text:
 EUROPEISKA KOMMISSIONEN
 Strasbourg den 5.7.2016
 COM(2016) 447 final
 2016/0207(COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred
 {SWD(2016) 222 final}{SWD(2016) 225 final}
 MOTIVERING
 1.BAKGRUND TILL FÖRSLAGET
 Denna motivering gäller ett lagförslag om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred.
 Lagförslaget syftar till att införa en ny artikel i avdelning II i förordning (EU) nr 230/2014 i syfte att i undantagsfall utöka EU:s bistånd som ska användas för att bygga upp kapaciteten hos militära aktörer i partnerländerna i syfte att bidra till en hållbar utveckling och i synnerhet uppnåendet av fredliga och inkluderande samhällen.
 •Motiv och syften för förslaget
 Kopplingen mellan säkerhet och utveckling har erkänts både på europeisk och på internationell nivå.
 1
 2005 års Europeiska samförstånd om utveckling bekräftade denna koppling, som är central vad gäller maximering av effektiviteten av EU:s externa åtgärder. Stöd av partnerländernas säkerhetssystem, som en del av en bredare reformprocess för att skapa en ändamålsenlig och ansvarsfull säkerhet för staten och enskilda, bidrar till EU:s mål för inkluderande och hållbar utveckling, statsbyggande och rättsstatsprincipen. Mänsklig säkerhet omfattar folkcentrerade, multisektoriella, omfattande, kontextspecifika och förebyggandeinriktade strategier. Detta är särskilt fallet när det står klart att utan säkerhet, är åtkomsten till de människor som löper störst risk att hamna på efterkälken i konfliktsituationer begränsad och verkningsfulla resultat av antingen humanitärt eller utvecklingsarbete är mindre troliga.
 Antagandet av Förenta Nationernas 2030-agenda för hållbar utveckling
 2
 och dess Mål för hållbar utveckling
 3
 16 om ”fred och rättvisa” understryker vikten av att främja fredliga och inkluderande samhällen, tillgång till rättvisa för alla och att bygga upp effektiva, ansvarsfulla institutioner på alla nivåer. I mål 16 betonas behovet av att stärka nationella institutioner, bland annat genom ett internationellt samarbete för att bygga upp kapaciteten på alla nivåer. Att särskilt i bräckliga och konfliktdrabbade stater kanalisera investeringar i linje med principerna för biståndseffektivitet för att bidra till att lösa de bakomliggande orsakerna till konflikter och instabilitet. EU stöder den nya given för engagemang i instabila stater
 4
 och betoningen på sambandet mellan säkerhet och utveckling.
 OECD:s biståndskommittés
 5
 reviderade rapporteringsdirektiv om offentligt utvecklingsbistånd (ODA) i fråga om fred och säkerhet ger större klarhet och vidareutvecklar omfattningen av ODA:s regler för säkerhetssektorn. De hävdar flera säkerhetsåtgärder, särskilt ODA:s huvudsakliga civila natur, även om stödet till militären kan erkännas som offentligt utvecklingsbistånd under exceptionella och tydligt avgränsade omständigheter.
 I det gemensamma meddelandet Kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling (JOIN (2015) 17 final) analyseras hur EU:s stöd för att hjälpa till att bygga upp våra partners kapacitet och därmed bidra till stabilitet, säkerhet och utveckling, skulle kunna förbättras. I meddelandet identifieras brister i EU:s förmåga att stödja uppbyggnad av partners kapacitet inom säkerhetssektorn, trots de många åtgärder som redan pågår, inklusive en effektiv civil förvaltning och civil kontroll över säkerhetssystemet. Slutsatsen av det gemensamma meddelandet var att ”...För närvarande finns det följaktligen inget instrument i EU-budgeten som utformats för att tillhandahålla en heltäckande finansiering av kapacitetsuppbyggnad på säkerhetsområdet i partnerländerna, särskilt på det militära området.”
 6
 Att inte ta itu med kritiska operativa behov hos partnerländerna försvårar uppnåendet av viktiga utvecklingsmål, det vill säga att skapa förutsättningar för fred och mänsklig säkerhet. Förbättringen av funktionen hos militära aktörer och förstärkningen av deras styrning, särskilt i instabila sammanhang och i konfliktdrabbade länder, bidrar till fred, människors säkerhet och stabilitet och därmed till uppnåendet av målen. Oförmågan att finansiera kapacitetsuppbyggnad inom säkerhetssektorn (både utrustning och utbildning) inkräktar på partnerländernas förmåga att fullgöra sina utvecklingsbehov.
 De särskilda målen för förslaget är att i) bidra till att förbättra kapaciteten i partnerländerna för att förebygga och hantera kriser på egen hand ii) bidra till att förbättra effektiviteten i EU:s utvecklingsåtgärder genom att samarbeta med alla säkerhetsaktörer, inklusive militären, genom så snart som möjligt tillhandahålla flexibelt och omfattande stöd för att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad för säkerhet och utveckling av EU, , och iii) bidra till att säkerställa respekten för rättsstaten, gott styre samt förbättrad civil kontroll och tillsyn över militären i tredje länder.
 •Förenlighet med unionens politik inom andra områden
 Det nuvarande initiativet passar med ambitionen att sammanföra EU-verktyg inom ramen för stora utmaningar, som beskrivs i det gemensamma meddelandet EU:s övergripande strategi för externa konflikter och kriser
 7
 och rådets efterföljande slutsatser
 8
 .
 När det gäller EU:s gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp), är uppdragen (och särskilda utbildningsuppdrag) inom ramen för både den civila och militära gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) en viktig komponent i EU:s övergripande strategi för krishantering i tredje länder
 9
 och uppfyller utbildningsdelen av kapacitetsbyggandet till stöd för säkerhet och utveckling för både försvar och civil säkerhetspersonal.
 Resurser för GSFP:s militära operationer finansieras av de deltagande EU-medlemsstaterna och genom Athenamekanismen
 10
 som är utformad för att hantera finansieringen av de gemensamma kostnaderna för EU:s militära operationer under GSFP. Dessa kostnader avser bland annat huvudkontorens genomförande- och driftskostnader, infrastruktur, logistik och uppdragsstöd, men inte kostnaderna för ett partnerland som stöds genom ett uppdrag eller en operation.
 Utanför den allmänna unionsbudgeten tillhandahåller Europeiska utvecklingsfondens (EUF) finansiella resurser för att genomföra EU:s politik för utvecklingssamarbetet med staterna i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet (AVS-länderna) inom ramen för Cotonouavtalet.
 11
 Den fredsbevarande resursen för Afrika
 12
 inrättades 2003 inom ramen för Europeiska utvecklingsfonden och är det hittills mest långtgående instrumentet för att ta itu med säkerhet och utveckling, samt även ge stöd till militär verksamhet. Trots detta är APF föremål för en rad begränsningar, bland annat med hänsyn till sin geografiska och uteslutande regionala täckning, vilket förhindrar den globala användningen av detta instrument på nationell nivå.
 2.RÄTTSLIG GRUND, SUBSIDIARITETSPRINCIPEN OCH PROPORTIONALITETSPRINCIPEN
 •Rättslig grund
 Den rättsliga grunden för detta lagstiftningsförslag är artikel 209.1 och artikel 212(2) i FEUF-fördraget.
 Med tanke på den breda omfattningen av utvecklingssamarbetet
 13
 , är finansiering av kapacitetsuppbyggnad (utbildnings- och utrustningsstöd) inom säkerhetssektorn på grundval av artikel 209/212 FEUF inte i sig utesluten endast på grund av mottagarens militära natur.
 14
 Med hänsyn till målen för EU:s utvecklingssamarbete, det vill säga att bidra till att uppnå en hållbar utveckling i utvecklingsländerna, är finansiering av militären möjlig i undantagsfall (se även punkt 5 nedan för en detaljerad förklaring).
 •Subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna
 Den föreslagna förordningen är förenlig med subsidiaritetsprincipen och med proportionalitetsprincipen som fastställs i artikel 5 i EU-fördraget.
 EU:s åtgärder är nödvändiga och motiverade, både på grund av de mål som fastställs i fördraget och subsidiaritetsprincipen. Omfattande och flexibla EU-stöd till säkerhetssektorn skulle ge mervärdet att tillåta kort- och långsiktiga åtgärder för att ta ombord alla säkerhetsaktörer i ett land, och skulle möjliggöra en bättre samordning av ett sådant stöd. Ingrepp på EU-nivå kan underlätta vid uppnående av säkerhet och stabilitet och fungera som en drivkraft för bättre internationella ansträngningar vad gäller säkerhet och utveckling.
 •Val av instrument
 Det föreslagna lagförslaget är i form av en förordning om ändring av en befintlig rättsakt.
 3.RESULTAT AV EFTERHANDSUTVÄRDERINGAR, SAMRÅD MED BERÖRDA PARTER OCH KONSEKVENSBEDÖMNINGAR
 •Samråd med berörda parter
 Det offentliga samrådet online för att samla in synpunkter från allmänheten lanserades den 1 april och avslutades den 27 maj 2016. Totalt erhölls 78 svar, de flesta från privatpersoner. Ett antal medlemsstater (Finland, Frankrike, Italien, Luxemburg, Nederländerna, Portugal, Spanien, Tjeckien och Tyskland,) tillhandahöll sitt bidrag till initiativet i form av ett icke-officiellt dokument utfärdat den 15 april 2016.
 Sammantaget indikerade svaren ett stort stöd av de tre viktigaste principerna som låg till grund för initiativet, nämligen i) en effektiv, legitim och inkluderande ansvarssäkerhetssektor i partnerländerna skulle kunna bidra till fred, människors säkerhet och hållbar utveckling ii) säkerhetsutvecklingkopplingen bör integreras bättre i EU:s stödstrategier för att bättre bidra till en hållbar utveckling i partnerländerna och iii) förstärkning av ledningen av militära aktörer, särskilt i instabila länder och konfliktdrabbade länder, vilket skulle kunna leda till stabilitet och uppnåendet av mål för hållbar utveckling.
 •Konsekvensbedömning
 Det föreslagna lagförslaget stöds av en konsekvensbedömning. I konsekvensbedömningen undersöks olika politiska alternativ för att möta de specifika målen. Samtidigt bedöms alternativ utanför den allmänna unionsbudgeten och inom unionsbudgeten.
 I konsekvensbedömningen dras slutsatsen att en ändring av det instrument som bidrar till stabilitet och fred med tanke på de mål, tidsram, geografiska täckning och flexibilitet i genomförandet skulle vara det mest lämpliga och effektiva kortsiktiga alternativet som krisinstrument. I konsekvensbedömningen förklaras också att en omfattande tillämpning av CBSD-initiativet (det vill säga inklusive stöd till militären för försvarsrelaterade ändamål) skulle kräva en kombination av ett budgetinstrument (för utvecklingsuppgifter) med en annan mekanism, möjligen utanför budgeten.
 Grundläggande rättigheter
 Lagförslaget kommer att se till att stödåtgärder enligt de nya bestämmelserna i förhållande till kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling kommer att genomföras i enlighet med internationell rätt, inklusive internationell humanitär rätt. Kommissionen kommer att övervaka genomförandet av dessa stödåtgärder i syfte att säkerställa efterlevnad med gällande människorättsförpliktelser.
 4.BUDGETKONSEKVENSER
 När det gäller kostnader, skulle en budget på 100 000 000 euro under perioden 2017–2020 krävas. Initiativet kommer att finansieras genom en omfördelning inom rubrik IV i den allmänna unionsbudgeten. Inga ytterligare medel skulle mobiliseras. Genomförandet kommer att styras av förordning (EU) nr 236/2014
 15
 .
 5.ÖVRIGA INSLAG
 •Genomförandeplaner samt åtgärder för övervakning, utvärdering och rapportering
 Formerna för övervakning och utvärdering anges i artiklarna 12 och 13 i förordning (EU) nr 236/2014 som gäller för alla EU:s yttre finansieringsinstrument, inklusive instrumentet som bidrar till stabilitet och fred, som är det föredragna alternativet. Rapporteringsmetoderna anges också i denna förordning.
 •En närmare redovisning av de enskilda artiklarna i förslaget
 Detta avsnitt ger en detaljerad kommentar som illustrerar de viktigaste bestämmelserna som införs genom den föreslagna förordningen om ändring av förordning (EU) nr 230/214 om upprättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred.
 (1)Syfte och mål (, avdelning I, artikel 1, Allmänna bestämmelser)
 Syftet med ändringen av artikel 1.2 är att inkludera stöd till säkerhetsaktörer, inklusive militära aktörer, inom ramen för förordningen. Stöd kan ges under de exceptionella omständigheter som beskrivs nedan (se punkt 2) inom ramen för en bredare reformprocess inom säkerhetssektorn och/eller inom kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling i linje med det övergripande målet att uppnå en hållbar utveckling.
 (2)Kapacitetsuppbyggnad för att stödja säkerhet och utveckling (avdelning II, artikel 3a, Typ av unionsbistånd)
 Den föreslagna artikeln 3a fastställer i det första stycket att unionens stöd kan användas för att bygga upp kapaciteten hos militära aktörer i partnerländerna i undantagsfall, för att bidra till en hållbar utveckling och i synnerhet för att uppnå stabila, fredliga och inkluderande samhällen. Uppnåendet av stabila, fredliga och inkluderande samhällen har en koppling till hållbart utvecklingsmål 16 om ”fred och rättvisa”, vilket understryker vikten av att främja fredliga och inkluderande samhällen, ge tillgång till rättvisa för alla, och uppbyggnad av effektiva, ansvarsfulla institutioner på alla nivåer. Mål 16 betonar behovet av att stärka nationella institutioner, bland annat genom internationellt samarbete för att bygga upp kapaciteten på alla nivåer, i synnerhet i utvecklingsländerna, i syfte att bland annat förebygga våld, och bekämpa terrorism och brottslighet. De exceptionella omständigheter som avses i punkt 1 definieras vidare i den nya artikeln 3a.3.
 I artikel 3a. 2, illustreras den typ av verksamhet som kan stödjas, det vill säga program för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling, inklusive utbildning, handledning och rådgivning samt tillhandahållande av utrustning, förbättringar av infrastrukturen och tillhandahållande av andra tjänster.
 I artikel 3a. 3 beskrivs vidare de exceptionella omständigheter som anges i punkt 1 under vilka stöd ska ges. Punkt 3 led a och b ska läsas kumulativt. Punkt 3 led a kräver att militära aktörer endast finansieras när kraven inte kan uppfyllas genom att tillgripa icke-militära aktörer för att på ett tillfredsställande sätt nå unionens mål i enlighet med förordning (EU) nr 230/2014 och om uppnåendet av stabila, fredliga och inkluderande samhällen förhindras genom ett allvarligt hot mot förekomsten av fungerande statliga institutioner eller om statliga institutioner inte längre kan hantera detta allvarliga hot (t.ex. om de har kollapsat). Punkt 3 led b kräver att enighet råder inom det internationella samfundet och/eller unionen och att säkerhetssektorn i det berörda landet, och särskilt inom militären, är nyckeln till stabilitet, fred och utveckling, särskilt i krissituationer och instabila sammanhang. Detta kan ske i form av en resolution inom FN:s säkerhetsråd, eller ett programdokument som antagits mellan unionen och andra internationella partner (t.ex. för Somalia) eller som antagits av unionen inom ramen för avdelning V i EU-fördraget.
 Artikel 3a.4 beskriver begränsningar i unionens bistånd enligt denna nya artikel, med undantag för återkommande militärutgifter, upphandling av vapen och ammunition samt utbildning som enbart syftar till att bidra till stridsförmågan för de väpnade styrkorna.
 Artikel 3a. 5 innehåller allmänna principer om att man måste informera om bistånd enligt denna artikel som är ägande av partnerlandet, behov av att utveckla element och god praxis som krävs för att garantera hållbarheten på medellång och lång sikt, samt att främja rättsstatsprincipen och etablerade principer inom internationell rätt.
 Slutligen uppmanas i artikel 3a.6 till inrättandet av riskbedömningsförfaranden, övervakning och utvärdering i samband med de stödåtgärder som föreskrivs i den nya artikeln.
 (3)Exceptionella åtgärder och interimsprogram (avdelning III, artikel 7, , Planering och genomförande)
 Artikel 7.1 ändras så att en hänvisning till den nya artikeln 3a anger att unionens stöd under den nya artikel 3a får lämnas genom exceptionella stödåtgärder och interimsprogram.
 (4)Tematiska strategidokument och fleråriga vägledande program (avdelning III, artikel 8, Programmering och genomförande)
 Artikel 8.1 ändras så att en hänvisning till den nya artikeln 3a anger att unionens bistånd under den nya artikeln 3a kan åstadkommas genom tematiska strategidokument.
 (5)Mänskliga rättigheter (avdelning III, artikel 10, Programmering och genomförande)
 Artikel 10.1 ändras för att utvidga skyldigheten att genomföra stödåtgärder i enlighet med internationell rätt, inklusive internationell humanitär rätt, till CBSD-relaterade biståndsåtgärder enligt den nya föreslagna artikeln 3a.
 (6)Finansieringsram (avdelning IV, artikel 13, Slutbestämmelser)
 Artikel 13.1 utökar finansieringsramen för genomförandet av förordningen med 100 000 000 euro. Finansieringsramen för instrumentet som bidrar till stabilitet och fred ska således vara 2 438 719 000 euro. När det gäller den indelning som avses i artikel 13.3, ska denna förbli intakt, så att CBSD-relaterade åtgärder kan äga rum under olika artiklar och finansieras under olika budgetrubriker.
 2016/0207 (COD)
 Förslag till
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 av den 11 mars 2014 om upprättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred
 EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING,
 Med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 209.1 och 212.2,
 med beaktande av Europeiska kommissionens förslag,
 efter översändande av utkastet till lagstiftningsakt till de nationella parlamenten,
 i enlighet med det ordinarie lagstiftningsförfarandet, och
 av följande skäl:
 (1)I det europeiska samförståndet om utveckling från 2005 erkändes kopplingen mellan säkerhet och utveckling.
 16
 (2)I FN:s 2030-agenda för hållbar utveckling, som antogs i september 2015, understryks vikten av att främja fredliga och inkluderande samhällen, både som ett mål för hållbar utveckling (mål 16) och för att uppnå andra utvecklingspolitiska resultat. I mål 16.a begärs specifikt att man ska stärka nationella institutioner, bland annat genom internationellt samarbete, för att bygga upp kapacitet på alla nivåer, i synnerhet i utvecklingsländerna, i syfte att förebygga våld och bekämpa terrorism och brottslighet.
 17
 (3)Att stödja aktörer, säkerhetssektorn, inklusive militären i undantagsfall, i tredje länder i ett konfliktförebyggande syfte, krishantering eller stabiliseringssammanhang är av yttersta vikt för att sörja för lämpliga villkor för utrotning av fattigdom och utveckling. Dessa åtgärder är särskilt nödvändiga för att sörja för skydd av civilbefolkningen i de områden som drabbats av konflikter, kriser eller bräcklighet. God samhällsstyrning och effektiv demokratisk kontroll samt civil kontroll av säkerhetssystemet, inklusive militären, liksom respekten för de mänskliga rättigheterna och rättsstatens principer är viktiga delar i en väl fungerande stat i alla sammanhang, och bör främjas genom ett bredare reformstöd till säkerhetssektorn i tredje land.
 (4)Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 december 2013 betonade vikten av att stödja partnerländer och regionala organisationer, genom att ge utbildning, rådgivning, utrustning och resurser där så är lämpligt, så att länderna själva kan förebygga eller hantera kriser.
 (5)I det gemensamma meddelandet Kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling – möjliggöra för partnerländerna att förebygga och hantera kriser upprepade kommissionen och Europeiska unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik behovet av stabila och säkra samhällen för att uppnå utvecklingsmålen.
 18
 (6)I rådets slutsatser om den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) av den 18 maj 2015, uppmanade rådet att undersöka möjligheterna att öka samstämmigheten och samordningen mellan EU:s åtgärder för säkerhet och utveckling, samt att förbättra tillhandahållandet av kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling, särskilt när det gäller finansieringsinstrument.
 19
 Man uppmanade också till att utforma en EU-omfattande strategisk ram för reformen av säkerhetssektorn, som samlar GSFP och alla andra relevanta verktyg på Gusp-området samt instrument för utvecklingssamarbete och aktörer för frihet, säkerhet och rättvisa.
 (7)Förordning (EU) nr 230/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Förordning (EU) nr 230/2014 ska ändras på följande sätt:
 (1) I artikel 1.2 ska följande stycke läggas till:
 ”Om unions stöd ges till aktörer inom säkerhetssektorn, kan detta också inkludera militära aktörer i de undantagsfall som avses i artikel 3a, särskilt inom ramen för en bredare reform av säkerhetssektorn och/eller kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling i tredjeländer, i linje med det övergripande målet att uppnå en hållbar utveckling.”
 (2) Följande artikel ska införas som artikel 3a:
 ”Artikel 3a
 Kapacitetsuppbyggnad för att stödja säkerhet och utveckling
 1.
 För att bidra till en hållbar utveckling och i synnerhet för att uppnå stabila, fredliga och integrerade samhällen, kan unionens stöd enligt denna förordning användas för att bygga upp kapaciteten hos militära aktörer i partnerländerna, inom ramen för de exceptionella omständigheter som anges i punkt 3 i denna artikel.
 2.
 Biståndet kan särskilt omfatta tillhandahållande av kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling, inklusive utbildning, handledning och rådgivning, samt tillhandahållande av utrustning, förbättringar av infrastrukturen och tillhandahållande av andra tjänster.
 3.
 Bistånd i enlighet med denna artikel ska endast ges
 a) där kraven inte kan uppfyllas genom att tillgripa icke-militära aktörer för att på ett adekvat sätt uppnå unionens mål enligt denna förordning och förutsättningen för att uppnå stabila, fredliga och integrerade samhällen förhindras av ett allvarligt hot mot förekomsten av fungerande statliga institutioner, samt skyddet av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, eller om de statliga institutionerna inte längre kan klara av detta allvarliga hot och
 (b) om enighet råder mellan det berörda landet och det internationella samfundet och/eller EU, om att säkerhetssektorn, och särskilt militären, är nyckeln till stabilitet, fred och utveckling, särskilt i kriser och instabila sammanhang och situationer.
 4.
 Unionsstöd får inte användas för att finansiera
 a)
 återkommande militärutgifter,
 b)
 anskaffning av vapen och ammunition,
 c)
 utbildning som enbart syftar till att bidra till stridsförmågan hos de väpnade styrkorna.
 5.
 Vid utformningen och genomförandet av åtgärder enligt denna artikel ska kommissionen främja partnerlandets delaktighet. Den ska också utveckla nödvändiga delar och god praxis som krävs för att garantera hållbarheten på medellång och lång sikt, samt främja rättsstatsprincipen och etablerade principer för internationell rätt.
 6.
 Kommissionen ska fastställa lämpliga riskbedömnings-, övervaknings- och utvärderingförfaranden för åtgärder inom ramen för denna artikel.”
 (3)Artikel 7.1 ska ersättas med följande:
 ”1. Unionens bistånd i enlighet med artikel 3 och artikel 3a beroende på vad som är lämpligast, ska tillhandahållas genom exceptionella stödåtgärder och interimsprogram.”
 (4)Artikel 8.1 ska ersättas med följande:
 ”1. Tematiska strategidokument ska utgöra den allmänna grunden för genomförandet av bistånd i enlighet med artiklarna 4 och 5 och artikel 3a beroende på vad som är lämpligast. Tematiska strategidokument ska utgöra ramen för samarbetet mellan unionen och de berörda partnerländerna eller regionerna.”
 (5)Artikel 10.1 ska ersättas med följande:
 ”1. Kommissionen ska se till att åtgärder som vidtas enligt denna förordning i samband med kampen mot terrorism och organiserad brottslighet, samt åtgärder som omfattas av artikel 3a, genomförs i enlighet med internationell rätt, inbegripet internationell humanitär rätt.”
 (6)I artikel 13. ska beloppet
 ”2 338 719 000” ska ersättas med ”2 438 719 000”.
 Artikel 2
 Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdad i Strasbourg den
 På Europaparlamentets och rådets vägnar
 Ordförande
 Ordförande
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 1.4.Mål
 1.5.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.6.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 1.7.Planerad metod för genomförandet
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 3.2.3.Beräknad inverkan på de administrativa anslagen
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 FINANSIERINGSÖVERSIKT FÖR RÄTTSAKT
 1.GRUNDLÄGGANDE UPPGIFTER OM FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 1.1.Förslagets eller initiativets beteckning
 EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS FÖRORDNING
 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 230/2014 om upprättande av ett instrument som bidrar till stabilitet och fred.
 1.2.Berörda politikområden i den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen
 20
 Två politikområden berörs:
 Avdelning 19: Utrikespolitiska instrument
 Aktivitet 19 02: Instrument som bidrar till stabilitet och fred - Krishantering, konfliktförebyggande, fredsskapande och krisberedskap
 Avdelning 21: Internationellt samarbete och utveckling
 Aktivitet 21 05: Instrument som bidrar till stabilitet och fred - Globala och transregionala och nya hot
 Titlarna på dessa budgetkapitel motsvarar nuvarande struktur för finansieringsinstrumenten 2014–2020. Det föreslås att samma verksamhet och titlar behålls.
 1.3.Typ av förslag eller initiativ
 X◻ Ny åtgärd
 ◻ Ny åtgärd som bygger på ett pilotprojekt eller en förberedande åtgärd
 21
 22
 ◻◻ Befintlig åtgärd vars genomförande förlängs i tiden
 ◻ Tidigare åtgärd som omformas till eller ersätts av en ny
 Mål
 1.3.1.Fleråriga strategiska mål för kommissionen som förslaget eller initiativet är avsett att bidra till
 Förslaget riktar sig mot strategiskt mål 9 ”EU som en starkare global aktör” ordförande Jean-Claude Junckers politiska riktlinjer.
 23
 Mer specifikt är syftet att ta itu med EU:s behov av ett starkare Europa när det gäller utrikespolitik för att bättre bidra till att stödja utvecklingen samt säkra fred och välstånd i världen.
 Följaktligen ingår i kommissionens arbetsprogram för 2016 som antogs den 27 oktober 2015
 24
 i bilaga I ett ”Möjligt särskilt instrument för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling i partnerländerna” (punkt 21).
 De allmänna målen för initiativet är de som anges i artiklarna 21 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och i artikel 208 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (FEUF) i synnerhet för att:
 – Bidra till att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet, i enlighet med ändamålen och principerna i FN-stadgan.
 – Främja en hållbar ekonomisk, social och miljömässig utveckling i utvecklingsländerna, med det primära syftet att utrota fattigdom, med iakttagande av de åtaganden och med hänsyn till de mål som godkänts inom ramen för FN och andra behöriga internationella organisationer.
 1.3.2.Specifika mål eller verksamheter inom den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen som berörs
 Initiativet för kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling (CBSD) kommer att genomföras inom ramen för den befintliga förordningen (EU) nr 230/2014 och bidrar på så sätt till de mål som fastställs i artikel 1.1, som är att ge direkt stöd till EU:s utrikespolitik genom att öka effektiviteten och enhetligheten i unionens åtgärder när det gäller krishantering, konfliktförebyggande, fredsskapande och krisberedskap och att ta itu med globala och transregionala hot.
 Mer specifikt är målen med detta förslag att
 bidra till att förbättra kapaciteten i partnerländerna för att de ska kunna förebygga och hantera kriser själva,
 bidra till att förbättra effektiviteten i EU:s utvecklingsåtgärder genom att arbeta med alla säkerhetsaktörer, inklusive militären, genom att tillhandahålla kapacitetsuppbyggnad till flexibelt och omfattande stöd för säkerhet och utveckling av EU, så snart som möjligt,, och
 bidra till att säkerställa respekten för rättsstaten, gott styre, samt förbättrad civil kontroll och tillsyn över militären i tredje land.
 Berörda verksamheter enligt den verksamhetsbaserade förvaltningen och budgeteringen:
 Aktivitet 19 02: Instrument som bidrar till stabilitet och fred - Krishantering, konfliktförebyggande, fredsskapande och krisberedskap
 Aktivitet 21 05: Instrument som bidrar till stabilitet och fred - Globala och transregionala och nya hot
 1.3.3.Verkan eller resultat som förväntas
 Beskriv den verkan som förslaget eller initiativet förväntas få på de mottagare eller den del av befolkningen som berörs.
 – Förbättrad kapacitet i partnerländerna att själva kunna förebygga och hantera kriser s.;
 – Förbättrad effektivitet hos alla aktörer inom partnerländernas säkerhetssektorer för att agera till stöd för ökad mänsklig säkerhet i instabila eller krisbenägna stater eller postkonfliktområden;
 – Ökad respekt för rättsstaten, gott styre, samt förbättrad civil kontroll och tillsyn över militären i tredje land.
 Mer stabila och säkra samhällen är en förutsättning för en hållbar utveckling och ökad välfärd, vilket minskar instabilitets- och konfliktrelaterat tryck. För de berörda länderna, bör den förväntade långsiktiga ekonomiska och utvecklingskonsekvenserna av detta initiativ vara betydande.
 1.3.4.Indikatorer för bedömning av resultat eller verkan
 Ange vilka indikatorer som ska användas för att följa upp hur förslaget eller initiativet genomförs.
 Inrättandet av nya resultat och effektindikatorer är i arbete. En bred allmän indikator av nivån på människors säkerhet (frihet från fruktan) för människor som lever i instabila eller krisbenägna stater eller postkonfliktområden kan vara lämpligt.
 Relevanta förklaringar för programmet kommer att kompletteras för att ta hänsyn till nya indikatorer.
 De enskilda åtgärderna ska relatera till specifika mål. Åtgärderna kommer också att mätas mot projektspecifika indikatorer.
 1.4.Motivering till förslaget eller initiativet
 1.4.1.Behov som ska tillgodoses på kort eller lång sikt
 Detta förslag följer upp det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik om sin kapacitet till stöd för säkerhet och utveckling av den 28 april 2015 (JOIN (2015)17) och slutsatserna från rådet (försvarsfrågor) av den 18 maj 2015 att begära ett förslag om hur man omfattande och flexibelt kan stödja kapacitetsuppbyggnad (utbildning och utrustning) av militära aktörer i tredje land för att uppnå de politiska målen för EU:s utvecklingssamarbete.
 Det gemensamma meddelandet underströk att förbättring, genom kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling, av funktionen av säkerhetsaktörer, inklusive militära styrkor, samt en förstärkning av deras styrning, särskilt i instabila länder och konfliktdrabbade länder, bidrar till fred, mänsklig säkerhet och stabilitet, för att därigenom uppnå mål för hållbar utveckling. Det gemensamma meddelandet stödde också EU:s insatser för att integrera konfliktförebyggande åtgärder i instabila och konfliktdrabbade länder och identifiera luckor i EU:s förmåga att stödja partnerländernas kapacitetsuppbyggnad inom säkerhetssektorn.
 Europeiska rådets slutsatser av den 25–26 juni 2015 påminde om behovet av att göra det möjligt för partnerländer att förebygga och hantera kriser, bland annat genom konkreta projekt för kapacitetsuppbyggnad med en flexibel geografisk räckvidd, vilket är en upprepning av tidigare slutsatser från det Europeiska rådet av den 19–20 december 2013, vilka betonade vikten av att stödja partnerländer och regionala organisationer, genom att ge utbildning, rådgivning, utrustning och resurser där så är lämpligt, så att de kan i ökad utsträckning kan förebygga eller hantera kriser själva.
 1.4.2.Mervärdet av en åtgärd på unionsnivå
 EU:s åtgärder är nödvändiga och motiverade, både med hänsyn till de mål som fastställs i fördraget och i subsidiaritetsprincipen. Ett omfattande och flexibelt stöd till kapacitetsuppbyggnad för säkerhet och utveckling på EU-nivå skulle ha fördelen att tillåta kort- och långsiktiga åtgärder för att ta ombord alla säkerhetsaktörer i ett land, och skulle möjliggöra en bättre samordning av ett sådant stöd.
 Ingrepp på EU-nivå kan underlätta vid uppnående av säkerhet och stabilitet och fungera som en drivkraft för effektivare internationella ansträngningar vad gäller säkerhet och utveckling. Det politiska målet att leverera trygghet för EU kan inte uppnås utan ett nära samarbete med partner i tredjeländer och internationella organisationer.
 Unionens och medlemsstaternas verksamhet ska komplettera och förstärka varandra i enlighet med artikel 212.1 i FEUF-fördraget. EU och dess medlemsstater har en roll att uppfylla genom den övergripande strategin för att förebygga och hantera konflikter och deras orsaker.
 1.4.3.Erfarenheter från liknande försök eller åtgärder
 Framtida framsteg inom fattigdomsbekämpning och långsiktiga vinster i hållbar utveckling i samband med uppnåendet av hållbar utveckling inom ramen för mål 16 (fred, rättvisa och starka institutioner) beror i hög grad på förmågan att på ett effektivt sätt ta itu med rotorsakerna till instabilitet och särskilt avsaknaden av säkerhet.
 En betydande del av de biståndsprogram som finansieras av EU:s utvecklings- och tekniska samarbetsinstrument tacklar redan säkerhets- och utvecklingsutmaningar genom ett flertal kanaler och olika instrument. Emellertid har partnerländer som har sökt stöd för tillhandahållande av kapacitetsuppbyggnad till stöd för säkerhet och utveckling inklusive utbildning eller utrustning inte alltid varit i stånd att ta emot det, eftersom EU:s nuvarande instrument inte kan möta detta behov på ett flexibelt sätt.
 Det gemensamma meddelandet identifierar en lucka i EU:s verktygslåda vad gäller stödet till partnerländernas militära aktörer för att tillhandahålla den stabilitet som krävs för att möjliggöra utveckling.
 En sådan lucka påverkar effektiviteten och hållbarheten i EU:s yttre åtgärder, inklusive dess utvecklingspolitik. I en globalt försämrad säkerhetssituation, hämmar begränsningarna i EU:s nuvarande verktygslåda med externa åtgärdsinstrument dess förmåga att övergripande ta itu med frågan, förbättra samarbetet, och på så sätt effektivt bidra till utvecklingsinsatser.
 1.4.4.Förenlighet med andra finansieringsformer och eventuella synergieffekter
 Initiativet ska garantera
 a) samstämmighet med andra EU-åtgärder (inklusive Gusp) som en del av en bredare EU-övergripande strategi för yttre konflikter och kriser,
 b) konsekvens, samordning och komplementaritet mellan olika kortsiktiga och långsiktiga kapaciteter och instrument som baseras på en gemensam strategisk vision.
 De olika åtgärderna inom ramen för det föreslagna initiativet bör utformas i linje med ramverket för nya EU-omfattande reformer av säkerhetssektorn, inklusive övervakning och utvärderingsprinciper och en särskild ram för riskhantering. Programmen måste redogöra för lämplighet i förhållande till berört EU-land eller regionala strategier och vara konstruerade och planeras på ett sätt som garanterar involvering av alla berörda EU-aktörer.
 1.5.Tid under vilken åtgärden kommer att pågå respektive påverka resursanvändningen
 X◻ Förslag eller initiativ som pågår under begränsad tid
 –X◻
 Förslaget eller initiativet ska gälla från och med den 1 januari 2017 till och med den 31 december 2020.
 –◻
 Det påverkar resursanvändningen från 2017 till 2020.
 ◻ Förslag eller initiativ som pågår under obegränsad tid
 –Efter en inledande period ÅÅÅÅ–ÅÅÅÅ,
 –Beräknas genomförandetakten nå en stabil nivå.
 1.6.Planerad metod för genomförandet
 25
 ◻x Direkt förvaltning som sköts av kommissionen
 –◻
 inom dess avdelningar, vilket också inbegriper personalen vid unionens delegationer
 –◻
 via genomförandeorgan
 ◻ Delad förvaltning med medlemsstaterna
 x◻ Indirekt förvaltning genom att uppgifter som ingår i budgetgenomförandet delegeras till
 –◻ tredjeländer eller organ som de har utsett
 –x◻ internationella organisationer och organ kopplade till dem (ange vilka)
 –◻EIB och Europeiska investeringsfonden
 –◻ organ som avses i artiklarna 208 och 209 i budgetförordningen
 –x◻ offentligrättsliga organ
 –x◻ privaträttsliga organ som anförtrotts uppgifter som faller inom offentlig förvaltning och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –◻ organ som omfattas av privaträtten i en medlemsstat, som anförtrotts genomförandet av ett offentlig-privat partnerskap och som lämnat tillräckliga ekonomiska garantier
 –x◻ personer som anförtrotts ansvaret för genomförandet av särskilda åtgärder inom Gusp som följer av avdelning V i fördraget om Europeiska unionen och som anges i den grundläggande rättsakten
 –Vid fler än en metod, ange kompletterande uppgifter under ”Anmärkningar”.
 Anmärkningar
 Bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om gemensamma regler och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av externa åtgärder, EGT L 77, 15.3.2014, s. 95.
 2.FÖRVALTNING
 2.1.Bestämmelser om uppföljning och rapportering
 Ange intervall och andra villkor för sådana åtgärder
 EU:s delegationer och kommissionens tjänster ska kontinuerligt övervaka genomförandet av projekt med militära aktörer, bland annat genom studiebesök och förse chefer med värdefull information om framsteg eller brister mot uppsatta mål och samtidigt hjälpa till att identifiera/förutse eventuella svårigheter att vidta korrigerande åtgärder.
 Externa, oberoende experter kan också anlitas för att bedöma och utvärdera programmen. Dessa bedömningar och utvärderingar, oavsett om de är interna eller externa, kommer att bidra till ansvar, och till att förbättra pågående insatser. De kommer att dra lärdom av erfarenheter vid utformning av framtida politik och åtgärder med hjälp av internationellt erkända utvärderingskriterier från OECD:s biståndskommitté, inklusive (potentiell) verkan.
 2.2.Administrations- och kontrollsystem
 2.2.1.Risker som identifierats
 Riskmiljö:
 Stöd till militära aktörer i konfliktdrabbade länder innebär ett brett spektrum av risker (kontextuella, programmatiska, ryktesbaserade och institutionella) som kan ha en negativ inverkan på stödets effektivitet och hållbarhet. Eventuellt missbruk av tillhandahållen utrustning som i yttersta fall skulle kunna användas av lokala krafter till ändamål som kan leda till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och/eller överföras till icke fredligt inställda aktörer (t.ex. icke-statliga väpnade grupper som beslagtar utrustningen) kräver särskild uppmärksamhet under projektets utformning och under projektgenomförandet genom nära övervakningsåtgärder. Uteslutning av dödlig utrustning erbjuder vissa garantier mot missbruk av stödet, icke-dödande militär utrustning kan också missbrukas ur ett internationellt humanitärrättsligt perspektiv.
 Minskning av riskerna:
 Åtgärderna utesluter finansieringen av vapen och ammunition som kommer att begränsa riskerna för ett potentiellt missbruk av utrustning.
 I syfte att minska eventuella risker och i enlighet med det gemensamma meddelandet om utvecklingen av riskhanteringsmetod för EU-stöd till säkerhetssektorn i partnerländerna eller organisationer, kommer en särskild riskbedömning att vara obligatorisk för alla program för att samarbeta med militären i tredje partnerländer. Risker kommer också att övervakas kontinuerligt under genomförandet av projekten.
 Specifik riskbedömning och övervakning av metoder utvecklas för närvarande inom ramen politiken om reform av säkerhetssektorn.
 Lärdomar från erfarenheter med hänsyn till riskhanteringsramar för budgetstöd, samt ny praxis för prestandatester av GSFP-uppdrag kommer alla att utgöra värdefulla bidrag till detta arbete.
 Specifika riktlinjer för riskbedömning som gäller för CBSD kan inkludera men är inte begränsade till
 – konfliktriskbedömningar (baserat på strukturella riskverktyg som GCRI (Global Conflict Risk-index) som utvecklats av GFC) och
 – konfliktanalysramverk för att utveckla en gemensam förståelse och regelbunden övervakning av situationen genom aktörer för humanitär utvecklingssäkerhet.
 Åtagandet att säkerställa öppenhet och effekterna av utgifter för fred och säkerhet, samt att spåra sitt bidrag för att uppnå målen för mål 16 kan ta itu med vad vissa aktörer kan uppfatta som risken för värdepapperisering av utveckling.
 Som en del av ovanstående riskreducerande åtgärder bör EU:s stöd till CBSD också baseras på omvärldsanalys/konflikter och vara konfliktkänsligt (kontextspecifik analys). Principen ”gör-ingen-skada” blir en viktig underliggande princip för CBSD. En fördjupad analys av den politiska och säkerhetsmässiga situationen i det berörda landet och av tillhörande potentiella risker, måste ske i god tid i syfte att fastställa EU:s förmåga att hjälpa, d.v.s. att undvika missbruk av stöd. EU:s delegationer kommer att delta i genomförandet av relevanta bedömningar. Dessa bedömningar kommer bland annat att omfatta resurskonsekvenser, inventering av andra aktörers insatser, planerat stödet för engagemang i kapacitetsuppbyggnad, en bedömning av de specifika behoven i landet samt mål och riktmärken för att övervaka utvecklingen. Andra viktiga aspekter såsom lokalt ägandeskap av samarbetslandet, absorptionsförmåga och hållbarhet på medellång och lång sikt samt uppdelning med långsiktiga bredare reformprogram i den styrande sektorn, skulle utgöra en del av den sammanhangsspecifika analysen.
 2.2.2.Information om intern kontroll som inrättats
 FPI/DEVCO intern kontrollstruktur
 FPI/DEVCO:s interna kontroll/förvaltningsprocess är utformad för att ge en rimlig försäkran om en sund ekonomisk förvaltning av dess verksamhet, tillförlitligheten i den finansiella rapporteringen och efterlevnaden av relevanta lagar och förfaranden.
 Effektivitet och ekonomi
 För att säkerställa att principerna för en sund ekonomisk förvaltning respekteras (och för att minska den höga risknivån i sin externa stödmiljö), utöver alla delar av kommissionens strategiska planerings- och programmeringsprocess, fortsätter FPI/DEVCO att anpassa sin kontrollmiljö som omfattar följande:
 –
 En decentraliserad förvaltning av projekt av EU-delegationer i området när det är lämpligt.
 –
 Tydliga och formaliserade linjer för ekonomiskt ansvar (från den delegerade utanordnaren) med hjälp av en underdelegation till respektive enhetschef eller delegationschefen.
 –
 Regelbunden rapportering från EU:s delegationer till huvudkontoret (biståndspolitiska ledningsrapporter för DEVCO och rapporter från underdelegerade utanordnare för FPI), inklusive en årlig försäkran av delegationschefen.
 –
 Tillhandahållande av ett omfattande utbildningsprogram för personal, både vid huvudkontoret och i EU:s delegationer.
 –
 Betydande stöd och vägledning från huvudkontoret/EU:s delegation.
 –
 Regelbundna ”verifierings/övervaknings”-uppdrag från decentraliserade EU-delegationer.
 –
 En projekt- och programcykelbaserad hanteringsmetod som inbegriper
 a) i förekommande fall, kvalitetstödverktyg för utformningen av insatsen, dess leveransmetod, finansieringsmekanism, ledningssystem, bedömning och urval av genomförandepartner,
 b) program och projektledning, övervakning och rapporteringsverktyg för ett effektivt genomförande, inklusive regelbunden extern övervakning på plats av projekt,
 c) utvärderings- och revisionskomponenter.
 Finansiell rapportering och redovisning
 FPI/DEVCO kommer att fortsätta att följa de högsta normerna för redovisning och finansiell rapportering med hjälp av kommissionens system för periodiserad redovisning (ABAC) liksom biståndsspecifika verktyg.
 2.2.3.Beräknade kostnader för och fördelar med kontroller – bedömning av förväntad risk för fel
 Efterlevnadsmålet för instrumentet är att bibehålla den tidigare risknivån för bristande efterlevnad (felfrekvens) för FPI/DEVCO-portföljen som är en kvarstående ”nettobaserad” felnivå (på en flerårig basis efter det att samtliga planerade kontroller och korrigeringar har utförts på avslutade kontrakt) på mindre än 2 %.
 Detta har traditionellt inneburit ett uppskattat felintervall på 2–5 % med hänsyn till ett årligt slumpmässigt urval av transaktioner som genomförs av Europeiska revisionsrätten inom ramen för den årliga revisionsförklaringen (DAS).
 FPI/DEVCO anser att detta är den lägsta risken för bristande överensstämmelse som kan uppnås i förhållande till dess högriskmiljö och med hänsyn till den administrativa bördan och nödvändig kostnadseffektivitet för kontroller av regelefterlevnaden.
 2.3.Åtgärder för att förebygga bedrägeri och oegentligheter/oriktigheter
 Beskriv förebyggande åtgärder (befintliga eller planerade)
 Förebyggande åtgärder för oegentligheter
 Med hänsyn till riskmiljön för CBSD, måste kontrollsystemen förutse potentiella fel (oegentligheter) i transaktioner och bygga in en hög nivå av skydd, detektering och korrigerande kontroller så tidigt som möjligt i betalningsprocessen. Detta innebär i praktiken att efterlevnadskontrollerna för FPI/DEVCO kommer att lägga tonvikten vid förhandskontroller av både externa revisorer och av kommissionens personal ute på fältet innan projekten får slututbetalningen (och samtidigt utföra vissa efterhandsrevisioner och kontroller), som går långt utöver de finansiella säkerhetsåtgärder som krävs enligt budgetförordningen.
 Efterlevnadsramverket för FPI/DEVCO består bland annat av följande viktiga komponenter:
 Förebyggande åtgärder för bedrägeri
 – Tillhandahållande av specifika riktlinjer, inklusive praktisk handledning för upphandling (PRAG), DEVCO Companion och programmet för ekonomisk förvaltning (för genomförandepartner) i förekommande fall.
 – Obligatorisk kärnutbildning för att förebygga och upptäcka bedrägeriproblem för biståndsförvaltningens personal (projektledare, ekonomichefer och efterhandskontrollpersonal/revisorer) på huvudkontoret och i EU:s delegationer, i linje med strategin för bedrägeribekämpning för EU:s yttre förbindelser och de särskilda strategierna för bedrägeribekämpning inom ramen för både FPI och DEVCO. Strategin för bedrägeribekämpning för EU:s yttre förbindelser omfattar verksamheterna inom både den europeiska avdelningen för yttre åtgärder (EEAS) och kommissionens berörda avdelningar i familjen för yttre förbindelser (DEVCO, FPI, NEAR), med särskild hänsyn till verksamhet som utförs av EU:s delegationer.
 – En förhandsbedömning för att se till att lämpliga bedrägeribekämpningsåtgärder för att förebygga och upptäcka bedrägerier är på plats vid handläggningen av EU-medel i de myndigheter som förvaltar de relevanta medlen (inom ramen för både direkt förvaltning och indirekt förvaltning).
 – Förhandsscreening av anti-bedrägerimekanismer i partnerlandet (och/eller internationella organisationer) som en del av bedömningen av stödkriteriet för förvaltning av de offentliga finanserna för att ta emot budgetstöd (dvs. ett aktivt åtagande att bekämpa bedrägeri och korruption, lämpade inspektionsmyndigheter, tillräcklig rättslig kapacitet och effektiv respons och sanktionsmekanismer).
 Kommissionen undertecknade International Aid Transparency Initiative (IATI) i Accra i 2008 och samtycker till en standard för biståndsöppenhet som säkrar lägligare, mer utförliga och regelbundna uppgifter om biståndsflöden och dokument. Den har arbetat med att genomföra och tillämpa IATI-standarder för att offentliggöra informationsstöd sedan oktober 2011.
 Dessutom samarbetar kommissionen med EU:s medlemsstater för en gemensam webbaserad applikation, EU Aid Explorer, som omvandlar EU-stöddata som lämnats via IATI och andra källor till användarvänlig information.
 – År 2015 undertecknade Olaf 5 nya administrativa samarbetsarrangemang med internationella organisationer (Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, Inter-American Bank, OECD, Världslivsmedelsprogrammet och FN:s kontor för projekttjänster). Olaf samarbetar också med motsvarande anti-bedrägeriorgan inom FN, Världsbanken och andra internationella organisationer. Olaf arbetar också med Europol och Eurojust. Olaf upprättar också, på en kontinuerlig eller ad hoc-basis, enligt vad som är tillämpligt, relationer med myndigheter i tredje land, som är nödvändiga för att utreda bedrägerier mot EU:s budget (främst EU-medel som spenderas på externt stöd). År 2015 ingick Olaf administrativa avtal med partnermyndigheterna i Angola, Moldavien och Senegal.
 Identifierande och korrigerande åtgärder för oegentligheter och bedrägerier
 – Externa revisioner och kontroller (både obligatoriska och riskbaserade) inklusive Europeiska revisionsrätten.
 – Retroaktiva kontroller (på riskbasis) och återkrav.
 – Avbruten EU-finansiering vid förekomst av allvarliga bedrägerifall, bl.a. storskalig korruption, till dess att myndigheterna har vidtagit lämpliga åtgärder för att korrigera och förhindra sådana bedrägerier i framtiden.
 – FPI/DEVCO kommer att ytterligare utforma sin strategi för bedrägeribekämpning i linje med kommissionens strategi för bedrägeribekämpning för EU:s yttre förbindelser (”Umbrella AFS”) som godkändes 2013. FPI och DEVCO genomför strategin med fokus på tre strategiska mål:
 – Öka den allmänna medvetenheten hos personalen om förebyggande och upptäckt av bedrägeri, i synnerhet förhindrande och upptäckt av bedrägerier under förberedelserna och genomförandet av bidrag och upphandling.
 – Förbättra kapaciteten hos FPI:s och DEVCO:s personal för att effektivt ta itu med interna och externa bedrägerier genom att använda anti-bedrägeriverktyg.
 – Förbättra reaktionen på misstänkta bedrägerier och tidseffektiviteten vid återkrav av oskäligt spenderade belopp.
 3.BERÄKNADE BUDGETKONSEKVENSER AV FÖRSLAGET ELLER INITIATIVET
 3.1.Berörda rubriker i den fleråriga budgetramen och budgetrubriker i den årliga budgetens utgiftsdel
 Befintliga budgetrubriker
 Redovisa enligt de berörda rubrikerna i den fleråriga budgetramen i nummerföljd
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Budgetrubrik
 Typ av utgifter
 Bidrag
 Nummer
 Beteckning
 Diff./Icke-diff.
 26
 från Efta-länder
 27
 från kandidatländer
 28
 från tredje-länder
 enligt artikel 21.2 b i budgetförordningen
 IV
 19 02 - Instrument som bidrar till stabilitet och fred (ICSP) - Krishantering, konfliktförebyggande, fredsskapande och krisberedskap
 19 02 01 Svar på kriser och framväxande kriser
 19 02 02 Stöd till konfliktförebyggande, fredsskapande och krisberedskap
 19 01 Administrativa utgifter för politikområdet utrikespolitiska instrument
 19 01 04 01 Stödutgifter för instrument som bidrar till stabilitet och fred (ICSP)
 21 05 Instrument som bidrar till stabilitet och fred (ICSP) - Globala och transregionala och nya hot
 21 05 01 Globala och transregionala och nya hot
 21 01 Administrativa utgifter för ”Internationellt samarbete och utveckling” politikområdet
 21 01 04 04 Stödutgifter för instrument som bidrar till stabilitet och fred (ICSP)
 Diff. anslag
 NEJ
 NEJ
 NEJ
 /NEJ
 3.2.Beräknad inverkan på utgifterna
 3.2.1.Sammanfattning av den beräknade inverkan på utgifterna
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 Nummer
 Global Europe
 GD: FPI/DEVCO
 År
 2017
 29
 År
 2018
 År
 2019
 År
 2020
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 • Driftsanslag
 Budgetrubrik nummer 19 02 01
 Åtaganden
 (1)
 6,600
 20,400
 20,350
 20,700
 68,050
 Betalningar
 (2)
 0
 10,000
 15,000
 20,000
 45,000
 Budgetrubrik nummer 19 02 02
 Åtaganden
 (1a)
 0,608
 2,678
 2,528
 2,177
 7,990
 Betalningar
 (2a)
 0
 1,000
 2,000
 2,000
 5,000
 Budgetrubrik nummer 21 05 01
 Åtaganden
 (1b)
 2,150
 6,250
 6,300
 6,300
 21,000
 Betalningar
 (2b)
 0
 3,000
 4,000
 6,000
 13,000
 Administrativa anslag som finansieras genom ramanslagen för vissa operativa program
 30
 Budgetrubrik 19.01.04.01
 (3)
 0,643
 0,673
 0,823
 0,823
 2,962
 (3a)
 0
 0
 0
 0
 0,000
 Anslag TOTALT
 GD FPI/DEVCO
 Åtaganden
 =1+1a +1b+3
 10,0
 30,0
 30,0
 30,0
 100,000
 Betalningar
 =2+2a+2b
 +3+3a
 0
 14,0
 21,0
 28,0
 66,600
 Rubrik i den fleråriga budgetramen
 5
 ”Administrativa utgifter”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 ÅrN
 ÅrN+1
 ÅrN+2
 ÅrN+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 GD: FPI
 • Personalresurser
 0,746
 0,746
 0,746
 0,746
 2,984
 • Övriga administrativa utgifter
 0,06
 0,06
 0,06
 0,06
 0,240
 TOTALT GD FPI
 Anslag
 0,806
 0,806
 0,806
 0,806
 3,224
 GD: DEVCO
 • Personalresurser
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 • Övriga administrativa utgifter
 0
 0
 0
 0
 0,000
 TOTALT GD DEVCO
 Anslag
 0,140
 0,140
 0,140
 0,140
 0,560
 TOTALA anslag
 RUBRIK 5
i den fleråriga budgetramen
 (summa åtaganden = summa betalningar)
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 ÅrN
 31
 ÅrN+1
 ÅrN+2
 ÅrN+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 TOTALA anslag
 under RUBRIKERNA 1– 5
 i den fleråriga budgetramen
 Åtaganden
 10,946
 30,946
 30,946
 30,946
 103,784
 Betalningar
 0,946
 14,946
 21,946
 28,946
 70,384
 3.2.2.Beräknad inverkan på driftsanslagen
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att driftsanslag tas i anspråk
 –X◻
 Förslaget/initiativet kräver att driftsanslag tas i anspråk enligt följande:
 Vägledande utgångar per mål:
 Specifikt mål 1 - Antal uppskattade responsåtgärder i krissituationer eller framväxande kriser under ett visst budgetår.
 Specifikt mål 2 - Antal beräknade kapacitetsuppbyggande åtgärder för att förebygga konflikter, fredsskapande och krisberedskap under ett visst budgetår.
 Specifikt mål 3 - Antal utbildade personer och/eller utrustning som köpts under ett visst budgetår.
 Åtagandebemyndiganden i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Mål- och resultatbeteckning
 ⇩
 År 2017
 År 2018
 År 2019
 År 2020
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RESULTAT
 Typ
 32
 Genomsnittliga kostnader
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Antal
 Kostnad
 Totalt antal
 Total kostnad
 SPECIFIKT MÅL 1
 33
 Budgetrubrik 19 02 01
 – Resultat
 – Resultat
 – Resultat
 Delsumma för specifikt mål nr 1
 6,6
 20,4
 20,4
 20,7
 68,1
 SPECIFIKT MÅL 2 ... Budgetrubrik 19 02 02
 – Resultat
 – Resultat
 – Resultat
 Delsumma för specifikt mål nr 2
 1
 0,6
 1
 2,7
 1
 2,5
 1
 2,2
 8,0
 SPECIFIKT MÅL 3
 Budgetrubrik 21 05 01
 – Resultat
 – Resultat
 – Resultat
 Delsumma för specifikt mål nr 3
 1
 2,1
 1
 6,3
 1
 6,3
 1
 6,3
 21,0
 TOTALA KOSTNADER
 10
 30
 30
 30
 100
 11. Resultat för specifikt mål 1 för BL 19 02 01 är inte programmerbara, varför en resultatsiffra skulle vara olämplig.
 3.2.3.Beräknad inverkan på anslag av administrativ natur
 3.2.3.1.Sammanfattning
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att anslag av administrativ natur tas i anspråk
 –x◻
 Förslaget/initiativet kräver att anslag av administrativ natur tas i anspråk enligt följande:
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 N
 34
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 TOTALT
 RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 0,886
 0,886
 0,886
 0,886
 3,544
 Övriga administrativa utgifter
 0,060
 0,060
 0,060
 0,060
 0,240
 Delsumma RUBRIK 5 i den fleråriga budgetramen
 0,946
 0,946
 0,946
 0,946
 3,784
 Belopp utanför RUBRIK 5
 35
 i den fleråriga budgetramen
 Personalresurser
 BL 19 01 04 01 *
 0,448
 0,448
 0,448
 0,448
 1,792
 Andra utgifter av
 administrativ karaktär
 0,195
 0,225
 0,375
 0,375
 1,170
 Delsumma
utanför RUBRIK 5
i den fleråriga budgetramen
 0,643
 0,673
 0,823
 0,883.
 3,022
 TOTALT
 1,589
 1,619
 1,769
 1,829
 De anslag som behövs för personalresurser och andra utgifter av administrativ karaktär kommer att täckas av anslag från GD som redan har tilldelats för att förvalta åtgärden och/eller har omplacerats inom generaldirektoratet, vid behov tillsammans med ytterligare resurser som kan beviljas till det förvaltande generaldirektoratet vid den årliga anslagstilldelningen och mot bakgrund av rådande budgetbegränsningar.
 * Motsvarande 3 CA-poster för FPI
 3.2.3.2.Beräknat personalbehov
 –◻
 Förslaget/initiativet kräver inte att personalresurser tas i anspråk
 –x Förslaget/initiativet kräver att personalresurser tas i anspråk enligt följande:
 Uppgifterna ska anges i heltidsekvivalenter
 År
 N
 År
 N+1
 År N+2
 År N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 • Tjänster som tas upp i tjänsteförteckningen (tjänstemän och tillfälligt anställda)
 19 01 01 01 (vid huvudkontoret eller vid kommissionens kontor i medlemsstaterna)
 4
 4
 4
 4
 XX 01 01 02 (vid delegationer)
 XX 01 05 01 (indirekta forskningsåtgärder)
 XX 01 05 01 (direkta forskningsåtgärder)
 • Extern personal (heltidsekvivalenter:)
 36
 19 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt)
 21 01 02 01 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier – totalt)
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 3
 2
 XX 01 02 02 (kontraktsanställda, lokalanställda, nationella experter, vikarier och unga experter vid delegationerna)
 19 01 04 01
 37
 – vid huvudkontoret
 – vid delegationer
 3
 3
 3
 3
 XX 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 10 01 05 02 (kontraktsanställda, nationella experter och vikarier som arbetar med indirekta forskningsåtgärder)
 Annan budgetrubrik (ange vilken)
 TOTALT
 12
 12
 12
 12
 19 och 21 motsvarar det politikområde eller den avdelning i budgeten som avses.
 Personalbehoven ska täckas med personal inom generaldirektoratet som redan har avdelats för att förvalta åtgärden i fråga, eller genom en omfördelning av personal inom generaldirektoratet, om så krävs kompletterad med ytterligare resurser som kan tilldelas det förvaltande generaldirektoratet som ett led i det årliga förfarandet för tilldelning av anslag och med hänsyn tagen till rådande begränsningar i fråga om budgetmedel.
 Beskrivning av arbetsuppgifter:
 Tjänstemän och tillfälligt anställda
 Personalresurser för tjänstemän (AD) möjliggör övergripande förvaltning av de ytterligare åtaganden och i synnerhet ljudidentifiering, värdering, utformning, kontraktering och utvärdering av CBSD-åtgärder inom en utvidgad projektportfölj och utformningen av de specifika formerna av CBSD-riskbedömning (se avsnitt 2.2.1). Denna kostnad innefattar även genomförandet av regelbundna kontrollbesök på fältet för att träffa berörda myndigheter och säkerställa uppgående lokal samordning med andra aktörer och givare. Det förväntas också att CBSD kommer att kräva ett nära samarbete med rådet, Europaparlamentet och andra berörda parter (inklusive det civila samhället). CBSD-fältet är ett nytt ”territorium” för kommissionen, det kommer att krävas särskild uppmärksamhet och uppbyggnad av ad hoc-kompetens, vilket är resurskrävande, särskilt under uppbyggnadsfasen.
 Resurserna (AST) möjliggör kontraktering och ekonomisk förvaltning av CBSD-åtgärder samt genomförandet av revisioner och kontroller, årlig rapportering (SPP), uppföljning av EP/ombudsmannens frågor, finansiell rapportering och övervakning av åtaganden och betalningar på central nivå.
 Ytterligare kostnader tillkommer även i förhållande till andra back-office uppgifter.
 Extern personal
 De mänskliga resurserna för extern personal (CA) gör det möjligt att förvalta och genomföra den CBSD-produktportfölj som hanteras centralt på huvudkontorsnivå och/eller på delegationerna. Detta innebär daglig projektledning (operativ och finansiell), samordning med medlemsstaterna och andra aktörer, regelbunden projektövervakning och samordning med EU: s delegationer i förekommande fall. Hantering av utvärderingar och revisioner. Denna uppgift innebär också regelbundna besök på fältet.
 3.2.4.Förenlighet med den gällande fleråriga budgetramen
 –◻
 Förslaget/initiativet är förenligt med den gällande fleråriga budgetramen.
 –X Förslaget/initiativet kräver omfördelningar under den berörda rubriken i den fleråriga budgetramen.
 Förklara i förekommande fall vilka ändringar i planeringen som krävs, och ange berörda budgetrubriker och belopp.
 100 000 000 EUR krävs för omfördelning av CBSD-åtgärderna inom ramen för rubrik 4 i den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (MFF).
 –◻
 Förslaget/initiativet förutsätter att flexibilitetsmekanismen utnyttjas eller att den fleråriga budgetramen revideras.
 Beskriv behovet av sådana åtgärder, och ange berörda rubriker i budgetramen, budgetrubriker i den årliga budgeten samt belopp.
 3.2.5.Bidrag från tredje part
 –Det ingår inga bidrag från tredje part i det aktuella förslaget eller initiativet.
 –Förslaget eller initiativet kommer att medfinansieras enligt följande:
 Anslag i miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Totalt
 Ange samfinansierande enhet
 TOTALA anslag som tillförs genom medfinansiering
 3.3.Beräknad inverkan på inkomsterna
 –X Förslaget/initiativet påverkar inte budgetens inkomstsida.
 –◻
 Förslaget/initiativet påverkar inkomsterna på följande sätt:
 Påverkan på egna medel
 Påverkan på ”diverse inkomster”
 Miljoner euro (avrundat till tre decimaler)
 Budgetrubrik i den årliga budgetens inkomstdel:
 Belopp som förts in för det innevarande budgetåret
 Förslagets eller initiativets inverkan på inkomsterna
 38
 År
 N
 År
 N+1
 År
 N+2
 År
 N+3
 För in så många år som behövs för att redovisa inverkan på resursanvändningen (jfr punkt 1.6)
 Artikel
 Ange vilka budgetrubriker i utgiftsdelen som berörs i de fall där inkomster i diversekategorin kommer att avsättas för särskilda ändamål.
 [...]
 Ange med vilken metod inverkan på inkomsterna har beräknats.
 [...]
 (1)
 Till exempel i Världsbankens Världsutvecklingsrapport: Konflikt, säkerhet och utveckling, 2011
 (2)
 http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/
 (3)
 Hållbart utvecklingsmål 16: främja ett fredligt och inkluderande samhälle för en hållbar utveckling, skapa tillgång till rättvisa för alla och bygga effektiva, ansvarsfulla och inkluderande institutioner på alla nivåer
 (4)
 EU godkände den nya given, en av de viktigaste byggstenarna i det 4:e högnivåmötet om biståndseffektivitet i Busan i november 2011
 (
 http://www.pbsbdialogue.org/en/
 )
 (5)
 Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling - kommittén för utvecklingsbistånd, februari 2016
 (6)
 JOIN (2015) 17, s. 8.
 (7)
 JOIN(2013) 30 final av den 11 december 2013
 (8)
 Rådets slutsatser 9644/14 av den 12 maj 2014
 (9)
 JOIN (2013) 30 final av den 11 december 2013
 (10)
 Genom artikel 41 i EU-fördraget fastställs principerna för finansiering av EU:s civila och militära krishanteringsoperationer. De gemensamma kostnaderna för sådana operationer omfattas för närvarande av rådets beslut (Gusp) 2015/528 av den 27 mars 2015 om inrättande av en mekanism för att förvalta finansieringen av de gemensamma kostnaderna för Europeiska unionens operationer med militära eller försvarsmässiga konsekvenser (Athena) och om upphävande av beslut 2011/871/Gusp, EUT L 84, 28.3.2015.
 (11)
 Partnerskapsavtal mellan medlemmarna i gruppen av stater i Afrika, Västindien och Stillahavsområdet, å ena sidan, och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater, å andra sidan, undertecknat i Cotonou den 23 juni 2000, ändrat i Luxemburg den 25 juni 2005, reviderat i Ouagadougou den 22 juni.2010.
 (12)
 Artikel 11 i Cotonouavtalet om fredsskapande åtgärder, konfliktförebyggande och konfliktlösning
 och relevanta rådsslutsatser utgör den rättsliga grunden för den fredsbevarande resursen för Afrika, AVS-EG-ministerrådets beslut nr 3/2003 av den 11 december 2003 om användning av medel ur anslag för långsiktig utveckling för den 9:e EUF för inrättandet av en fredsbevarande resurs för Afrika , EUT L 345, 31.12.2003.
 (13)
 C -377/12, Europeiska kommissionen mot rådet (PCA Filippinerna), punkt 37.
 (14)
 Se även JOIN (2015) 17, s.7 och ovan nämnda rapporteringsdirektiv från OECD:s biståndskommitté på området för fred och säkerhet.
 (15)
 Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 236/2014 av den 11 mars 2014 om fastställande av gemensamma bestämmelser och förfaranden för genomförandet av unionens instrument för finansiering av yttre åtgärder, EUT L 77, 15.3.2014, s. 95.
 (16)
 Gemensam förklaring från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, Europaparlamentet och kommissionen om Europeiska unionens utvecklingspolitik: Europeiskt samförstånd, EUT, C 46. 24.2.2006.
 (17)
 FN A/RES/70/1 Resolution antagen av generalförsamlingen den 25 september 2015.
 (18)
 JOIN(2015) 17 slutgiltig av den 28 april 2015
 (19)
 Rådet (försvarsfrågor) slutsatser om GSFP, dokument 8971/15, 18.5 2015.
 (20)
 Verksamhetsbaserad förvaltning och verksamhetsbaserad budgetering benämns ibland med de interna förkortningarna ABM respektive ABB.
 (21)
 I den mening som avses i artikel 54.2 a eller b i budgetförordningen.
 (22)
 Som avses i artikel 54.2 a eller b i budgetförordningen.
 (23)
 http://ec.europa.eu/priorities/docs/pg_sv.pdf
 (24)
 COM(2015) 610 final.
 (25)
 Närmare förklaringar av de olika metoderna för genomförande med hänvisningar till respektive bestämmelser i budgetförordningen återfinns på BudgWeb:
 https://myintracomm.ec.europa.eu/budgweb/EN/man/budgmanag/Pages/budgmanag.aspx
 (26)
 Differentierade respektive icke-differentierade anslag.
 (27)
 Efta: Europeiska frihandelssammanslutningen.
 (28)
 Kandidatländer och i förekommande fall potentiella kandidater på västra Balkan.
 (29)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (30)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (31)
 Med år n avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (32)
 Resultaten som ska anges är de produkter eller tjänster som levererats.
 (33)
 Mål som redovisats under punkt 1.4.2: ”Specifikt/specifika mål...”.
 (34)
 Med år N avses det år då förslaget eller initiativet ska börja genomföras.
 (35)
 Detta avser tekniskt eller administrativt stöd för genomförandet av vissa av Europeiska unionens program och åtgärder (tidigare s.k. BA-poster) samt indirekta och direkta forskningsåtgärder.
 (36)
 [Denna fotnot förklarar vissa initialförkortningar som inte används i den svenska versionen].
 (37)
 Särskilt tak för finansiering av extern personal genom driftsanslag (tidigare s.k. BA-poster
 (38)
 När det gäller traditionella egna medel (tullar och sockeravgifter) ska nettobeloppen anges, dvs. bruttobeloppen minus 25 % avdrag för uppbördskostnader.


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.10.2014
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 310/10
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG 68/2014 HATÁROZATA
 (2014. május 16.)
 az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. mellékletének (Állat- és növény-egészségügyi kérdések) módosításáról
 AZ EGT VEGYES BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (a továbbiakban: az EGT-megállapodás) és különösen annak 98. cikkére,
 mivel:
 (1)
 Az egyes bolgár tejfeldolgozó létesítményekben feldolgozott, nem megfelelő nyers tej vonatkozásában a 853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletben megállapított átmeneti intézkedésekről szóló 2009/861/EK határozat II. mellékletének módosításáról szóló, 2013. június 19-i 2013/302/EU bizottsági határozatot (1) bele kell foglalni az EGT-megállapodásba.
 (2)
 Ez a határozat állat-egészségügyi kérdéseket érintő jogszabályokra vonatkozik. Az EGT-megállapodás I. mellékletének a szektorális kiigazítások részében meghatározottak szerint az állategészségügyet érintő jogszabályok mindaddig nem alkalmazandók Liechtensteinre, amíg az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség között létrejött, a mezőgazdasági termékek kereskedelméről szóló megállapodás kiterjed Liechtensteinre. Ezért e határozat nem alkalmazandó Liechtensteinre.
 (3)
 Az EGT-megállapodás I. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,
 ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:
 1. cikk
 Az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 6.1. része 17. pontjában (853/2004/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet) „A következő jogi aktusokban megállapított átmeneti rendelkezések alkalmazandók” címsort követő második francia bekezdés (2009/861/EK bizottsági határozat) a következő szöveggel egészül ki:
 „—
 32013 D 0302: a Bizottság 2013. június 19-i 2013/302/EU határozata (HL L 169., 2013.6.21., 73. o.).”
 2. cikk
 A 2013/302/EU határozatnak az Európai Unió Hivatalos Lapja EGT-kiegészítésében közzéteendő izlandi és norvég nyelvű szövege hiteles.
 3. cikk
 Ez a határozat 2014. május 17-én lép hatályba, feltéve hogy az EGT-megállapodás 103. cikkének (1) bekezdésében előírt összes bejelentést megtették (2).
 4. cikk
 Ezt a határozatot az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében és EGT-kiegészítésében ki kell hirdetni.
 Kelt Brüsszelben, 2014. május 16-án.
 az EGT Vegyes Bizottság részéről
 az elnök
 Gianluca GRIPPA
 (1) HL L 169., 2013.6.21., 73. o.
 (2) Alkotmányos követelmények fennállását nem jelezték.


type: wikipedia

text:
è un videogioco di guida della serie Gran Turismo. Creato da Polyphony Digital, è il primo videogioco della serie ad essere pubblicato per PlayStation 3.
 È stato pubblicato per il download gratuito dal PlayStation Store il 24 dicembre 2006.
 Contiene una sola pista alpina chiamata Eiger Nordwand e una decina di auto (tra cui la Ferrari 599 GTB Fiorano, la Lotus Elise, la Mitsubishi Lancer, la Suzuki Cappuccino, la Toyota Celica). Non ci sono danni alle auto, causati da incidenti, ma positiva è la presenza di maggiori spettatori a bordo pista e la loro maggiore reattività.
 Sono presenti due modalità: sfida a tempo, che permette di sbloccare le 9 auto non presenti all'inizio (tutte tranne la Cappuccino). Una volta sbloccate tutte le auto, viene data la possibilità di gareggiare sul circuito al contrario, di utilizzare le auto modificate e di fare le gare di derapata.
 Il gioco è stato da tempo rimosso dal PlayStation Store, quindi non è più possibile scaricarlo.
 Curiosità
 Il circuito disponibile offre un dettaglio grafico maggiore (per via di una sola auto in pista, quindi richiede meno risorse) rispetto al medesimo presente in Gran Turismo 5 Prologue e Gran Turismo 5.
 Note
 Voci correlate
 Gran Turismo (serie)
 Gran Turismo 5
 PlayStation 3
 Polyphony Digital
 Collegamenti esterni


type: caselaw

text:
 20.6.2022
 GA
 Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh
 C 237/11
 Breithiúnas na Cúirte (An Naoú Dlísheomra) an 28 Aibreán 2022 (iarraidh ar réamhrialú ó Tribunalul Cluj – an Rómáin) – Happy Education SRL v Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Cluj
 (Cás C-612/20) (1)
 (Tarchur chun réamhrialú - Cáin bhreisluacha (CBL) - Treoir 2006/112/CE - Airteagal 132(1)(i) - Díolúintí i gcomhair gníomhaíochtaí áirithe ar mhaithe le leas an phobail - Díolúintí a bhaineann le hoideachas do leanaí nó do dhaoine óga, oideachas scoile nó ollscoile - Soláthar seirbhísí oideachais lena bhforlíontar an curaclam scoile - Comhlacht dlí phríobháidigh a sholáthraíonn na seirbhísí sin chun críoch tráchtála)
 (2022/C 237/13)
 Teanga an cháis: an Rómáinis
 An chúirt a rinne an tarchur
 Tribunalul Cluj
 Páirtithe sna príomhimeachtaí
 Iarratasóir: Happy Education SRL
 Cosantóirí: Direcţia Generală Regională a Finanţelor Publice Cluj-Napoca, Administraţia Judeţeană a Finanţelor Publice Cluj
 An chuid oibríochtúil den breithiúnas
 Ní mór Airteagal 132(1)(i) de Threoir 2006/112/CE ón gComhairle an 28 Samhain 2006 maidir leis an gcomhchóras cánach breisluacha a léirmhíniú mar ní a chiallaíonn nach gcumhdaítear eintiteas príobháideach atá ag gabháil do ghníomhaíochtaí oideachais ar mhaithe le leas an phobail, arb é atá iontu, inter alia, gníomhaíochtaí breise leis an gcuraclam scoile a eagrú, leis an gcoincheap “comhlacht a aithnítear mar chomhlacht a bhfuil cuspóirí comhchosúla aige”, le comhlacht arna rialú ag an dlí poiblí a bhaineann le hoideachas, amhail ranganna tacaíochta don obair bhaile, cláir oideachais agus ranganna teanga iasachta, agus a bhfuil údarú faighte aige ón Oifig um Chlárú Náisiúnta Trádála i bhfoirm sannadh chód CAEN 8559 – “Oideachas eile”, i gcás nach gcomhlíonann an t-eintiteas sin, in aon chás, na coinníollacha atá leagtha síos sa dlí náisiúnta chun cáiliú don aitheantas sin.
 (1) IO C 53, 5.2.2021


type: other

text:
Tõendite kogumine - Küpros
 Üldiselt lasub tõendamiskohustus tsiviilkohtumenetluste puhul sellel poolel, kes soovib saada hüvitist, s.t vastavalt olukorrale kas hagejal või nõude esitajal.
 Erandkorras võidakse tõendamiskohustus panna kostjale. Tüüpiline näide on olukord, kus esitatakse hagi hooletuse küsimuses ja kui tõendatakse, et hageja ei tea või tal ei ole vahendeid teada saamaks, kuidas õnnetus juhtus, kahju tekitas ese, mis oli kostja ainukontrolli all ja kahju on seotud pigem asjaoluga, et kostja ei suuda kanda selle eseme eest mõistlikku hoolt, kui asjaoluga, et kostja kannab hoolt selle eseme eest. Sel juhul kohaldatakse põhimõtet res ipsa loquitur (asi kõneleb enda eest), mille puhul pannakse tõendamiskohustus kostjale.
 Üldjuhul peab hageja või nõude esitaja tõendama tunnistajate antavate asjaomaste tõenditega kõiki asjaolusid, mis on tema hagi/nõude toetamiseks/põhjendamiseks vajalikud.
 Kohus hindab tõendeid ja teeb otsuse vastavalt asja asjaolude põhjal tehtud järeldustele. Kui olusid arvestades ei suuda kohus teha järeldusi asja selliste teatavate asjaolude kohta, mis on nõude kindlaksmääramiseks olulised, tuleks sellel asjaolul põhinev menetlusosalise nõue rahuldamata jätta.
 On olemas teatavad asjaolud, mida ei ole vaja tõenditega tõendada. Nende hulka kuuluvad teatavad asjaolud, milles ei ole kahtlust ja mis on selged. Tegemist on asjaoludega, millega seoses võib eeldada, et kohtul on sellealased teadmised. Näiteks võivad need hõlmata asjaolusid, mis on seotud mõõtühikute, rahaküsimuste, aastakalendri ja riikide ajavahedega. Teiseks näiteks on asjaolud, mis on üldteada ja mille puhul eeldatakse, et need põhinevad inimkogemusel: näiteks liiklusõnnetuste arvu kasv, probleemid, millega seisab silmitsi lesk seoses alaealise lapsega jne. Samamoodi on laialdaselt teada ajaloolised, teaduslikud ja geograafilised faktid ning neid ei pea tõendeid esitades tõendama.
 Peale selle on teatavate juhtumite puhul olemas ka eeldused. Eeldus tähendab järeldust, milleni võib jõuda või peab jõudma selle alusel, et teatavad asjaolud on tõendatud. Need eeldused võivad olla ümberlükatavad või ümberlükkamatud.
 Ümberlükkamatud on need eeldused, mis põhinevad õigusaktidel ja mida ei saa ümber lükata vastupidist väitvate tõenditega. Ümberlükkamatuid eeldusi esineb harva. Näide on esitatud karistusseadustiku artiklis 14, mille kohaselt eeldatakse, et alla 14aastast last ei saa võtta kriminaalvastutusele tema mis tahes tegevuse või tegevusetuse pärast. Ümberlükatavaid eelduseid esineb palju sagedamini. Need eeldused on võimalik vastupidist tõendavate tõenditega ümber lükata. Näiteks eeldatakse, et seaduslikust abielust sündinud laps on selle abielus oleva mehe laps, välja arvatud juhul, kui tõendatakse vastupidist.
 Tsiviilasjades kehtiv tõendamisstandard on tõenäosuste tasakaal. See tähendab, et kohus on seisukohal, et asjaolu on tõendamist leidnud, kui on tõendatud, et asjaolu esinemise tõenäosus on suurem kui selle mitteesinemise tõenäosus.
 Tsiviilkohtumenetluste puhul otsustavad menetlusosalised, milliseid tunnistajate antavaid tõendeid kohtule esitada. Iga pool kutsub ütlusi andma need tunnistajad, keda peetakse asja seisukohast kasulikuks. Kohtul puudub õigus kutsuda tunnistajaid omal algatusel ilma menetlusosaliste nõusolekuta.
 Menetlus on lihtne. Pool, kes soovib kutsuda tunnistaja ütlusi andma, palub kohtul väljastada kohtukutse. Seejärel väljastab kohus kohtukutse, mis toimetatakse kätte tunnistajale. Isikul, kellele on kätte toimetatud kohtukutse, on seadusest tulenev kohustus ilmuda kohtusse kohtukutses märgitud kuupäeval ja kellaajal.
 Menetlusosalise taotluse alusel väljastatakse kohtukutse enamikul juhtudel. Kohtukutse väljastamist taotlenud menetlusosalise avaldus võidakse rahuldamata jätta harvadel ja erandjuhtudel, kui tõendatakse, et avaldus on esitatud kergemeelselt ja kujutab endast kohtumenetluse kuritarvitamist.
 Tõendamisviise on kaks: suulised ütlused, mida tunnistajad annavad kohtus, ning kohtule dokumente esitades antavad kirjalikud või dokumentaalsed tõendid.
 Puuduvad eeskirjad, millega reguleeritakse ekspertidelt tõendite saamist. Tõendeid esitav pool peab otsustama, kas ekspert esitab oma tunnistuse isiklikult või esitatakse tõendid kirjalikult.
 Puuduvad üldised eeskirjad, mille kohaselt teatavat liiki tõendid oleksid paremad, usaldusväärsemad või veenvamad võrreldes teist liiki tõenditega. Kohus hindab kõiki kohtumenetluse käigus esitatud tõendeid konkreetsete asjast tulenevate asjaolude põhjal.
 Ei, sellekohased eeskirjad puuduvad.
 Kui isikule toimetatakse kohtukutse, millega teda kutsutakse kohtusse ütlusi andma, on ta seadusest tulenevalt kohustatud seda tegema. Kohtusse mitteilmumine või ütluste andmisest keeldumine kujutab endast kohtule vastuhakkamist ja see on karistatav.
 Tunnistajad ei tohi ütluste andmisest keelduda, kuid erandjuhul võivad tunnistajad keelduda vastamast teatavatele küsimustele või mitte edastada teatavaid dokumente, kui see on vajalik saladuse, näiteks ametisaladuse hoidmiseks.
 Vt vastus eespool alapunktile a.
 Kõik isikud on pädevad andma ütlusi mis tahes tsiviilkohtumenetluse raames, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab, et nooruse, vaimupuude või muu samalaadse põhjuse tõttu ei ole isik võimeline mõistma oma kohustust rääkida vaid tõtt või aru saama talle esitatud küsimustest või andma mõistlikke vastuseid neile küsimustele (tõendeid käsitleva seaduse artikkel 13).
 Tunnistajat küsitleb see pool, kes ta ütlusi andma kutsus. Pärast põhiküsitlemist on teisel poolel võimalik tunnistajat ristküsitleda. Lõpuks võib ka kohus talle küsimusi esitada, kui seda peetakse vajalikuks teatavate teemade täpsustamiseks.
 Tunnistaja võib anda ütlusi videokonverentsi vahendusel või muude tehniliste vahendite abil, kui tema füüsiline viibimine kohtus ei ole võimalik, tingimusel et kohus suudab pakkuda selliseid tehnilisi võimalusi. Mis tahes kohaldatavad eritingimused sõltuvad asjaomase asjaga seotud konkreetsetest asjaoludest.
 Ühtegi tõendit, mis on saadud ebaseaduslikult ja põhiseadusega tagatud õigusi rikkudes, ei saa kohtumenetluses kasutada ning kohus ei tohi neile tõenditele tugineda. Tüüpiline näide selle kohta on isiklike vestluste seadusevastane salvestamine.
 Menetlusosalise tehtud avaldusi ei võeta tõendina arvesse. Asjaolu, et sellise avalduse teeb isik, kes on otseselt huvitatud asja menetlemise tulemustest, on üks paljudest asjaoludest, mida kohus peab arvesse võtma kõigi tõendite hindamisel.


text:
4.8.2016
 LT
 Europos Sąjungos oficialusis leidinys
 L 211/65
 EEE JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS
 Nr. 108/2015
 2015 m. balandžio 30 d.
 kuriuo iš dalies keičiamas EEE susitarimo XIII priedas (Transportas) [2016/1291]
 EEE JUNGTINIS KOMITETAS,
 atsižvelgdamas į Europos ekonominės erdvės susitarimą (toliau – EEE susitarimas), ypač į jo 98 straipsnį,
 kadangi:
 (1)
 į EEE susitarimą turi būti įtrauktas 2015 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/10 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 (1);
 (2)
 todėl EEE susitarimo XIII priedas turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas,
 PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:
 1 straipsnis
 EEE susitarimo XIII priede po 37aa punkto (išbrauktas) įterpiamas šis punktas:
 „37aaa.
 32015 R 0010: 2015 m. sausio 6 d. Komisijos įgyvendinimo reglamentas (ES) 2015/10 dėl geležinkelių infrastruktūros pajėgumų prašantiems pareiškėjams taikomų kriterijų, kuriuo panaikinamas Įgyvendinimo reglamentas (ES) Nr. 870/2014 (OL L 3, 2015 1 7, p. 34).“
 2 straipsnis
 Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE priede skelbtinas Įgyvendinimo reglamento (ES) 2015/10 tekstas islandų ir norvegų kalbomis yra autentiškas.
 3 straipsnis
 Šis sprendimas įsigalioja 2015 m. gegužės 1 d., jei EEE jungtiniam komitetui pateikti visi pranešimai pagal EEE susitarimo 103 straipsnio 1 dalį (*) arba EEE jungtinio komiteto sprendimo, kuriuo į EEE susitarimą įtraukiama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2012/34/ES (2), įsigaliojimo dieną, iš šių datų pasirenkama vėlesnė.
 4 straipsnis
 Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.
 Priimta Briuselyje 2015 m. balandžio 30 d.
 EEE jungtinio komiteto vardu
 Pirmininkas
 Gianluca GRIPPA
 (1) OL L 3, 2015 1 7, p. 34.
 (*) Turi būti paskelbta Oficialiajame leidinyje.
 (2) Konstitucinių reikalavimų nenurodyta.