u l-Istati Membri tagħha, minn naħa, u r-Repubblika tal-Korea, min-naħa l-oħra, iffirmat fi Brussell fis-6 ta’ Ottubru 2010 (minn issa ’l quddiem imsejjaħ “il-Ftehim”), u b’mod partikolari l-Artikolu 13.13 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 L-Artikolu 13.13 tal-Ftehim jistipula li l-membri tal-Grupp(i) ta’ Konsultazzjoni Domestika minn kull Parti għandhom jiltaqgħu f’Forum tas-Soċjetà Ċivili.
 (2)
 L-għamla tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili għandha tkun b’mod li jkun hemm rappreżentanza bbilanċjata tal-membri tal-Grupp ta’ Konsultazzjoni Domestika.
 (3)
 Il-Partijiet għandhom jaqblu b’deċiżjoni tal-Kumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli dwar l-operat tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili sa mhux aktar tard minn sena wara d-dħul fis-seħħ ta’ dan il-Ftehim,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Ir-regoli tal-operat tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili, kif imfassla fl-Anness ta’ din id-Deċiżjoni huma b’dan stabbiliti.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ dakinhar tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell, is-27 ta’ Ġunju 2012.
 Għall-Kumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli
 Kopresidenza tal-Kumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli tar-Repubblika tal-Korea
 Kyungduck AN
 Sanghoon KIM
 Kopresidenza tal-Kumitat għall-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli tal-Unjoni Ewropea
 Peter THOMPSON
 ANNESS
 REGOLI TA’ OPERAT TAL-FORUM TAS-SOĊJETÀ ĊIVILI
 Artikolu 1
 Il-Forum tas-Soċjetà Ċivili se jkun magħmul minn 12-il membru tal-Grupp ta’ Konsultazzjoni Domestika tal-UE u 12-il membru tal-Grupp ta’ Konsultazzjoni Domestika tal-Korea maħtura mill-Gruppi ta’ Konsultazzjoni Domestika nfushom. Il-membri jistgħu jkunu akkumpanjati minn konsulenti esperti. Ir-rappreżentanti tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili minn kull Parti għandhom jinkludu tal-inqas tliet rappreżentanti ta’ organizzazzjonijiet tan-negozju, trejdjunjins u organizzazzjonijiet tal-ambjent mhux governattivi rispettivament.
 Artikolu 2
 Il-Forum tas-Soċjetà Ċivili għandu jkollu kopresidenza mill-UE u mill-Korea. Il-kopresidenzi se jkunu maħtura mill-Grupp ta’ Konsultazzjoni Domestika tal-UE u l-Grupp(i) ta’ Konsultazzjoni Domestika tal-Korea, rispettivament, fost il-parteċipanti tagħhom fil-Forum tas-Soċjetà Ċivili.
 Il-kopresidenzi se jfasslu l-aġenda tal-laqgħat tal-Forum tas-Soċjetà Ċivili, abbażi tat-talbiet mill-Gruppi ta’ Konsultazzjoni Domestika rispettivi tagħhom. Barra minn hekk, l-aġenda għandha tinkludi dawn il-punti regolari li ġejjin:
 (a)
 Informazzjoni mill-Partijiet fuq l-implimentazzjoni tal-Kapitolu dwar il-Kummerċ u l-Iżvilupp Sostenibbli;
 (b)
 Rapporti tal-konsultazzjonijiet magħmula skont l-Artikolu 13.14 u dwar il-ħidma tal-Bord ta’ Esperti skont l-Artikolu 13.15.
 Artikolu 3
 Il-Forum tas-Soċjetà Ċivili għandu jiltaqa’ tal-inqas darba f’sena, alternattivament fi Brussell u Seoul, sakemm ma jsirx ftehim mod ieħor mill-Partijiet. Tista’ tissejjaħ laqgħa straordinarja fuq talba ta’ wieħed mill-Gruppi ta’ Konsultazzjoni Domestika.