jurisdiction: EU

text:
 Vigtig juridisk meddelelse
 |
 12008M/PRO/05
 Konsolideret udgave af Traktaten om Den Europæiske Union - PROTOKOLLER - Protokol (nr. 5) vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank
 EU-Tidende nr. 115 af 09/05/2008 s. 0251 - 0264
 PROTOKOL (nr. 5)VEDRØRENDE VEDTÆGTERNE FOR DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANKDE HØJE KONTRAHERENDE PARTER,SOM ØNSKER at fastsætte vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank, der er omhandlet i artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,ER BLEVET ENIGE OM følgende bestemmelser, der knyttes som bilag til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde:Artikel 1Den ved artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde oprettede Europæiske Investeringsbank — herefter benævnt "Banken"— etableres og udøver sine funktioner og sin virksomhed i overensstemmelse med bestemmelserne i traktaterne og i disse vedtægter.Artikel 2Bankens opgave er fastsat i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.Artikel 3I overensstemmelse med artikel 308 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde er Bankens medlemmer medlemsstaterne.Artikel 41. Banken tildeles en kapital på 164808169000 EUR, tegnet af medlemsstaterne med følgende beløb:Tyskland | 26649532500 |Frankrig | 26649532500 |Italien | 26649532500 |Det Forenede Kongerige | 26649532500 |Spanien | 15989719500 |Belgien | 7387065000 |Nederlandene | 7387065000 |Sverige | 4900585500 |Danmark | 3740283000 |Østrig | 3666973500 |Polen | 3411263500 |Finland | 2106816000 |Grækenland | 2003725500 |Portugal | 1291287000 |Den Tjekkiske Republik | 1258785500 |Ungarn | 1190868500 |Irland | 935070000 |Slovakiet | 428490500 |Slovenien | 397815000 |Litauen | 249617500 |Rumænien | 863514500 |Bulgarien | 290917500 |Luxembourg | 187015500 |Cypern | 183382000 |Letland | 152335000 |Estland | 117640000 |Malta | 69804000 |Medlemsstaterne er kun ansvarlige for et beløb, der svarer til deres andel af den tegnede, ikke-indbetalte kapital.2. Et nyt medlems optagelse medfører en forhøjelse af den tegnede kapital svarende til det nye medlems indskud.3. Styrelsesrådet kan med enstemmighed træffe beslutning om en forhøjelse af den tegnede kapital.4. Andelen i den tegnede kapital kan hverken overdrages, pantsættes eller gøres til genstand for udlæg.Artikel 51. Medlemsstaterne indbetaler den tegnede kapital med 5 % i gennemsnit af de i artikel 4, stk. 1, anførte beløb.2. I tilfælde af en forhøjelse af den tegnede kapital fastsætter styrelsesrådet med enstemmighed den procentdel, der skal indbetales, samt de nærmere bestemmelser for indbetalingen. Kontante indbetalinger kan udelukkende ske i euro.3. Bestyrelsen kan kræve resten af den tegnede kapital indbetalt i det omfang, denne indbetaling er nødvendig for at opfylde Bankens forpligtelser.Hver medlemsstats indbetaling foretages i forhold til dens andel i den tegnede kapital.Artikel 6(tidl. artikel 8)Banken administreres og ledes af et styrelsesråd, en bestyrelse og en direktion.Artikel 7(tidl. artikel 9)1. Styrelsesrådet består af ministre udpeget af medlemsstaterne.2. Styrelsesrådet fastsætter de almindelige retningslinjer for Bankens kreditpolitik i overensstemmelse med Unionens mål.Det påser, at disse retningslinjer følges.3. Styrelsesrådet skal desuden:a) træffe beslutning om forhøjelse af den tegnede kapital i overensstemmelse med artikel 4, stk. 3, og artikel 5, stk. 2b) med henblik på artikel 9, stk. 1, fastlægge de principper, der skal gælde for finansieringstransaktioner, der udføres som led i Bankens opgaverc) udøve de beføjelser, der er omhandlet i artiklerne 9 og 11 vedrørende udnævnelse og afskedigelse af bestyrelsens og direktionens medlemmer, såvel som de i artikel 11, stk. 1, andet afsnit, omhandlede beføjelserd) vedtage at finansiere investeringer, der helt eller delvis gennemføres uden for medlemsstaternes område, i overensstemmelse med artikel 16, stk. 1e) godkende bestyrelsens årsberetningf) godkende den årlige balance og resultatopgørelseng) udøve de øvrige beføjelser, som tillægges det ved disse vedtægterh) godkende Bankens forretningsorden.4. Styrelsesrådet er beføjet til inden for rammerne af traktaten og disse vedtægter med enstemmighed at træffe alle beslutninger med hensyn til indstilling af Bankens virksomhed og dens eventuelle likvidation.Artikel 8(tidl. artikel 10)Medmindre andet er fastsat i disse vedtægter, træffes Styrelsesrådets beslutninger med et flertal af dets medlemmers stemmer. Dette flertal skal repræsentere mindst 50 % af den tegnede kapital.Kvalificeret flertal kræver et samlet antal af 18 stemmer og 68 % af den tegnede kapital.Hvis medlemmer, der er til stede eller repræsenteret, undlader at stemme, hindrer dette ikke vedtagelsen af beslutninger, der kræver enstemmighed.Artikel 9(tidl. artikel 11)1. Bestyrelsen træffer beslutning om ydelse af finansiering, især i form af kreditter og garantier og om optagelse af lån; den fastsætter rentesatserne for udlån samt provision og andre gebyrer. Den kan på grundlag af en beslutning truffet med kvalificeret flertal uddelegere visse af sine beføjelser til direktionen. Den fastlægger vilkårene og de nærmere regler for denne delegation og overvåger dens gennemførelse.Bestyrelsen fører tilsyn med, at Banken administreres på forsvarlig måde, og sørger for, at Banken ledes i overensstemmelse såvel med traktatens bestemmelser og disse vedtægter som med de af Styrelsesrådet fastsatte almindelige retningslinjer.Ved regnskabsårets udgang skal den forelægge Styrelsesrådet en beretning og offentliggøre den, efter at den er godkendt.2. Bestyrelsen består af 28 medlemmer og 18 suppleanter.Medlemmerne udnævnes af Styrelsesrådet for et tidsrum af fem år med et medlem udpeget af hver medlemsstat og et medlem udpeget af Kommissionen.Suppleanterne udnævnes af Styrelsesrådet for et tidsrum af fem år således:- to suppleanter udpeget af Forbundsrepublikken Tyskland- to suppleanter udpeget af Den Franske Republik- to suppleanter udpeget af Den Italienske Republik- to suppleanter udpeget af Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland- en suppleant udpeget efter fælles aftale af Kongeriget Spanien og Den Portugisiske Republik- en suppleant udpeget efter fælles aftale af Kongeriget Belgien, Storhertugdømmet Luxembourg og Kongeriget Nederlandene- en suppleant udpeget efter fælles aftale af Kongeriget Danmark, Den Hellenske Republik, Irland og Rumænien- to suppleanter udpeget efter fælles aftale af Republikken Estland, Republikken Letland, Republikken Litauen, Republikken Østrig, Republikken Finland og Kongeriget Sverige- tre suppleanter udpeget efter fælles aftale af Republikken Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Republikken Cypern, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Republikken Polen, Republikken Slovenien og Den Slovakiske Republik- en suppleant udpeget af Kommissionen.Bestyrelsen udpeger ved selvsupplering seks eksperter uden stemmeret: tre som medlemmer og tre som suppleanter.Medlemmernes og suppleanternes mandat kan fornyes.Reglerne for deltagelse i bestyrelsens møder og bestemmelserne vedrørende suppleanter og eksperter udpeget ved selvsupplering fastlægges i forretningsordenen.Direktionens formand, eller ved hans forfald en af næstformændene, leder bestyrelsens møder uden at deltage i afstemningen.Til medlemmer af bestyrelsen vælges personer, hvis uafhængighed og sagkundskab er uomtvistelig; de er kun ansvarlige over for Banken.3. Kun når et bestyrelsesmedlem ikke længere opfylder de nødvendige betingelser for at udøve sit hverv, kan Styrelsesrådet med kvalificeret flertal afskedige ham.Såfremt årsberetningen ikke godkendes, træder bestyrelsen tilbage.4. Bestyrelsesposter, som ved dødsfald, frivillig fratræden, afskedigelse eller samlet tilbagetræden bliver ledige, besættes i overensstemmelse med reglerne i stk. 2. De ledige poster besættes, undtagen ved generelle nybesættelser, for resten af mandatets løbetid.5. Styrelsesrådet fastsætter bestyrelsesmedlemmernes honorar. Det fastslår, hvilke former for virksomhed der eventuelt er uforenelige med hvervet som bestyrelsesmedlem eller suppleant.Artikel 10(tidl. artikel 12)1. I bestyrelsen har hvert medlem én stemme. Et medlem kan i alle tilfælde delegere sin stemme efter nærmere regler, der fastsættes i Bankens forretningsorden.2. Medmindre andet er bestemt i disse vedtægter, træffes bestyrelsens beslutninger af mindst en tredjedel af de stemmeberettigede medlemmer, der repræsenterer mindst 50 % af den tegnede kapital. Kvalificeret flertal kræver et samlet antal af 18 stemmer og 68 % af den tegnede kapital. Bankens forretningsorden fastsætter antallet af medlemmer, hvis tilstedeværelse er en forudsætning for bestyrelsens beslutningsdygtighed.Artikel 11(tidl. artikel 13)1. Direktionen består af en formand og otte næstformænd, der på forslag af bestyrelsen udnævnes af Styrelsesrådet for et tidsrum af seks år. Deres mandat kan fornyes.Styrelsesrådet kan med enstemmighed ændre antallet af direktionens medlemmer.2. På forslag af bestyrelsen, der har truffet afgørelse med kvalificeret flertal, kan Styrelsesrådet, ligeledes med kvalificeret flertal, afskedige medlemmer af direktionen.3. Under formandens ledelse og bestyrelsens kontrol varetager direktionen Bankens løbende forretninger.Den forbereder bestyrelsens beslutninger, især med hensyn til optagelse af lån og ydelse af finansiering, navnlig i form af kreditter og garantier; den drager omsorg for udførelsen af disse beslutninger.4. Efter flertalsbeslutning fremsætter direktionen sine udtalelser om forslag om optagelse af lån og ydelse af finansiering, navnlig i form af kreditter og garantier.5. Styrelsesrådet fastsætter vederlaget til direktionens medlemmer og bestemmer, hvilke former for virksomhed der er uforenelige med deres stilling.6. Formanden, eller hvis han er forhindret, en af næstformændene, repræsenterer Banken i indenretlige eller udenretlige anliggender.7. Formanden er foresat for Bankens personale. De ansættes og afskediges af ham. Ved valg af personale skal der ikke alene tages hensyn til personlig egnethed og faglige kvalifikationer, men desuden til en rimelig repræsentation af statsborgere fra de enkelte medlemsstater. Det fastlægges i forretningsordenen, hvilket organ der har kompetence til at vedtage bestemmelser angående personalet.8. Direktionen og Bankens personale er kun ansvarlige over for Banken og udfører deres hverv i fuld uafhængighed.Artikel 12(tidl. artikel 14)1. Et udvalg bestående af seks medlemmer, udpeget af Styrelsesrådet på grundlag af deres kvalifikationer, efterprøver, om Bankens aktiviteter er i overensstemmelse med bedste bankpraksis, og er ansvarligt for at kontrollere Bankens regnskaber.2. Det i stk. 1 nævnte udvalg undersøger hvert år, om Bankens forretninger er udført i overensstemmelse med gældende regler, og om dens bøger har været rigtig ført. Til det formål efterprøver den, om Bankens forretninger er udført under overholdelse af de formaliteter og procedurer, der er fastsat i disse vedtægter og i forretningsordenen.3. Det i stk. 1 nævnte udvalg bekræfter, at årsregnskaberne samt enhver oplysning om økonomiske forhold i årsregnskaberne, som bestyrelsen udarbejder, giver et troværdigt billede af Bankens økonomiske situation, såvel på aktiv- som på passivsiden, samt af resultaterne af dens transaktioner og af likviditetsstrømmene i det pågældende regnskabsår.4. Forretningsordenen præciserer, hvilke kvalifikationer det i stk. 1 nævnte udvalgs medlemmer skal have, og fastlægger de nærmere vilkår og regler for dets arbejde.Artikel 13(tidl. artikel 15)Banken står i forbindelse med hver medlemsstat gennem den af den pågældende medlemsstat udpegede myndighed. Ved udførelsen af sine finansielle transaktioner benytter den pågældende medlemsstats nationale centralbank eller andre af medlemsstaten godkendte pengeinstitutter.Artikel 14(tidl. artikel 16)1. Banken samarbejder med alle internationale organisationer, der udøver virksomhed på tilsvarende områder.2. Banken søger at oprette formålstjenlige forbindelser med henblik på at samarbejde med bank- eller pengeinstitutter i de lande, til hvilke den udstrækker sin virksomhed.Artikel 15(tidl. artikel 17)På begæring af en medlemsstat eller af Kommissionen eller på eget initiativ fortolker eller uddyber Styrelsesrådet de retningslinjer, det har fastlagt i medfør af artikel 7 i disse vedtægter, hvilket skal ske i overensstemmelse med de bestemmelser, hvorefter retningslinjerne er udfærdiget.Artikel 16(tidl. artikel 18)1. Inden for rammerne af de opgaver, som er nævnt i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, yder Banken finansiering, navnlig i form af lån og garantier, til sine medlemmer eller til private eller offentlige virksomheder til investeringer, der påtænkes udført på medlemsstaternes områder, i det omfang midler ikke kan fremskaffes på rimelige vilkår fra andre kilder.Dog kan Banken ved en afgørelse truffet af Styrelsesrådet med kvalificeret flertal på forslag af bestyrelsen yde finansiering til investeringer, der helt eller delvis påtænkes gennemført uden for medlemsstaternes områder.2. Ydelse af lån betinges så vidt muligt af, at også andre finansieringsmidler sættes ind.3. Bevilges et lån til en virksomhed eller kollektiv enhed, som ikke er en medlemsstat, betinger Banken ydelsen af lånet enten af en garanti fra den medlemsstat, på hvis område investeringen skal gennemføres, eller af andre tilstrækkelige garantier eller af debitors finansielle soliditet.På grundlag af principper fastlagt af Styrelsesrådet i henhold til artikel 7, stk. 3, litra b), fastlægger bestyrelsen endvidere, hvis gennemførelsen af de i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nævnte transaktioner kræver det, med kvalificeret flertal de nærmere vilkår og regler for enhver finansiering, der udgør en specifik risiko og dermed anses for en særlig aktivitet.4. Banken kan garantere for lån, som optages af offentlige eller private virksomheder eller kollektive enheder, til gennemførelse af de i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nævnte projekter.5. Den samlede sum af de til enhver tid løbende lån og garantier, som er ydet af Banken, må ikke overstige 250 % af den tegnede kapital, reserverne, de ubundne midler og overskuddet af resultatopgørelsen. Det kumulerede beløb på de pågældende poster beregnes med fradrag af et beløb svarende til det tegnede beløb for Bankens erhvervelse af kapitalandele, hvad enten det er udbetalt eller ej.Det beløb, der betales som led i Bankens erhvervelse af kapitalandele, må på intet tidspunkt overstige den samlede disponible del af dens kapital, reserver, ubundne midler og overskuddet af resultatopgørelsen.Der afsættes undtagelsesvis en reserve med en specifik bevillingsramme til Bankens særlige aktiviteter, som Styrelsesrådet og bestyrelsen har vedtaget i henhold til stk. 3.Dette stykke gælder endvidere for Bankens konsoliderede regnskaber.6. Banken sikrer sig mod kursrisiko ved at forsyne låne- og garantikontrakter med sådanne klausuler, som den finder egnede.Artikel 17(tidl. artikel 19)1. Rentesatserne for Bankens udlån og provisionerne og andre gebyrer skal tilpasses de på kapitalmarkedet herskende vilkår og beregnes således, at indtægterne herved gør det muligt for Banken at opfylde sine forpligtelser, at dække sine udgifter og risici og at oprette en reservefond i overensstemmelse med artikel 22.2. Banken bevilger ikke nedslag i rentesatserne. Hvis indrømmelse af en lavere rente — under hensyn til den særlige karakter af den investering, der skal finansieres — synes rimelig, kan den pågældende medlemsstat eller tredjepart yde rentegodtgørelse i det omfang, det er foreneligt med de i artikel 107 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte regler.Artikel 18(tidl. artikel 20)Banken skal ved sine finansieringstransaktioner iagttage følgende principper:1. Den påser, at dens midler anvendes i Unionens interesse på den mest rationelle måde.Den kan kun yde lån eller stille garantier for optagelse af lån:a) når betaling af renter og afdrag er sikret i driftsoverskuddet, såfremt investeringerne iværksættes af foretagender i produktionssektoren, eller, hvor der er tale om andre investeringer, ved en forpligtelse tiltrådt af den stat, i hvilken investeringen iværksættes, eller på anden mådeb) og når investeringens gennemførelse bidrager til at forøge den økonomiske produktivitet i almindelighed og fremmer virkeliggørelsen af det indre marked.2. Den må hverken erhverve interesser i virksomheder eller påtage sig ansvar for deres ledelse, medmindre beskyttelsen af dens rettigheder kræver det for at sikre, at dens fordringer indgår.På grundlag af principper fastlagt af Styrelsesrådet i henhold til artikel 7, stk. 3, litra b), fastlægger bestyrelsen dog, hvis gennemførelsen af de i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde nævnte transaktioner kræver det, med kvalificeret flertal de nærmere vilkår og regler for enhver erhvervelse af kapitalandele i et handelsforetagendes kapital, som hovedregel som supplement til et lån eller en garanti, for så vidt det er nødvendigt for at finansiere en investering eller et program.3. Den kan overdrage sine fordringer på kapitalmarkedet og med henblik herpå kræve af låntagerne, at de udsteder obligationer eller andre værdipapirer.4. Hverken Banken eller medlemsstaterne må stille betingelser om, at de udlånte beløb skal gives ud i en bestemt medlemsstat.5. Den kan gøre ydelsen af lån betinget af, at international licitation finder sted.6. Den må hverken helt eller delvis finansiere nogen investering, som den medlemsstat, på hvis område investeringen skal gennemføres, modsætter sig.7. Som supplement til sine låneaktiviteter kan Banken yde teknisk bistand i henhold til vilkår og regler fastlagt af Styrelsesrådet, der træffer afgørelse med kvalificeret flertal, og under overholdelse af disse vedtægter.Artikel 19(tidl. artikel 21)1. Enhver virksomhed eller offentlig eller privat enhed kan direkte forelægge Banken en ansøgning om finansiering. Ansøgning kan endvidere forelægges Banken gennem Kommissionen eller gennem den medlemsstat, på hvis område investeringen skal gennemføres.2. Såfremt ansøgninger indsendes gennem Kommissionen, skal de forelægges til udtalelse for den medlemsstat, på hvis område investeringen skal gennemføres. Såfremt de indsendes gennem en stat, forelægges de Kommissionen til udtalelse. Hidrører de direkte fra en virksomhed, forelægges de den pågældende medlemsstat og Kommissionen.De pågældende medlemsstater og Kommissionen skal afgive deres udtalelser inden to måneders forløb. Foreligger der ikke svar inden udløbet af denne frist, kan Banken gå ud fra, at den pågældende investering ikke giver anledning til indvendinger.3. Bestyrelsen træffer afgørelse om de finansieringstransaktioner, som direktionen forelægger den.4. Direktionen undersøger, om de finansieringstransaktioner, som forelægges den, er i overensstemmelse med bestemmelserne i disse vedtægter, især de i artikel 16 og 18 indeholdte. Hvis direktionen udtaler sig til fordel for finansieringen, forelægger den det tilsvarende forslag for bestyrelsen; den kan gøre sin tilslutning afhængig af sådanne forudsætninger, som den anser for væsentlige. Udtaler direktionen sig imod finansieringen, skal den tilstille bestyrelsen sagens akter sammen med sin udtalelse.5. Er direktionens udtalelse negativ, kan bestyrelsen kun bevilge finansieringen efter enstemmig vedtagelse.6. Er Kommissionens udtalelse negativ, kan bestyrelsen kun bevilge finansieringen efter enstemmig vedtagelse. Det af Kommissionen udpegede bestyrelsesmedlem afholder sig fra at deltage i afstemningen.7. Er direktionens og Kommissionens udtalelse negativ, kan bestyrelsen ikke bevilge pågældende finansiering.8. Når det af hensyn til beskyttelsen af Bankens rettigheder og interesser er berettiget at foretage en omstrukturering af en finansieringstransaktion, der vedrører godkendte investeringer, træffer direktionen straks de hasteforanstaltninger, som den finder nødvendige, idet den dog straks underretter bestyrelsen herom.Artikel 20(tidl. artikel 22)1. Banken låner på kapitalmarkederne de midler, der er nødvendige til gennemførelsen af dens opgaver.2. Banken kan optage lån på medlemsstaternes kapitalmarked inden for rammerne af den lovgivning, der gælder for disse markeder.De kompetente myndigheder i en medlemsstat med dispensation i medfør af artikel 139, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde kan kun gøre indsigelse, hvis alvorlige vanskeligheder på kapitalmarkedet i den pågældende stat må frygtes.Artikel 21(tidl. artikel 23)1. Banken kan anvende disponible midler, som den ikke umiddelbart har brug for til opfyldelse af sine forpligtelser, på følgende måder:a) Den kan foretage kapitalanbringelser på pengemarkederneb) med forbehold af bestemmelserne i artikel 18, stk. 2, kan den købe eller sælge værdipapirerc) den kan udføre enhver anden finansiel transaktion i forbindelse med opfyldelsen af dens formål.2. Med forbehold af bestemmelserne i artikel 23 må Banken ikke ved forvaltningen af sine kapitalanbringelser foretage valutaarbitrage, som ikke direkte er nødvendiggjort af hensyn til gennemførelsen af dens udlån eller opfyldelsen af de forpligtelser, den har indgået i forbindelse med de af den optagne lån eller stillede garantier.3. I de forhold, der er omtalt i denne artikel, handler Banken i forståelse med vedkommende medlemsstats kompetente myndigheder eller nationale centralbank.Artikel 22(tidl. artikel 24)1. Der oprettes en reservefond, som gradvis bringes op på et beløb svarende til 10 % af den tegnede kapital. Såfremt Bankens engagementer berettiger det, kan bestyrelsen træffe bestemmelse om oparbejdelse af yderligere reserver. Så længe reservefonden endnu ikke er bragt op på sit fulde beløb, skal der tilføres den:a) renteindtægter af lån, som Banken har ydet af de beløb, der i henhold til artikel 5 skal indbetales af medlemsstaterneb) renteindtægter af lån, som Banken har ydet af de beløb, der fremkommer ved tilbagebetaling af de under punkt a) nævnte lån,i det omfang disse renteindtægter ikke er nødvendige for at opfylde Bankens forpligtelser og til at dække dens udgifter.2. Reservefondens midler skal anbringes på en sådan måde, at de til enhver tid er disponible til opfyldelse af fondens formål.Artikel 23(tidl. artikel 25)1. Banken har altid ret til at overføre sine beholdninger og tilgodehavender til valutaen i en medlemsstat, der ikke har euroen som valuta, for at gennemføre finansielle transaktioner i overensstemmelse med dens formål, således som det er fastsat i artikel 309 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og under hensyntagen til bestemmelserne i artikel 21 i disse vedtægter. Banken undgår så vidt muligt at foretage sådanne overførsler, såfremt den har beholdninger, som er disponible eller kan frigøres i den valuta, den har brug for.2. Banken kan ikke konvertere sine beholdninger i valutaen fra en medlemsstat, der ikke har euroen som valuta, til tredjelands valuta uden medlemsstatens samtykke.3. Banken kan frit råde såvel over den del af kapitalen, der er indbetalt, som over valuta, der er lånt på markedet uden for Unionen.4. Medlemsstaterne forpligter sig til at stille den valuta til rådighed for Bankens debitorer, som er nødvendig til betaling af afdrag og renter af lån, som Banken har ydet eller garanteret vedrørende investeringer, der skal gennemføres på deres områder.Artikel 24(tidl. artikel 26)Såfremt en medlemsstat misligholder sine medlemsforpligtelser ifølge disse vedtægter, navnlig forpligtelsen til at indbetale sin andel af den tegnede kapital eller til at forrente og amortisere optagne lån, kan Styrelsesrådet med kvalificeret flertal beslutte at indstille långivning eller garantiydelse til denne medlemsstat eller dens statsborgere.Denne beslutning fritager hverken staten eller dens statsborgere for deres forpligtelser over for Banken.Artikel 25(tidl. artikel 27)1. Træffer Styrelsesrådet beslutning om at indstille Bankens virksomhed, skal al virksomhed omgående ophøre, med undtagelse af de dispositioner, som er påkrævet for at sikre en behørig anvendelse, beskyttelse og bevarelse af Bankens aktiver og indfrielse af dens engagementer.2. I tilfælde af likvidation udnævner Styrelsesrådet likvidatorerne og giver dem instrukser med hensyn til likvidationens gennemførelse. Det sørger for at beskytte de ansattes rettigheder.Artikel 26(tidl. artikel 28)1. Banken nyder i hver medlemsstat den videstgående rets- og handleevne, som den pågældende stats lovgivning tillægger juridiske personer; den kan i særdeleshed erhverve og afhænde løsøre og fast ejendom og optræde som part i retssager.2. Bankens formue skal være undtaget fra enhver form for rekvisition eller ekspropriation.Artikel 27(tidl. artikel 29)Med forbehold af den kompetence, som er tillagt Den Europæiske Unions Domstol, afgøres tvistigheder mellem på den ene side Banken og på den anden side dens långivere, låntagere eller tredjemand af de kompetente nationale domsmyndigheder. Banken kan i en kontrakt indsætte en voldgiftsklausul.Banken vælger et hjemting i hver medlemsstat. Den kan dog i en kontrakt træffe bestemmelse om et særligt værneting.Bankens aktiver kan kun i henhold til en retskendelse gøres til genstand for beslaglæggelse eller tvangsfuldbyrdelse.Artikel 28(tidl. artikel 30)1. Styrelsesrådet kan med enstemmighed vedtage at oprette datterselskaber eller andre enheder med status som juridiske personer og finansiel selvbestemmelsesret.2. Styrelsesrådet fastlægger med enstemmighed vedtægterne for de i stk. 1 nævnte selskaber og enheder. Heri defineres navnlig målsætninger, struktur, kapital, medlemmer, hjemstedets placering, finansielle ressourcer, interventionsmuligheder og revisionsordninger samt deres forhold til Bankens organer.3. Banken er berettiget til at deltage i forvaltningen af disse selskaber og enheder og bidrage til deres tegnede kapital indtil det af Styrelsesrådet fastsatte beløb, idet Styrelsesrådet træffer enstemmig beslutning herom.4. Protokollen om Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter finder anvendelse på de i stk. 1 nævnte selskaber og enheder, for så vidt de er omfattet af EU-retten, på medlemmerne af deres organer under udøvelsen af deres hverv og på deres personale på samme vilkår og betingelser som dem, der gælder for Banken.Udbytte, kapitalgevinster og andre former for indtægter, der stammer fra sådanne selskaber og enheder, og som medlemmerne, bortset fra Den Europæiske Union og Banken, har ret til, forbliver imidlertid underkastet den for dem gældende skattelovgivning.5. Den Europæiske Unions Domstol har med de begrænsninger, der er fastsat i det følgende, kompetence til at afgøre tvister vedrørende foranstaltninger vedtaget af organerne i et selskab eller en enhed, der er omfattet af EU-retten. Klager over sådanne foranstaltninger kan indbringes af sådanne selskabers eller enheders medlemmer i deres egenskab af medlemmer eller af medlemsstaterne på de betingelser, der er fastsat i artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.6. Styrelsesrådet kan med enstemmighed beslutte at give de ansatte i de selskaber og enheder, der er omfattet af EU-retten, adgang til ordninger, der er fælles med Banken, under overholdelse af de respektive interne procedurer.--------------------------------------------------


type: other

text:
1 Sida 1 (7) HÖGSTA DOMSTOLENS BESLUT Mål nr meddelat i Stockholm den 23 april 2008 Ö KLAGANDE IH Ombud: MHM MOTPART Skatteverket Solna SAKEN Utmätning ÖVERKLAGADE AVGÖRANDET Hovrätten för Västra Sveriges beslut den 4 juli 2007 i mål ÖÄ HÖGSTA DOMSTOLENS AVGÖRANDE Högsta domstolen ändrar hovrättens beslut endast på det sätt att tiden för att med tillämpning av 4 kap. 20 utsökningsbalken väcka talan vid Göteborgs tingsrätt bestäms till en månad från dagen för Högsta domstolens beslut. HÖGSTA DOMSTOLEN Postadress Telefon Expeditionstid Riddarhustorget 8 Box 2066 Telefax :45-12: Stockholm E-post: 13:15-15:00
 2 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 2 Högsta domstolens beslut den 27 november 2007 om inhibition skall inte längre gälla. Den utmätta personbilen får inte utan IH samtycke säljas förrän tvisten har blivit slutligt avgjord eller tiden för talans väckande har gått ut. YRKANDEN I HÖGSTA DOMSTOLEN IH har yrkat att utmätningen av personbilen av märket Hyundai Getz med registreringsnummer (A) skall hävas. Skatteverket har bestritt ändring men anfört att tidsfristen för IH att väcka talan skall räknas från det att hon delges Högsta domstolens beslut. Högsta domstolen har i beslut den 27 november 2007 förordnat att ytterligare åtgärd för verkställighet av Kronofogdemyndighetens, enhet Göteborg, utmätningsbeslut den 13 september 2006 tills vidare inte får ske. SKÄL För betalning av statens fordran på LH utmätte Kronofogdemyndigheten den 13 september 2006 en personbil av märket Hyundai Getz. Vid utmätningstillfället var bilen i LHs besittning. LHs mor, IH, har överklagat utmätningsbeslutet och yrkat att utmätningen skall upphävas eftersom hon äger bilen. IH har uppgett att hon saknar körkort och att bilen inköptes i syfte att lånas ut till sonen LH, eftersom denne behövde bil för att kunna ta sig till och från arbetet samt för att sonen skulle kunna hjälpa henne och hennes make, som vid köpet var 74 respektive 78 år, med resor till läkarbesök. Av handlingarna i målet framgår att LH vid tiden för köpet av bilen var utsatt för löneutmätning. IH har uppgett att bilens värde tagits upp i makarnas
 3 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 3 förmögenhetsdeklaration samt i bouppteckningen efter hennes numera avlidne make. IH har till stöd för sitt yrkande ingett ett köpeavtal med Frontbilar i Sisjön AB daterat den 21 juni 2005, där hon anges som köpare av bilen samt ett försäkringsbrev enligt vilket bilen försäkrades med henne som försäkringstagare från den 29 juni Av utdrag från bilregistret framgår att hon samma dag registrerades som ägare till bilen. Den 8 maj 2006 registrerades LH i bilregistret som ägare till bilen och hos försäkringsbolaget som försäkringstagare. Som förklaring till detta har IH uppgett att hon, sedan ett försäkringsfall inträffat, fick uppgift från försäkringsbolaget att försäkringen inte gällde när LH körde bilen, om inte bilen var registrerad på honom och han tecknade försäkring för bilen; någon verklig överlåtelse av bilen till LH har inte gjorts. Till stöd för att någon överlåtelse inte har skett har IH åberopat en handling, daterad den 9 maj 2006, ställd till Hovrätten för Västra Sverige och ingiven dit i december 2006, i vilken anges att försäkringen ändrades på LH enligt Folksam, men att bilen ägs av henne och maken och inte av LH samt att det var hon som betalat köpeskillingen. Handlingen är undertecknad av makarna och av LH. En gäldenär skall anses vara ägare till lös egendom som han har i sin besittning, om det inte framgår att egendomen tillhör annan (4 kap. 18 första stycket utsökningsbalken). Att besittningen utgör en presumtion för gäldenärens äganderätt har sin grund i antagandet att lös egendom regelmässigt tillhör den som har egendomen i sin besittning och hänger samman med den betydelse som tradition av lös egendom har för skydd mot överlåtarens borgenärer. Om tredje man härleder sin rätt från gäldenären krävs för att undvika utmätning att tredje mannens förvärv är sakrättsligt skyddat mot gäldenärens borgenärer enligt vad som gäller härom. En tredje man som åberopar annan grund för sitt äganderättsanspråk än överlåtelse
 4 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 4 från gäldenären måste, för att freda egendom i gäldenärens besittning från utmätning för dennes skulder, styrka sin rätt till egendomen. Att tredje man styrker att han förvärvat egendomen med äganderätt kan inte ensamt ges innebörden att den vid utmätningen alltjämt tillhör honom. När det inte genom de yttre omständigheterna är uppenbart att egendomen tillhör någon annan än gäldenären, har tredje man därför även att visa på vilken grund gäldenären har egendomen i sin besittning utan att äga den, exempelvis genom avtal om deposition, pant eller nyttjanderätt. Det bör då i regel krävas att tredje mans anspråk styrks med skriftligt bevis, såsom avbetalningskontrakt, pantavtal eller nyttjanderättsavtal (prop. 1980/81:8 s. 424). Man kan även tänka sig att tredje man styrker sin rätt t.ex. genom handlingar som visar att egendomen frånstulits honom. Den som överklagar ett beslut om utmätning kan emellertid enligt lagen (1996:242) om domstolsärenden begära att domstolen skall hålla sammanträde och har därvid möjlighet att förebringa bl.a. vittnesförhör; lagen tillåter också att skriftliga vittnesberättelser åberopas i annan utsträckning än i tvistemål (jfr prop. 1995/96:115 s. 78 och 165 f. samt Gregow i SvJT 2008 s. 162 f.). Om tredje man lägger fram en i och för sig tillräcklig bevisning för att styrka sitt anspråk skall utmätningen hävas, om inte sökanden presenterar ett sådant stöd för sina invändningar mot tredje mans bevisning att denna inte längre är tillräcklig (jfr angående den s.k. falska bevisbördan NJA 2006 s. 367 med där gjorda hänvisningar samt Fitger, Lagen om domstolsärenden, 2 uppl. 2004, s. 195 f.). Frågan om tredje man har fullgjort sin bevisbörda får sedan avgöras genom en slutlig avvägning av all den framlagda bevisningen. Att i utsökningsärenden utredningen inte blir så fullständig och de faktiska omständigheterna inte så allsidigt belysta som i tvistemål kan föranleda vissa modifikationer i kraven på utredning men utgör inte skäl att frångå principen att det åvilar tredje man att styrka sin rätt till egendomen.
 5 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 5 Genom det åberopade köpeavtalet, försäkringsbrevet samt utdraget från bilregistret får IH anses ha styrkt att hon i juni 2005 förvärvade bilen i eget namn och för egen räkning. Hennes påstående om att bilen därefter omedelbart lånats ut till LH vinner stöd av de uppgifter hon lämnat om makarnas och LHs ekonomiska och faktiska förhållanden samt av den omständigheten att hon i anslutning till köpet registrerades som ägare och försäkringstagare till bilen. Nu angivna omständigheter har inte heller bestritts av Skatteverket. I avsaknad av något stöd för att IH efter sitt ursprungliga förvärv överlåtit äganderätten till bilen till LH skulle det kunna anses att IH genom vad som nu redovisats förmått styrka sin äganderätt och visa varför LH hade besittningen till bilen vid utmätningstillfället. Skatteverket har emellertid anfört att det i bilregistret den 8 maj 2006 antecknades att en överlåtelse av bilen skett från IH till LH samt att LH vid tiden för utmätningen var registrerad som försäkringstagare beträffande bilen. De av Skatteverket anförda omständigheterna innebär att det inställer sig sådant tvivel om äganderätten till bilen att IH inte kan anses ha visat att hon även vid utmätningstillfället den 13 september 2006 var ägare till bilen och att utmätningen därför bör hävas. Vad IH har uppgett om anledningen till att LH registrerades som ägare av fordonet i fordonsregistret och som försäkringstagare och den av henne åberopade handlingen, ställd till Hovrätten för Västra Sverige, utgör inte tillräckligt stöd för att göra en annan bedömning. IHs överklagande kan därmed inte bifallas. Det föreligger emellertid, som hovrätten också funnit, skäl att meddela henne ett föreläggande enligt 4 kap. 20 utsökningsbalken.
 6 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 6 Den tid av en månad inom vilken IH har att väcka talan mot staten och LH skall räknas från dagen för Högsta domstolens beslut (jfr NJA 1983 s. 358 samt Gregow, Tredje mans rätt vid utmätning, 1987, s. 260). I avgörandet har deltagit: justitieråden Leif Thorsson, Kerstin Calissendorff, Anna Skarhed (referent), Gudmund Toijer och Lena Moore (skiljaktig) Föredragande revisionssekreterare: Charlotte Dahl
 7 HÖGSTA DOMSTOLEN Ö Sid 7 BILAGA TILL PROTOKOLL Mål nr Ö SKILJAKTIG MENING Justitierådet Lena Moore är skiljaktig och anför: Nionde stycket, som börjar I avsaknad av, och återstoden av domskälen bör ersättas med följande. Skatteverket har gjort gällande att bilen därefter överlåtits till LH. Verket har här åberopat att det i bilregistret den 8 maj 2006 antecknades att en överlåtelse av bilen skett från IH till LH och att LH vid tiden för utmätningen var registrerad som försäkringstagare beträffande bilen. Mot de av Skatteverket anförda omständigheterna skall ställas att IH har lämnat en rimlig förklaring till att LH registrerades som ägare av fordonet i fordonsregistret och som försäkringstagare och att hennes uppgifter har bekräftats av LH och hennes make i den handling som IH åberopat i hovrätten. Till detta skall läggas att bilen även därefter enligt IH tagits upp i makarnas självdeklaration. Vid en slutlig avvägning av den framlagda bevisningen finner Högsta domstolen, med hänsyn till de speciella förhållandena i målet, att vad Skatteverket anfört inte kullkastar den bevisning som IH lagt fram om att hon äger bilen och varför bilen fanns i LH besittning vid utmätningstillfället. Utmätningen skall därför hävas.


type: contracts

text:
 20.7.2017
 MT
 Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea
 L 189/54
 DEĊIŻJONI TAL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE
 Nru 34/2016
 tal-5 ta' Frar 2016
 li temenda l-Anness XXI (Statistika) tal-Ftehim ŻEE [2017/1317]
 IL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea (“il-Ftehim ŻEE”), u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,
 Billi:
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2015/1711 tas-17 ta' Settembru 2015 li jistabbilixxi għall-2015 il-“Lista ta' Prodcom” ta' prodotti industrijali stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3924/91 (1) għandu jiġi inkorporat fil-Ftehim ŻEE.
 (2)
 Għalhekk, l-Anness XXI tal-Ftehim ŻEE għandu jiġi emendat skont dan.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-punt li ġej jiddaħħal wara l-punt 4am (ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) Nru 842/2014) tal-Anness XXI tal-Ftehim ŻEE:
 “4an.
 32015 R 1711: Ir-Regolament tal-Kummissjoni (UE) 2015/1711 tas-17 ta' Settembru 2015 li jistabbilixxi għall-2015 il-‘Lista ta' Prodcom’ ta' prodotti industrijali stipulati fir-Regolament tal-Kunsill (KEE) Nru 3924/91 (ĠU L 254, 30.9.2015, p. 1).”
 Artikolu 2
 It-testi tar-Regolament (UE) 2015/1711 bil-lingwa Islandiża u b'dik Norveġiża, li se jiġu ppubblikati fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea, ikunu awtentiċi.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fis-6 ta' Frar 2016, bil-kundizzjoni li jkunu saru n-notifiki kollha skont l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim ŻEE (*1).
 Artikolu 4
 Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE u fis-Suppliment taż-ŻEE ta' Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Magħmul fi Brussell, il-5 ta' Frar 2016.
 Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEE
 Il-President
 Claude MAERTEN
 (1) ĠU L 254, 30.9.2015, p. 1.
 (*1) L-ebda rekwiżiti kostituzzjonali ma huma indikati.


type: wikipedia

text:
Daw Aung San Suu Kyi [tšii] (ဒော္ အောင္ ဆန္း စု က္ရည္; sündinud 19. juunil 1945 Rangoonis (praegu Yangon)) on Myanmari poliitikategelane, Birma (nüüdse Myanmari) rahvusliku liidri kindral Aung Sani (mõrvati 19. juulil 1947) tütar. Ta sai 1991. aasta Nobeli rahuauhinna.
 Elulugu
 Aung San Suu Kyi sündis kindral Aung Sani ja Daw Khin Kyi (Ma Khin Kyi) tütrena. Ma Khin Kyi oli Aung Sani kuues abikaasa.
 Emast sai tuntud poliitik, kes tegeles eelkõige sotsiaalpoliitikaga. 1960. aastal asus ta koos emaga, kes sai suursaadikuks Indias, elama New Delhisse ning alustas õpinguid Delhi Ülikoolis. 1964–1967 õppis ta Oxfordi Ülikoolis (St Hugh's College) filosoofiat, politoloogiat ja majandusteadust (PPE) ning sai bakalaureusekraadi.
 Aastatel 1969–1971 töötas ta New Yorgis ÜRO sekretariaadis administratiiv- ja eelarveküsimuste nõuandva komitee sekretäri abina. Vabal ajal töötas ta vabatahtlikuna haiglas.
 Aastal 1972 abiellus ta Briti teadlase Michael Arisega, kellega ta oli tutvunud Oxfordis õppides. 1972–1974 elasid nad Bhutanis. 1994 asusid nad elama Oxfordi, kus Michael töökoha sai. Neil sündisid pojad Alexander (sünd. 1973 Londonis) ja Kim (sünd.1977 Oxfordis).
 Suu Kyi hakkas uurima oma isa elu ning avaldas 1984 selle kohta raamatu. 1985–1986 viibis ta stipendiaadina Kyōtos, et uurida oma isa tegevust Jaapanis. Ta avaldas täiendavaid uurimusi Birma kohta.
 Märtsis 1988 läks ta tagasi Myanmari, et haige ema eest hoolitseda. Kauaaegne valitseva sotsialistliku partei juht Ne Win oli tagasi astunud, mille järel olid alanud massidemonstratsioonid, mis nõudsid demokratiseerimist (8.8.88 massiülestõus 8. augustil 1988). Demonstratsioonid suruti veriselt maha ja võimule tuli sõjaväehunta.
 Võttes eeskujuks Mahatma Gandhi võitlusmeetodid, hakkas Aung San Suu Kyi võitlema demokratiseerimise eest. 24. septembril 1988 rajas ta Rahvusliku Liidu Demokraatia Eest. Aasta lõpul tegi ta mitmeid kriitilisi avaldusi selle liidu liidrina riigi erinevates piirkondades. Veebruaris 1989 keelati tema kandideerimine valimistel. 1989. aastal üritas ta avalikult mälestada massimeeleavalduses hukkunuid tudengeid, kuid valitsus pani ta 20. juulil selle eest koduaresti ja kogunemised suruti valitsuse poolt vägivaldselt maha. Tema kodus olnud üliõpilased arreteeriti. Seepeale kuulutas ta välja näljastreigi, mis kestis seni, kuni talle kinnitati, et üliõpilasi koheldakse hästi. Aung San Suu Kyile pakuti võimalust riigist lahkuda, kuid ta loobus sellest.
 Sõjaväehunta korraldas 1990. aastal valimised, mille Aung San Suu Kyi partei Rahvuslik Liit Demokraatia Eest veenvalt võitis. Sõjaväelased keeldusid võimu üle andmast. Valimistulemused tühistati. See kutsus esile rahvusvahelise protesti.
 1990. aastal määrati Aung San Suu Kyile Euroopa Parlamendi Sahharovi auhind.
 Osaliselt suure rahvusvahelise tähelepanu tõttu sai Aung San Suu Kyi 1991. aasta Nobeli rahuauhinna. Saadud 1,3 miljoni USA dollari abil rajas ta Myanmari rahva tervishoiu ja hariduse fondi.
 Koduarestis olles lubati tal riigist lahkuda tingimusel, et ta kunagi riiki tagasi ei tule, kuid ta keeldus.
 10. juulil 1995 vabastati ta koduarestist, ning sama aasta jõulude ajal külastas teda Yangonis tema abikaasa, mis jäi nende viimaseks kohtumiseks. Aung San Suu Kyi jäi Myanmari, ning Myanmari valitsus keeldus Arisele edaspidi viisat andmast. 1997. aastal tuvastati Arisel eesnäärmevähk. Vaatamata palvetele USA valitsuse, ÜRO peasekretär Kofi Annani ja paavst Johannes Paulus II poolt, keeldus Myanmari valitsus Arisele viisat andmast, väites et nad ei saa tema eest hoolt kanda, selle asemel soovitades Aung San Suu Kyil riigist lahkuda, et teda külastada. Aung San Suu Kyile lubati, et peale külastamist võib ta Myanmari tagasi tulla, kuid ta ei usaldanud sõjaväehuntat. Nii ta jäigi Myanmari ja tema abikaasa suri oma 53. sünnipäeval, 27. märtsil 1999, ilma et nad oleksid kohtunud.
 Tal takistati mitu korda oma parteikaaslastega kohtumast. 23. septembril 2000 pandi ta jälle koduaresti.
 Pärast salajasi ÜRO juhtimisel peetud usalduse rajamise läbirääkimisi ta vabastati 6. mail 2002. Ühe valitsusesindaja sõnul anti talle liikumisvabadus, "sest me oleme kindlad, et võime teineteist usaldada." Aung San Suu Kyi kuulutas riigile "uut koitu". Ent 30. või 31. mail 2003 arreteeriti ta uuesti. Septembris 2003 oli tal operatsioon ning seejärel pandi ta uuesti Yangonis koduaresti. Ta vabastati 13. novembril 2010.
 Aung San Suu Kyi võttis 16. juunil 2012 Oslos vastu talle 1991. aastal antud Nobeli rahuauhinna.
 Välislingid
 "Suu Kyi võttis 21 aastat hiljem vastu Nobeli rahupreemia", Postimees.ee, 16. juuni 2012
 Myanmari poliitikud
 Nobeli rahuauhinna laureaadid
 Sündinud 1945


text:
Fundacja Vis Maior – fundacja, która powstała w 2002 roku mająca siedzibę w Warszawie.
 Historia
 Fundacja powstała w 2002 roku i działa na rzecz ochrony praw osób z niepełnosprawnością wzroku. Stara się zwiększyć dostępność informacji, architektury, kultury i innych obszarów życia tej grupy społecznej.
 Projekty
 1 kwietnia 2020 – 31 marca 2021. Wizyty domowe - laska, pies przewodnik, technologie. Projekt dofinansowany przez PFRON. Dla osób niewidomych lub słabo widzących z całej Polski. Uczestnicy mogli uczestniczyć w zajęciach z orientacji przestrzennej, poruszania się z psem przewodnikiem lub wziąć udział w zdalnym szkoleniu z obsługi komputera i smartfonów.
 1 luty 2019 – 31 marca 2020. Kurs na samodzielność. Projekt realizowany ze środków PFRON we współpracy z fundacją Pies Przewodnik. Zorganizowano szkolenia obejmujące umiejętności potrzebne osobom niewidomym w codziennym życiu takim jak: czytania Braille’a, obsługa komputera i smartfona, poruszania się z białą laską, samodzielnego radzenia sobie w domu z gotowaniem gorących posiłków włącznie.
 1 luty 2019 –31 grudnia 2022. Apsystent. Budowa kompleksowego systemu szkolenia i udostępniania osobom niewidomym psów przewodników oraz zasad jego finansowania. Projekt dofinansowany ze środków Europejskiego Funduszu Społecznego. W ramach projektu zaplanowano „opracowanie i przetestowanie kompleksowego systemu służącego zapewnieniu osobom niewidomym w Polsce dostępu do psów przewodników oraz włączenie go do polityk publicznych w obszarze rehabilitacji społecznej osób niewidomych".
 14 listopada 2018 – Wsparcie osób z niepełnosprawnościami w zakresie dostępu do nowych technologii oraz wsparcie w nabywaniu umiejętności w stosowaniu wspomagających sposobów porozumiewania się. Projekt dofinansowany ze środków m. st. Warszawy, realizowany we współpracy z Fundacją Edukacji Nowoczesnej. W ramach projektu zorganizowano stały punkt konsultacyjny dla osób z niepełnosprawnościami o specjalnych potrzebach w komunikowaniu się, szkolenie z pisania brajlem na iPhonie, 1 raz w kwartale przez 8 kolejnych kwartałów przeprowadzono kampanię w urzędach, przedsiębiorstwach i innych instytucjach zwracając uwagę na potrzebę zapewnienia dostępności cyfrowej i wiedzę o h środkach komunikacji, które mogą być zastosowane.
 1 kwietnia 2018 do 31 marca 2019 – projekt Wybierz samodzielność 2018 (druga edycja) realizowany na terenie województwa mazowieckiego, dofinansowany ze środków PFRON.
 1 kwietnia 2017 do 31 marca 2019 – Pies-mądry GPS 2017. W ramach projektu dofinansowanego ze środków PFRON zakupiono i przeszkolono psy przewodniki niewidomych.
 17 lipca do 30 listopada 2017 – Wie, kto pyta 2017 projekt dofinansowany ze środków Urzędu Marszałkowskiego Województwa Mazowieckiego. W ramach projektu osoby z dysfunkcją wzroku z terenu województwa mazowieckiego mogły skorzystać z bezpłatnych porad psychologa, tyflopedagoga, prawnika i tyfloinformatyka.
 17 lipca do 30 listopada 2017 roku – nie widzisz – chodź z nami, słuchaj i ćwicz projekt dofinasowany ze środków Urzędu Marszałkowskiego Województwa Mazowieckiego. W ramach projektu zrealizowano 6 całodziennych rajdów każdorazowo dla 20 osób niewidomych i 10 wolontariuszy. Dodatkowo przygotowano płytę z godzinnym treningiem prowadzonym przez trenera fitness.
 1 kwietnia 2017 do 31 marca 2018 na terenie województwa mazowieckiego projekt Wybierz samodzielność (2 edycja).
 2017 Niewidomi na sportowo - upowszechnianie i wspieranie kultury fizycznej osób niewidomych i słabowidzących projekt dofinansowanego ze środków Urzędu m.st. Warszawy. W jego ramach zrealizowano dla osób niewidomych lub słabowidzących, mieszkańców Warszawy zajęcia pilates (od marca do końca roku 2017), spotkania z dietetykiem, terapeutą i fizjoterapeutą.
 01 marca 2017 do 31 grudnia 2019. Ruszaj w miasto 2017-2019 - niewidomi samodzielni i bezpieczni projekt dofinansowany ze środków Urzędu m. st. Warszawy. W ramach projektu zrealizowano kursy i zajęcia indywidualne z: orientacji przestrzennej i czynności życia codziennego(30 h na osobę), zajęcia z posługiwania się nowoczesnymi technologiami takimi jak: Internet, nawigacja GPS, aplikacje ułatwiające poruszanie się, rozpoznawanie tekstu, kolorów, oznaczanie przedmiotów itp. (10 h na osobę) i 6 warsztatów grupowych czynności życia codziennego ze szczególnym uwzględnieniem przygotowywania posiłków, prowadzenia gospodarstwa domowego, obsługi urządzeń ułatwiających codzienne funkcjonowanie.
 1 luty do 30 listopada 2017. Inkubator Zatrudnienia Osób Niewidomych projekt dofinansowany ze środków Europejskiego Funduszu Społecznego realizowanego w ramach Programu Operacyjnego Wiedza Edukacja Rozwój – Punkty Inkubacji Innowacji. Grantodawcą była fundacja „Merkury” z Wałbrzycha.
 1 kwietnia 2016 do 31 marca 2017. projekt Wybierz samodzielność (pierwsza edycja) realizowany na terenie województwa mazowieckiego. W ramach projektu zaproponowano: konsultacje psychologiczne lub terapeutyczne, kursy komputerowe, kursy języka angielskiego, warsztaty ze stylizacji, kulinarne i inne
 1 czerwca do 31 grudnia 2016. Ogólnopolski projekt Wie kto pyta dofinansowany ze środków PFRON. Podczas jego realizacji osoby niewidome i słabowidzące, w tym z niepełnosprawnością sprzężoną, ich rodziny, potencjalni pracodawcy, przedstawiciele placówek edukacyjnych i kulturalnych, firmy oraz instytucje zainteresowane tematyką związaną z niepełnosprawnością mogły skorzystać z bezpłatnych porad prawnika, tyflopedagoga, psychologa i tyfloinformatyka.
 1 kwietnia do 31 grudnia 2016. Projekt Ruszaj w miasto – niewidomi bezpieczni i samodzielni dofinansowanym przez Urząd m.st. Warszawy. Podczas jego realizacji prowadzono indywidualne kursy orientacji przestrzennej i czynności życia codziennego (30 h na osobę) i 6 warsztatów grupowych z czynności życia codziennego, szczególnie gotowania.
 2013. Projekt Bank dostępny dla każdego dofinansowany ze środków Narodowego Banku Polskiego w ramach którego przygotowano e-kurs o dostępności banków dla osób z niepełnosprawnościami dostępny na stronie internetowej Fundacji oraz film Niewidomy klient w banku dostępny na portalu YouTube.
 Od maja 2014 do marca 2017 roku projekt Kurs na samodzielność.
 2013–2016. Projekt Wiele potrafię bezwzrokowo dofinansowany ze środków PFRON. W ramach projektu przeprowadzono zajęcia z orientacji przestrzennej (poruszanie się z białą laską), czynności życia codziennego, nauki braila, terapii widzenia, bezwzrokowej obsługi komputera i urządzeń specjalistycznych dla osób z dysfunkcją wzroku, warsztaty grupowe z trenerem zarządzania rozwojem osobistym, trenerem rozwoju kariery zawodowej, tyflopedagogiem, prawnikiem, specjalistą ds. przedsiębiorczości i zarządzania budżetem domowym oraz warsztaty korzystania z pomocy psa przewodnika i opieki nad nim.
 Od marca 2015 do kwietnia 2016 projekt Niewidomi na posiedzeniach organów władzy publicznej dofinansowany przez Fundację Batorego.
 1 stycznia 2014 do 31 marca 2017. Projekt Pies mądry GPS 2014 w ramach którego zakupiono 16 psów, przygotowano je do roli przewodników i przekazano osobom niewidomym.
 2007–2013. Projekt Inwestycje dla wszystkich we współpracy z Polskim Związkiem Głuchych i Fundacją TUS. W jego ramach audytorzy z całej Polski przebadali 200 inwestycji sfinansowanych ze środków Unii Europejskiej pod kątem dostępności dla osób z różnymi niepełnosprawnościami.
 1 maja do 31 grudnia 2014 projekt Wszystko o psie przewodniku. Celem projektu było przygotowanie przewodnika, który jest dostępny w formie ebooka, audiobooka i na stronie internetowej. Teksty przygotowały przedstawicielki Polskiego Związku Niewidomych i Fundacji na rzecz Osób Niewidomych Labrador Pies Przewodnik.
 19 sierpnia do 31 grudnia 2013. Projekt Niewidomy uczeń w naszej szkole realizowany ze środków Ministerstwa Edukacji Narodowej. W ramach jego realizacji przeprowadzono 290 lekcji dla uczniów szkół podstawowych i gimnazjów na temat funkcjonowania i potrzeb osób niewidomych oraz 6 pięciogodzinnych warsztatów dla nauczycieli i rodziców.
 1 października 2013 do 30 czerwca 2014. Projekt Nie daj sobie w kasę dmuchać realizowany we współpracy z Narodowym Bankiem Polskim. W jego ramach przeprowadzono zajęcia z zakresu ekonomii dla 100 uczniów z ośrodków szkolno-wychowawczych dla niewidomych i słabowidzących z terenu całej Polski.
 1 lipca do 31 października 2013. Projekt Komputer przyjazny niewidomym 2013 w ramach którego zorganizowano szkolenie dziesięciu osób niewidomych i słabowidzących z województwa Mazowieckiego ze znacznym bądź umiarkowanym stopniem niepełnosprawności z zakresu obsługi komputera i programów dla niewidomych.
 1 stycznia do 31 grudnia 2013. Projekt Pies Mądry GPS 2013 dofinansowany ze środków PFRON obejmujący zakup i szkolenie psów przewodników.
 1 stycznia do 31 grudnia 2012. Projekt Zobaczcie nas 2012 dofinasowany ze środków PFRON. Działania w ramach projektu obejmowały kampanię w środkach masowego przekazu i 500 godzin zajęć w 68 szkołach na temat funkcjonowania osób niewidomych i słabowidzących, ich kompetencji i możliwości.
 16 lipca do 31 października 2012. Projekt Komputer przyjazny niewidomym 2012 dofinansowany przez Urząd Marszałkowski Województwa Mazowieckiego ze środków PFRON. W jego ramach przeprowadzono szkolenia z obsługi komputera dla osób niewidomych i słabowidzących z terenu województwa mazowieckiego.
 Listopad 2011 do marca 2012. Projekt Pieniądze oraz usługi bankowe wczoraj, dziś i jutro dofinansowany ze środków narodowego Banku Polskiego. W ramach projektu zorganizowano zajęcia i warsztaty dla dzieci, młodzieży i osób dorosłych z historii bankowości, sposobów rozpoznawania pieniędzy i korzystania z usług bankwych przez osoby niepełnosprawne.
 1 lipca do 31 grudnia 2011. Projekt Zobaczcie nas 2011 dla osób z województwa mazowieckiego i warmińsko-mazurskiego dofinansowany ze środków PFRON. W ramach projektu przeprowadzono 523 lekcje w szkołach na temat funkcjonowania osób niepełnosprawnych, szkolenia dla pracowników placówek kulturalno-edukacyjnych oraz organizacji pozarządowych pracujących z osobami z dysfunkcją wzroku oraz artykuły, ulotki i publikacje na temat aktywności osób niewidomych i słabowidzących w różnych dziedzinach życia.
 1 stycznia do 31 grudnia 2011. Projekt Pies mądry GPS 2011 dofinansowany ze środków PFRON w ramach którego przeszkolono 13 psów.
 2011 Projekt Wędrówki po niewidocznej Warszawie we współpracy z Domem Spotkań z Historią i dofinansowany ze środków Fundacji Orange. W jego ramach 150 osób niewidomych i słabowidzących z terenu całej Polski mogło dzięki przygotowanym na potrzeby projektu mapom i makietom poznać wybrane rejony Warszawy.
 2010. Projekt Pasjoterapia realizowany we współpracy z Stowarzyszeniem Edukacyjno-Teatralnym „Teatr Nasz", a dofinasowany ze środków PFRON. Podczas warsztatów 30 niepełnosprawnych bezrobotnych osób wzięło udział w zajęciach grupowych rozwijających ich pasje artystyczne, poradnictwa zawodowego i przedsiębiorczości.
 2010. Projekt Pies mądry GPS 2.
 2010 Projekt Niewidomi bezpieczni w stolicy dofinansowany ze środków Urzędu m.st. Warszawy. W jego ramach odbyło się szkolenie z orientacji przestrzennej oraz bezwzrokowego wykonywania czynności dnia codziennego dla 12 niewidomych mieszkańców Warszawy.
 2010 projekt Komputer oczami na świat dofinansowany ze środków Urzędu m. st. Warszawy.
 2009 projekt Zobaczcie nas dofinasowany ze środków PFRON. W ramach projektu osoby niewidome z psami przewodnikami przeprowadziły 200 zajęć w szkołach województwa mazowieckiego i pomorskiego.
 2009 projekt Wsparcie w usamodzielnianiu się osób niewidomych dofinasowany ze środków Urzędu m. st. Warszawy. W ramach którego 12 osób niewidomych wzięło udział w kursach z orientacji przestrzennej, w siedzibie fundacji odbyło się 10 spotkań dla osób niewidomych.
 2007 projekt Wiele potrafię bezwzrokowo 2007 projekt realizowany w ramach Partner 2006 i współfinansowany przez Fundację BRE Banku.
 2009 Projekt Wiele potrafię bezwzrokowo 2009 dofinansowany ze środków PFRON, Urzędu m.st. Warszawy i Zarządu Województwa Mazowieckiego. W jego ramach przeszkolono 77 osób niewidomych z orientacji przestrzennej, uczono bezwzrokowego wykonywania czynności dnia codziennego, terapię widzenia, alfabetu Braille'a, naukę bezwzrokowej obsługi komputera, języków obcych, prowadzono poradnictwo zawodowe, warsztaty psychologiczne, z prowadzenia działalności gospodarczej i prawa.
 Prezesi
 Jolanta Eleonora Kramarz od 24 października 2002 roku.
 Przypisy
 Organizacje działające na rzecz osób z niepełnosprawnością
 Organizacje dla osób niewidomych w Polsce


text:
Som fugletræk betegner man fuglenes årlige bevægelser mellem forskellige opholdssteder. Trækket sker ofte nord-syd ad bestemte ruter mellem fuglenes yngleområde og vinterkvarter. Fugletrækket er først og fremmest drevet af tilgængeligheden af føde og foregår især på den nordlige halvkugle. Her påvirkes trækfuglenes ruter af naturlige barrierer som Middelhavet eller Østersøen. Trækket er fysisk hårdt og indebærer mange farer som predation og jagt. Fugle, der ikke trækker, kaldes standfugle, mens strejffugle foretager kortere eller længere bevægelser uden en fast trækretning. Nogle strejffugle kan optræde i meget stort tal og kaldes da invasionsfugle. Mange fuglearter er kun delvist trækfugle, da kun en del af bestanden trækker, mens en anden del bliver. Flertallet af alle verdens fuglearter er trækfugle.
 Et ekstremt eksempel er havternen, der kan yngle nær Arktis og overvintre ved Antarktis. Arten foretager normalt et årligt træk på cirka 34.000 kilometer. Nogle individer kan endda tilbagelægge over 80.000 kilometer årligt, hvad der svarer til at flyve to gange rundt om jorden.
 Allerede for omkring 3.000 år siden omtaltes fugletræk af oldtidens grækere som Homer og Aristoteles samt i Jobs Bog. De omtalte trækfugle som storke, duer og svaler. I midten af 1700-tallet noteredes arternes forskellige ankomst- og afrejsetidspunkter til og fra deres yngleområder. Ved undersøgelser af fuglenes træk anvendes i dag ringmærkning, eller der anbringes satellitsendere på fuglene.
 Inddeling af fugletræk
 Man skelner mellem forårstræk og efterårstræk:
 Forårstræk er det træk, som fuglene foretager for at komme fra vinterkvarter til yngleplads om foråret.
 Efterårstræk er træk fra yngleplads til vinterkvarter om efteråret.
 De fugle, der forekommer i et bestemt område (fx Danmark), kan inddeles i faunistiske kategorier:
 yngletrækfugl yngler i området, men forlader det om vinteren.
 ynglestrejffugl yngler i området og forbliver der som regel om vinteren, men udvider sit udbredelsesområde ved større eller mindre omstrejfninger i alle retninger. Det ses fortrinsvis hos marine fugle.
 ynglestandfugl yngler i området og forbliver der om vinteren, og fjerner sig næppe langt fra ynglepladsen.
 sommergæst fuglens forårstræk afsluttes i området, hvor den oversomrer uden at yngle
 trækgæst fuglens forårs- og efterårstræk går gennem området, men både forår og efterår fortsætter den trækket uden at forblive i området hverken sommer eller vinter.
 vintergæst fuglens efterårstræk afsluttes i området, hvor den overvintrer.
 Trækfugle inddeles efter, hvor langt de trækker, og hvad der får dem til at trække.
 Instinktfugle (langdistancetrækkere) som stork, landsvale, gøg og nattergal følger deres "instinkt", det vil sige en indre trækdrift, så længe denne trækdrift er til stede. Instinktfuglenes træk finder sted indenfor nogenlunde faste tidsrum både forår og efterår.
 Vejrfugle (kortdistancetrækkere) som stær, sanglærke og vibe trækker først væk, når vejret bliver for dårligt, eller deres fødekilder er udtømte. Danske kortdistancetrækkere trækker typisk ned langs Europas vestkyst til Storbritannien, Holland og Frankrig.
 Forskellen mellem instinktfugle og vejrfugle er ikke helt klar. Instinktfugle kan i nogle tilfælde udsætte deres træk mod nord, hvis vejret er tilstrækkeligt dårligt.
 Fugletræk i Danmark
 Som følge af de tydelige årstider på Danmarks breddegrader kan trækfugle her defineres som fugle, der forår og efterår foretager retningsbestemte træk mellem yngleområde og vinterkvarter. Danmark ligger centralt på trækruten for de skandinaviske trækfugle. Derfor findes mange gode træklokaliteter i og omkring Danmark og tiltrækker mange ornitologer.
 Forårstræk
 De steder med flest trækfugle om foråret er på nordvendte landtanger og pynter, fx ved Skagen og Gilleleje. Fuglene samles her fordi mange (bortset fra vandfugle) helst undgår at flyve over vand. Det skyldes dels, at de ikke kan lande og hvile på havet, dels at mange fugle (specielt rovfugle og storkefugle) svæver på termiske opvinde for at spare på energien. Og der er ikke termiske opvinde over havet.
 Vandfuglenes forårstræk kan opleves dels de samme steder som landfuglene, dels ved vestvendte pynter ved og lige efter stærk vestenvind som ved Blåvands Huk.
 Forårstrækket kan indledes allerede midt i februar, hvor arter som allike og sanglærke kan ses. De første egentlige forårsbebudere er vibe, stor præstekrave og sangdrossel, der kan dukke op i slutningen af februar. I marts dominerer arter som musvåge, gråkrage, stær og bogfinke. De første langdistancetrækkere ses i april måned med arter som landsvale, stenpikker og gærdesanger. I midten af maj ankommer de sidste sangere som gulbug, havesanger og kærsanger. Forårstrækket ender i juni måned, hvor det første efterårstræk blandt vadefuglene begynder.
 Efterårstræk
 De steder vi om efteråret kan opleve store koncentrationer af trækkende fugle er ved de sydvendte landtanger og pynter, fx Falsterbo i Skåne, Dueodde på Bornholm, Stigsnæs på Sjælland eller Østmøn.
 Efterårstrækket bemærkes i Danmark allerede i juni, hvor vadefugle som sortklire og svaleklire begynder at passere landet i sydlig retning på deres vej mod vinterkvarteret. Hovedparten af de voksne vadefugle trækker i juli måned, mens de unge fugle følger efter i august, hvor også de fleste sangere forlader Danmark. De sidste langdistancetrækkere forsvinder i løbet af september. I oktober begynder vejrfugle som krager og duer at forlade landet i store flokke. Fugletrækket som helhed slutter hen i november.
 Overvintringsområde
 Danmark er vinterkvarter for mange fugle fra Skandinavien som Musvåge, Sjagger, Kvækerfinke og mange andefugle. Nogle vintre kan der forekomme invasioner af arter som Silkehale og Nøddekrige.
 Trækmekanismer og adfærd
 Det almindeligste er, at fuglenes træk går fra nord til syd og tilbage igen. Men i tørre områder sker et lignende regelmæssigt træk i forbindelse med regntid og tørtid. Visse arter der yngler i bjerge har også regelmæssige træk mellem forskellige højdeniveauer. Men flertallet af trækfugle ankommer hos os fra syd om foråret, for at opsøge ynglepladserne i nord. Efter afsluttet yngletid begynder de så trækket mod syd, for at ankomme til vinterkvarteret om efteråret. Jo større forskel der er i et områdes klima mellem de forskellige årstider, desto større er andelen af trækfugle. Andelen af trækfugle i middelhavsområdet er altså mindre end i Skandinavien, og andelen i troperne er endnu mindre.
 Der findes forskellige mekanismer, der sætter trækadfærden i gang. Visse arter trækker altid omkring en bestemt dato, mens andre begynder deres træk, når vejret skifter. Trækadfærden påvirkes blandt andet af genetiske forhold, der styres hormonelt. Ændringen i antal soltimer per døgn er en mekanisme som påvirker fuglene til at begynde deres træk, ligesom den mindskede tilgang til føde. Det er dokumenteret, at mange mindre trækfugle bliver mere og mere nataktive hen på sensommeren i ugerne inden trækket. Der er også dokumenteret, at mange arter udviser såkaldt trækuro, hvilket ses i perioden inden trækket. Trækuroen viser sig ved en rastløs adfærd, hvor fuglen fortrinsvis bevæger sig i artens naturlige trækretning. De fleste mindre fugle trækker om natten og hviler om dagen. Et eksempel på en instinktfugl, der hovedsageligt styres af daglængden, er hvid vipstjert. Eksempler på vejrfugle, der ankommer så snart is og sne er begyndt at tø, er sanglærke, stær og vibe.
 Under trækket samles fuglene ofte i store flokke, især hvor de skal passere åbent vand. Skagen eller Hyllekrog på Lolland er eksempler på sådanne steder i Danmark, både forår og efterår. Gibraltar og Malta er lignende steder ved Middelhavet. Også rovfugle som falke og høge optræder sådanne steder i stort tal.
 Visse arter flyver i formation under trækket som V-formation (kileformation), der ses hos gæs og svaner. En almindelig misforståelse er, at sådan en kileformation har en ledergås forrest. Men fuglene skifter ofte plads.
 Store og tunge fugle som rovfugle og traner behøver sollys og de derved opståede termikvinde ved deres træk. At svæveflyve på opadgående luftstrømme er meget energibesparende. Rent aerodynamisk er den flyvemåde betydeligt sværere for små fugle med små vinger. Tunge fugle kan desuden på grund af deres størrelse lagre større energireserver og kan med mindre risko for at opbruge dem trække over have eller ørkner med ingen eller ringe adgang til føde.
 Unge fugle af floklevende arter må lære sig trækruterne af ældre fugle. Fx findes både unge og gamle i de store rastende flokke af traner ved Hornborgasjön forår og efterår. En del trækfugle kan flyve en uge i træk uden at lande.
 Nordatlantiske oscillation
 Den nordatlantiske oscillation, der er defineret som forskellen i lufttryk mellem to målestationer på henholdsvis Azorerne og Island, er et atmosfærisk fænomen som påvirker vejret i bl.a. Vesteuropa. Når de atmosfæriske trykforskelle over Nordatlanten er store, bliver foråret varmere. Det fremskynder det nordgående træk til ynglepladserne for fuglearter, der især overvintrer i det vestlige og centrale Europa. Siden 1980'erne er der sket en generel øgning af den positive nordatlantiske oscillation, hvilket har ført til tidligere forår og tidligere forårstræk for kortdistancetrækkere.
 Energiforbrug
 De lange træk kræver stor energi. Fx stiger stærens puls fra 300 til 700, når den flyver 40 km/t. Inden trækket tager fuglene på i vægt og opbygger et overskud af fedt. Under trækket forekommer økologiske barrierer som have, bjerge og ørkner. Eksempelvis passerer flertallet af de småfugle, der trækker til tropisk Afrika Sahara i en nonstopflyvning på cirka tre døgn. Andre flyver kun om natten og hviler om dagen, men generelt gennemfører fuglene denne passage uden hverken æde eller drikke. Undersøgelser har vist, at fuglene ikke blot nøjes med at leve af deres fedtreserver, men at nogle af deres organer bliver mindre under trækket. Det vil sige, at fuglene udnytter den bundne energi fra muskler, mave, lever og andre indre organer. På denne måde får fuglene både energi og en lavere vægt, hvilket gør flyvningen nemmere.
 Under trækket lever fuglene af metabolisk vand, hvilket vil sige det vand, der frigøres som et biprodukt under stofskiftet, når det lagrede fedt forbrændes. Det største væsketab under flyvningen sker gennem udåndingsluften, mens fuglen taber meget lidt væske gennem sine ekskrementer.
 Orientering
 Fugles orienteringsevne, det vil sige evnen til at finde vej, er genetisk betinget. Præcis hvordan fuglene orienterer sig er endnu ikke helt klarlagt, men man ved, at fugle anvender flere metoder som jordens magnetfelt, stjernebilleder, solens og månens stilling, polariseret lys og visuel hukommelse. Et flertal af store fugle som svaner og gæs må oplæres af deres forældre, for at kunne finde den rette trækrute mellem vinterkvarteret og ynglepladsen.
 Jordens magnetfelt
 Trækfugle benytter sig af jordens magnetfelt for at kunne navigere. Ifølge visse studier har fuglene den evne at kunne lære sig, hvordan magnetfeltet ser ud i det øjeblik og på det sted, hvor de klækkes. Studierne viser også, at denne evne er en af årsagerne til, at de kan finde tilbage til samme sted. Selve evnen ligger genetisk indlejret hos arten, men derimod registreres og huskes magnetfeltet af hvert nyfødt individ.
 Fuglene er således i stand til at opfatte de magnetiske feltlinjer, der krummer sig omkring og gennem jorden, omtrent i længdegradernes retning. Det, som de kan opfatte, er feltlinjernes inklination, det vil sige deres vinkel med jordoverfladen. Ved ækvator er denne inklination 0 grader, fordi feltlinjerne her løber parallelt med jordoverfladen, mens inklinationen ved de magnetiske poler er 90 grader. I Danmark er inklinationen cirka 70 grader. Jordens magnetfelt leder fuglene til den region (breddekreds), hvor de skal yngle om sommeren eller overvintre om vinteren. Magnetfeltet fluktuerer konstant. I løbet af jordens historie har polerne tilmed skiftet plads utallige gange.
 Polariseret lys
 Fugle udnytter polariseret lys i deres navigation. Evnen til at se polariseret lys fra solen eller månen har en kompaslignende funktion. Når lyset brydes i jordens atmosfære dannes et mønster på himlen, der kan følges som et kompas. Dette mønster er også synligt, selvom lyskilden (solen eller månen) skulle være skjult bag skyer, vegetation eller bjerge.
 Visuel hukommelse
 I området nær ynglepladsen eller i overvintringsområdet anvender fuglene sig af deres visuelle hukommelse af geografiske kendetegn som kystlinjer og lignende.
 Trækruter
 De større fugle som storke, traner og rovfugle udnytter termik, som de svæver på med udbredte vinger i store skruer. Disse termikvinde dannes kun over landjorden, og de minimerer flyvning over åbent hav. Resultatet bliver, at større fugle som yngler i Europa på vej til og fra Afrika enten tager en vestlig eller østlig rute udenom Middelhavet, selvom strækningen forlænges. Småfugle kan derimod ikke svæve på samme måde og flyver en mere direkte vej over åbent hav. De forsøger at opsøge medvind ved at flyve i passende højde.
 Langdistancetrækkere
 De fleste insektædende arter er langdistancetrækkere, der overvintrer i troperne. Fra et vestpalæarktisk perspektiv indebærer dette området syd for Sahara, mens det i nearktis indebærer tropisk Sydamerika. De fleste sangere tilhører denne gruppe ligesom hvepsevågen. Langdistancetrækkere, som yngler i Danmark ankommer, ofte senere på foråret end fugle som overvintrer i det sydlige eller vestlige Europa, da nogle af dem kan være nødt til at afpasse deres ankomst efter tilgængeligeheden af insekter.
 Da trækket blandt instinktfugle fortsætter så længe trækdriften er til stede, kan det resultere i både forlænget træk og forkortet træk. Hvis trækdriften stadig findes hos fuglen, når den når yngleområdet, kan den fortsætte trækket mod nord. Det kan være årsag til, at arten udvider sit yngleområde. Omvendt forekommer forkortet træk ved ophør af trækdriften, inden fuglen har nået sit yngleområde. Den oversomrer som regel uden at yngle på det sted, som det forkortede træk har ført den til.
 Typer af fugletræk
 Nattræk og dagtræk
 De fleste insektædende småfugle samt vadefugle og ænder trækker om natten. Dette har flere fordele. De kan da bruge dagen på at fouragere, og samtidig drager de fordel af at mørket yder dem beskyttelse mod naturlige fjender som rovfugle og at temperaturen er lavere om natten samt at vinden da ofte er mindre kraftig. Den lavere temperatur gør, at fuglene nemmere kan komme af med deres overskudsvarme uden et stort væsketab.
 Dagtrækket består først på dagen af kragefugle, duer og finker. Senere begynder træk af rovfugle og andre, der udnytter solens opvarmning af jorden, hvilket kan give den eftertragtede termik for svæveflyvning. Dagtrækkende fugle trækker ofte højt, fordi temperaturen her er lavere. Ved 2000 meters højde er temperaturen f.eks. typisk 10° lavere end ved jordoverfladen. I modvind tvinges fuglene dog ned i lavere højder, hvor vindstyrken er mindre.
 Mellemtræk
 Visse arter benytter sig af såkaldt mellemtræk, hvor trækket mod vinterkvarteret gennemføres af flere omgange. Efter det første mellemtræk kan fuglene gøre ophold for at fælde. Ofte besættes en arts sydlige yngleområder af nordligere populationer, så det ser ud som om arten slet ikke er på træk. Et eksempel på dette er stæren, hvor hele populationen i det sydlige Skandinavien trækker til Danmark og Tyskland i juli, straks efter Sankthans. Men allerede i juni er især ungfugle fra nordligere og østligere populationer ankommet til det sydlige Skandinavien for efter denne første etape at forblive her og fælde til første vinterdragt. Dette betyder, at trods hele den lokale ynglepopulation allerede forlod området i juli, så findes der nu andre stære i området, der først trækker væk i oktober.
 Viben kan foretage et mellemtræk i en helt anden retning end det senere egentlige træk mod vinterkvarteret.
 Fældningstræk
 Nogle fuglearter trækker til et bestemt område med gode føderesurser, for at fælde. De danske farvande udgør internationalt et meget vigtigt område for mange andefugle, f.eks. knopsvane, gravand, sortand, fløjlsand og edderfugl. De fælder ofte alle svingfjer på en gang, hvilket gør dem ude af stand til at flyve i en periode. Derfor trækker de til et område, hvor de kan fælde i fred og ro.
 Sløjfetræk
 Når fugle trækker ad forskellige ruter til og fra vinterkvarteret, kaldes det sløjfetræk. Det ses f.eks. hos den sibiriske population af sortstrubet lom. Om efteråret trækker de direkte til Sortehavet, for at overvintre. Her overvintrer også sortstrubede lommmer fra den skandinaviske population, der er kommet ad en anden rute via Østersøen. På tilbagevejen om foråret følger de sibiriske fugle imidlertid de skandinaviske fugle et stykke af vejen, inden de via Østersøen på tværs af Finland og videre langs Ishavets kyst når til deres sibiriske ynglepladser. Søerne mellem Sortehavet og deres yngleområde er nemlig om foråret tilfrosne, så fuglene ikke kan foretage de nødvendige rast undervejs, hvis de vælger den direkte vej.
 Afdriftstræk
 Ved kraftig vind kan trækfuglene blive blæst ud af kurs. Eksempelvis kan havfugle som almindelig skråpe, sule og kjover iagttages tæt på de danske kyster og komme ind i de indre danske farvande ved hård vestenvind. På samme måde kan østeuropæiske småfugle ved kraftig østenvind ses i Danmark om foråret. Det gælder arter som hvidhalset fluesnapper og lundsanger. Når vinden er stilnet af, foretager fugle på afdriftstræk ofte et såkaldt kompensationstræk.
 Abmigration
 Abmigration ses hos andefugle, der finder deres mage i vinterkvarteret, hvor fugle fra vidt forskellige bestande mødes. Hvis to fugle, der kommer fra hver sit yngleområde danner par, vil hannen altid følge hunnen til hendes yngleområde. Der er altså her tale om abmigration for hannen, der ikke vender tilbage til sit oprindelige yngleområde, men trækker med hunnen i stedet.
 Returtræk og omvendt træk
 Returtræk ses hos mange vejrfugle om foråret, hvis vejret pludselig skifter og bliver ugunstigt for fuglene. De trækker da i modsat retning af normalt for årstiden. Når vejret bedres genoptager de deres normale trækretning.
 Indimellem ses hos unge fugle såkaldt omvendt træk. Dette ses kun om efteråret, hvor de unge fugle skal foretage deres første træk mod vinterkvarteret. Her kan de undertiden trække i den stik modsatte retning af det normale. Man mener, at dette skyldes en fejl i fuglenes orienteringsevne. Til forskel fra returtræk er det ikke kun et midlertidigt træk i den modsatte retning, men kan fortsætte i tusindvis af kilometer.
 Se også
 Fugle
 Ynglefugl
 Ynglestandfugl
 Vinterfodring af fugle
 Noter
 Litteratur
 Lorenz Ferdinand: "Fuglene i landskabet" (Større danske fuglelokaliteter, Bind II). Dansk Ornitologisk Forening, København 1980.
 Peter Jacobsen og Leif Schack-Nielsen (red.). Se på fugle. Gads Forlag/Dansk Ornitolgisk Forening 1987. . Specielt afsnittet af Lasse Braae: Fugletræk, side 167-190.
 Træk
 Etologi
 Forår
 Efterår


type: caselaw

text:
17.12.2011
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 370/25
 Ricorso proposto il 19 settembre 2011 — Euro-Information/UAMI (EURO AUTOMATIC PAIEMENT)
 (Causa T-497/11)
 2011/C 370/42
 Lingua processuale: il francese
 Parti
 Ricorrente: Euro-Information — Européenne de traitement de l’information (Strasburgo, Francia) (rappresentante: avv. A. Grolée)
 Convenuto: Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli)
 Conclusioni
 La ricorrente chiede che il Tribunale voglia:
 —
 annullare la decisione della seconda commissione di ricorso dell’Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) 7 luglio 2011, procedimento R 370/2011-2;
 —
 condannare l’Ufficio per l’armonizzazione nel mercato interno (marchi, disegni e modelli) a sopportare le spese sostenute dalla ricorrente nel procedimento dinanzi all’UAMI e nell’ambito del presente giudizio.
 Motivi e principali argomenti
 Marchio comunitario di cui trattasi: marchio denominativo «EURO AUTOMATIC PAIEMENT», per prodotti e servizi delle classi 9, 35, 36, 37, 38, 42 e 45
 Decisione dell’esaminatore: rigetto della domanda
 Decisione della commissione di ricorso: rigetto del ricorso
 Motivi dedotti: violazione dell’art. 7, n. 1, lett. c), del regolamento n. 207/2009, in quanto il marchio di cui si chiede la registrazione non sarebbe descrittivo.


text:
Svenske adelsslægter. Sverige har omkring 900 adelsslægter, ubetitlede, friherrelige og grevelige.
 Der skelnes mellem introduceret og ikke-introduceret adel. Med »introduceret« menes, at svenske adelsslægter er introduceret på Riddarhuset. De introducerede er medlemmer af Riddarhuset. Mange ointroducerade er medlemmer af Ointroducerad Adels Förening.
 Introduceret adel
 Baseret på Sveriges Ridderskap och Adels kalender
 (listen er kun påbegyndt)
 Anckarstierna
 Barnekow (adelsslægt)
 Bielke
 Blixen-Finecke
 Brahe
 De la Gardie
 Gyldenstierne
 Heinen
 Horn (adelsslægt)
 Horn af Rantzien
 Krummedige
 Nordenskiöld
 Nordensvan
 Oxenstierna
 Horn af Rantzien
 Sperling (slægter)
 Ventetid på at blive introduceret
 Sven Hedin blev adlet den 1. juli 1902. Han blev den sidste, der modtog et svensk adelsbrev (sköldebrev (skjoldbrev) eller vapenbrev). Hedin døde i 1952, og han efterlod sig ingen efterkommere.
 Nogle adelige slægter har ventet i årtier (eller århundreder) inden, at adelsbrevet er blevet fulgt op med medlemskab i Riddarhuset.
 Nedenstående slægter er blevet introduceret i Riddarhuset omkring 1970, men deres adelsbreve er alle fra før 1902 .
 von Braun (introd.1967)
 Carpelan (ny gren 1983)
 Gentzschein (introd. 1967)
 Gyllenskepp (tidligere slettet, men genindført i Riddarhuset)
 von Rosen af Kardina (introd. 1971)
 von Samson-Himmelstjerna (introd. 1974).
 Ridderslægten von Rosen af Kardina boede i Livland. Købmanden Bogislaus Rose (1572-1658), der boede i Tallinn, fik et svensk adelsbrev den 1. oktober 1617. I 1634 søgte han om introduktion i Riddarhuset, men fik det svar, at dette først kunne ske, når slægten bosatte sig i det egentlige Sverige.
 I 1971 blev hans efterkommer Claus von Rosen (født 1904 i Riga) svensk statsborger, og slægten kunne blive introduceret ved 337 års forsinkelse.
 Ikke-introduceret adel
 Baseret på Kalender över Ointroducerad Adels Förening
 Øvrige emner
 Adel
 Danske adelsslægter
 Norske adelsslægter
 Kilder


text:
 28.5.2016
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 141/18
 LISÄPÖYTÄKIRJA
 Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan väliseen sopimukseen
 EUROOPAN UNIONI
 ja
 ISLANTI, jotka
 OTTAVAT HUOMIOON 22 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Islannin tasavallan välisen sopimuksen sekä voimassa olevat Islannin ja yhteisön välistä kalojen ja kalastustuotteiden kauppaa koskevat järjestelyt,
 OTTAVAT HUOMIOON Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen liitetyn lisäpöytäkirjan tiettyjen kalojen ja kalastustuotteiden tuonnissa unioniin vuosina 2009–2014 sovellettavista erityismääräyksistä ja erityisesti sen 1 artiklan,
 OTTAVAT HUOMOON lisäpöytäkirjan Euroopan talousyhteisön ja Islannin väliseen sopimukseen Kroatian tasavallan Euroopan unioniin liittymisen johdosta ja erityisesti sen 2 artiklan,
 OVAT PÄÄTTÄNEET TEHDÄ TÄMÄN PÖYTÄKIRJAN:
 1 artikla
 1. Tässä pöytäkirjassa ja sen liitteessä vahvistetaan tiettyjen Islannista peräisin olevien kalojen ja kalastustuotteiden Euroopan unioniin tapahtuvaan tuontiin sovellettavat erityismääräykset. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt. Tariffikiintiöitä sovelletaan päivästä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 4 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti 30 päivään huhtikuuta 2021 asti.
 2. Tämän kauden päätyttyä sopimuspuolet arvioivat tarvetta säilyttää 1 kohdassa tarkoitetut erityismääräykset ja tarvittaessa tarkistaa kiintiöitä ottaen huomioon kaikki merkitykselliset näkökohdat.
 2 artikla
 1. Tariffikiintiöt avataan käytettäviksi päivänä, jona tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa, 4 artiklan 3 kohdassa määrättyjen menettelyjen mukaisesti.
 2. Tämän pöytäkirjan liitteessä vahvistetaan tariffikiintiöiden määrät. Ensimmäinen tariffikiintiö on käytettävissä siitä alkaen kun tämän pöytäkirjan väliaikainen soveltaminen alkaa 30 päivään huhtikuuta 2017 asti. Toukokuun 1 päivästä 2017 alkaen tariffikiintiöt jaetaan vuosittain 1 päivästä toukokuuta 30 päivään huhtikuuta tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun asti.
 3. Tariffikiintiöiden määrät ajanjaksoksi, joka alkaa 1 päivänä toukokuuta 2014 ja päättyy tämän pöytäkirjan väliaikaisen soveltamisen alkaessa, jaetaan suhteellisesti ja annetaan käyttöön tämän pöytäkirjan 1 artiklassa tarkoitetun kauden loppuun asti.
 3 artikla
 Tämän pöytäkirjan liitteessä lueteltuihin tariffikiintiöihin sovelletaan alkuperäsääntöjä, jotka annetaan 22 päivänä heinäkuuta 1972 allekirjoitetun Euroopan talousyhteisön ja Islannin välisen sopimuksen pöytäkirjassa N:o 3.
 4 artikla
 1. Osapuolet ratifioivat tai hyväksyvät tämän pöytäkirjan omien menettelyjensä mukaisesti. Ratifiointi- ja hyväksymiskirjat talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön.
 2. Tämä pöytäkirja tulee voimaan sitä päivää seuraavan toisen kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona viimeinen ratifioimis- tai hyväksymiskirjojen talletus on tehty.
 3. Tätä pöytäkirjaa sovelletaan väliaikaisesti sitä päivää seuraavan kolmannen kuukauden ensimmäisestä päivästä, jona viimeinen tätä koskeva ilmoitus on talletettu, kunnes 1 ja 2 kohdassa tarkoitetut menettelyt on saatettu päätökseen.
 5 artikla
 Tämä pöytäkirja laaditaan bulgarian, englannin, espanjan, hollannin, italian, kreikan, kroaatin, latvian, liettuan, maltan, portugalin, puolan, ranskan, romanian, ruotsin, saksan, slovakin, sloveenin, suomen, tanskan, tšekin, unkarin, viron ja islannin kielellä yhtenä alkuperäiskappaleena, jonka jokainen teksti on yhtä todistusvoimainen, ja se talletetaan Euroopan unionin neuvoston pääsihteeristöön, joka toimittaa oikeaksi todistetun jäljennöksen siitä kaikille sopimuspuolille.
 Съставено в Брюксел на трети май през две хиляди и шестнадесета година.
 Hecho en Bruselas, el tres de mayo de dos mil dieciséis.
 V Bruselu dne třetího května dva tisíce šestnáct.
 Udfærdiget i Bruxelles den tredje maj to tusind og seksten.
 Geschehen zu Brüssel am dritten Mai zweitausendsechzehn.
 Kahe tuhande kuueteistkümnenda aasta maikuu kolmandal päeval Brüsselis.
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις τρεις Μαΐου δύο χιλιάδες δεκαέξι.
 Done at Brussels on the third day of May in the year two thousand and sixteen.
 Fait à Bruxelles, le trois mai deux mille seize.
 Sastavljeno u Bruxellesu trećeg svibnja godine dvije tisuće šesnaeste.
 Fatto a Bruxelles, addì tre maggio duemilasedici.
 Briselē, divi tūkstoši sešpadsmitā gada trešajā maijā.
 Priimta du tūkstančiai šešioliktų metų gegužės trečią dieną Briuselyje.
 Kelt Brüsszelben, a kétezer-tizenhatodik év május havának harmadik napján.
 Magħmul fi Brussell, fit-tielet jum ta' Mejju fis-sena elfejn u sittax.
 Gedaan te Brussel, drie mei tweeduizend zestien.
 Sporządzono w Brukseli dnia trzeciego maja roku dwa tysiące szesnastego.
 Feito em Bruxelas, em três de maio de dois mil e dezasseis.
 Întocmit la Bruxelles la trei mai două mii șaisprezece.
 V Bruseli tretieho mája dvetisícšestnásť.
 V Bruslju, dne tretjega maja leta dva tisoč šestnajst.
 Tehty Brysselissä kolmantena päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattakuusitoista.
 Som skedde i Bryssel den tredje maj år tjugohundrasexton.
 Gjört í Brussel þriðja dag maímánaðar árið tvö þúsund og sextán.
 За Европейския съюз
 Рог la Unión Europea
 Za Evropskou unii
 For Den Europæiske Union
 Für die Europäische Union
 Euroopa Liidu nimel
 Για την Ευρωπαϊκή Ένωση
 For the European Union
 Pour l'Union européenne
 Za Europsku uniju
 Per l'Unione europea
 Eiropas Savienības vārdā –
 Europos Sąjungos vardu
 Az Európai Unió részéről
 Għall-Unjoni Ewropea
 Voor de Europese Unie
 W imieniu Unii Europejskiej
 Pela União Europeia
 Pentru Uniunea Europeană
 Za Európsku úniu
 Za Evropsko unijo
 Euroopan unionin puolesta
 För Europeiska unionen
 Fyrir Ísland
 LIITE
 ERITYISMÄÄRÄYKSET, JOITA TARKOITETAAN PÖYTÄKIRJAN 1 ARTIKLASSA
 Euroopan unioni avaa jo käytössä olevien pysyvien tullittomien tariffikiintiöiden lisäksi seuraavat vuotuiset tullittomat tariffikiintiöt Islannista peräisin oleville tuotteille:
 CN-koodi
 Tuotteen kuvaus
 Vuotuisen (1.5.–30.4.) tariffikiintiön määrä nettopainona ilmaistuna, jollei toisin ilmoiteta (*)
 0303 51 00
 Clupea harengus- ja Clupea pallasii -lajin silli ja silakka, jäädytetty, ei kuitenkaan maksa, mäti tai maiti (1)
 950 tonnia
 0306 15 90
 Keisarihummerit (Nephrops norvegicus), jäädytetyt
 1 000 tonnia
 0304 49 50
 Kalafileet, tuoreet tai jäähdytetyt, punasimppua (puna-ahventa) (Sebastes spp.)
 2 000 tonnia
 1604 20 90
 Muut kalavalmisteet
 2 500 tonnia
 (1) Lupaa soveltaa tariffikiintiötä ei myönnetä tavaroille, jotka on ilmoitettu luovutettaviksi vapaaseen liikkeeseen ajanjaksolla 15.2.–15.6.
 (*) Määrät lisätään lisäpöytäkirjan 2 artiklan 3 kohdan mukaisesti.


jurisdiction: US

text:
 263 Md. 17 (1971)
 278 A.2d 608
 HUNTER
 v.
 STATE OF MARYLAND
 [No. 419, September Term, 1970.]
 Court of Appeals of Maryland.
 Decided July 1, 1971.
 Motion for rehearing filed June 10, 1971.
 Order filed withdrawing opinion June 25, 1971.
 *18 The cause was argued before HAMMOND, C.J., and BARNES, McWILLIAMS, SINGLEY and SMITH, JJ.
 Alan M. Wilner for appellant.
 Alfred J. O'Ferrall, III, Assistant Attorney General, with whom was Francis B. Burch, Attorney General, on the brief, for appellee.
 PER CURIAM:
 This Court on December 15, 1970, 260 Md. 720, 271, A.2d 531, granted a Writ of Certiorari in the present case directed to the Court of Special Appeals, the opinion of that court having been filed, sub nom, State v. Hunter, on October 28, 1970, and reported at 10 Md. App. 300, 270 A.2d 343.
 We filed an opinion in the case on May 12, 1971. In a petition for rehearing filed June 10, 1971, we were advised that subsequent to the grant of certiorari, the Court of Special Appeals on January 29, 1971, in Greene v. State, 11 Md. App. 106, 273 A.2d 830  following the decision of the United States District Court for the District of Maryland in Long v. Robinson, 316 F. Supp. 22 (aff'd C.A. 4, 436 F.2d 1116)  held, in essence, that persons who were between 16 and 18 years of age when the alleged crime was committed and who were previously convicted as adults in the Criminal Court of Baltimore in cases not finally decided on May 15, 1969, were to have their cases remanded to the Juvenile Court for a determination of whether or not jurisdiction should be waived, unless jurisdiction had been previously waived by the Juvenile Court. The case of the appellant, Hunter, is within the class of cases which should have been remanded to the Juvenile Court so that the determination by the Court of Special Appeals and by us of the various issues raised on appeal was prematurely determined prior to a remand to the Juvenile Court for the determination already mentioned. Inasmuch as the Court of Special *19 Appeals remanded the case to the Criminal Court of Baltimore for further proceedings, we have concluded that the Writ of Certiorari granted by us in the instant case was improvidently granted. We passed an order on June 25, 1971, withdrawing our opinion filed on May 12, 1971.
 Our action in rescinding the Writ of Certiorari, however, should not be understood to indicate, inferentially or otherwise, our approval of any of the holdings of the Court of Special Appeals in the present case, as set forth in State v. Hunter, 10 Md. App. 300, 270 A.2d 343, supra, we preferring to consider those holdings, de novo, when, as and if the present case should again be presented to us.
 Order of December 15, 1970, granting certiorari is rescinded as improvidently granted, and case remanded to the Court of Special Appeals for remand to the Criminal Court of Baltimore for further remand to the Juvenile Court for making the determination mentioned in this opinion and for further proceedings thereafter in regular course.