text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 29.10.2021
 COM(2021) 963 final
 2021/0359(BUD)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar il-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea biex tingħata assistenza lill-Kroazja b’rabta mas-serje ta’ terremoti li bdew fit-28 ta’ Diċembru 2020
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Kuntest tal-proposta
 Din id-deċiżjoni tkopri l-mobbilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “il-FSUE”) f’konformità mar-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2012/2002
 1
 (minn hawn ’il quddiem imsejjaħ “ir-Regolament”) għal ammont ta’ EUR 319 192 359 biex tingħata assistenza lill-Kroazja wara s-serje ta’ terremoti li seħħew bejn it-28 ta’ Diċembru 2020 u l-21 ta’ Frar 2021.
 Din il-mobilizzazzjoni hija akkumpanjata bid-Deċiżjoni Nru 28/2021 li tipproponi t-trasferiment tal-ammont ta’ EUR 277 866 852 mil-linja ta’ riżerva tar-Riżerva ta’ Solidarjetà u Għajnuna ta’ Emerġenza (Solidarity and Emergency Aid Reserve, minn hawn ’il quddiem imsejħa “s-SEAR”) għal-linja baġitarja operattiva tal-FSUE, kemm f’impenji kif ukoll f’pagamenti. Dawn l-approprjazzjonijiet se jintużaw għall-ħlas tal-ammont li jifdal lill-Kroazja, wara li jitnaqqas l-avvanz diġà mħallas ta’ EUR 41 325 507.
 2.Informazzjoni u kundizzjonijiet
 2.1Kroazja — terremoti li bdew fit-28 ta’ Diċembru 2020
 Fit-28 ta’ Diċembru 2020 iż-żona ta’ Petrinja ntlaqtet minn terremot b’saħħtu (b’manjitudni ta’ 5,0 ML
 2
 u intensità ta’ VI-VII tal-EMS
 3
 ), u l-epiċentru kien fil-qrib tar-raħal ta’ Petrinja. Dan kien biss ix-xokk ta’ qabel it-terremot li seħħ fil-ġurnata ta’ wara. Fid-29 ta’ Diċembru 2020, iż-żona aktar wiesgħa ta’ Petrinja ntlaqtet minn terremot b’manjitudni ta’ 6,2 ML. Dan ikkawża diżgrazzji u ħsarat sinifikanti. Iż-żoni li ntlaqtu l-aktar kienu l-bliet ta’ Sisak, Petrinja u Glina kif ukoll il-villaġġi biswit. Fiċ-ċentru ta’ Sisak, 90 % tal-binjiet saritilhom xi ħsara fi gradi varji. Ġew irreġistrati wkoll ħsara fil-kontej ta’ Karlovacka u ta’ Zagrebacka. Fit-30 ta’ Diċembru 2020 ġew irreġistrati bosta xokkijiet sussegwenti b’saħħithom b’manjitudni bejn 2,7 ML u 5,2 ML. Wara x-xokkijiet inizjali, iż-żona tal-epiċentru ntlaqtet minn għadd ta’ xokkijiet sussegwenti, u fl-ewwel ftit xhur ġew irreġistrati aktar minn 4 000 xokk sussegwenti.
 Sussegwentement, ir-Repubblika tal-Kroazja applikat għal assistenza finanzjarja mill-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea b’rabta mas-sensiela ta’ terremoti li seħħew bejn it-28 ta’ Diċembru 2020 u l-21 ta’ Frar 2021.
 Is-servizzi tal-Kummissjoni wettqu investigazzjoni bir-reqqa tal-applikazzjoni f’konformità mar-Regolament b’mod partikolari skont l-Artikoli 2, 3 u 4 tiegħu. L-iktar elementi importanti tal-valutazzjoni huma deskritti hawn taħt.
 (1)Fit-18 ta’ Marzu 2021, ir-Repubblika tal-Kroazja (minn hawn ’il quddiem imsejħa “l-Kroazja”) ippreżentat applikazzjoni għal kontribuzzjoni mill-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea (FSUE) b’rabta ma’ sensiela ta’ terremoti li bdew fit-28 ta’ Diċembru 2020.
 (2)L-applikazzjoni tressqet fi żmien il-perjodu ta’ tnax-il ġimgħa wara l-ewwel okkorrenza ta’ ħsara kkawżata mid-diżastru u fiha l-informazzjoni kollha meħtieġa skont l-Artikolu 4 tar-Regolament.
 (3)It-terremot huwa ta’ oriġini naturali u għalhekk jaqa’ fl-ambitu tal-applikazzjoni tal-FSUE.
 (4)L-awtoritajiet Kroati jistmaw li l-ħsara diretta totali tammonta għal EUR 5 508 740 811. Dan l-ammont jirrappreżenta 10,21 % tal-Introjtu Nazzjonali Gross (ING) tal-Kroazja, u jaqbeż il-livell limitu ta’ “diżastru maġġuri” għall-mobilizzazzjoni tal-FSUE ta’ EUR 323 774 miljun (0,6 % tal-ING tal-Kroazja fl-2021); għaldaqstant, id-diżastru jikkwalifika bħala “diżastru naturali maġġuri” u għaldaqstant jaqa’ fil-qasam ewlieni ta’ applikazzjoni tar-Regolament.
 (5)Il-ħsara diretta totali hija l-bażi li fuqha jsir il-kalkolu tal-ammont tal-kontribuzzjoni finanzjarja mill-Fond ta’ Solidarjetà. Il-kontribuzzjoni finanzjarja tista’ tintuża biss għal ħidmiet ta’ emerġenza essenzjali kif definiti fl-Artikolu 3 tar-Regolament.
 (6)Fl-applikazzjoni tagħhom, l-awtoritajiet Kroati jiddeskrivu fid-dettall l-avveniment u l-entità tad-dannu. It-terremot tad-29 ta’ Diċembru 2020, li laqat iż-żona usa’ ta’ Petrinja, kellu manjitudni ta’ 6,2 ML u wassal għal sebat imwiet, għexieren ta’ persuni feruti u ħsara sinifikanti: dan inħass f’żona wiesgħa ħafna, inklużi s-Slovenja, il-Bożnija-Ħerzegovina u l-Ungerija. Dan it-terremot ikkaġuna ħsara lill-binjiet mhux biss fir-reġjun tal-epiċentru iżda wkoll f’żoni wiesgħa ħafna fit-territorju kollu tal-Kroazja. Huwa laqat ukoll binjiet li kienu diġà ġarrbu ħsara fit-terremot ta’ Zagreb tat-22 ta’ Marzu 2020 u rriżulta fi sforz sinifikanti u kkumplikat biex jiġi vvalutat jekk kienx hemm ħsara ġdida fuq binjiet li diġà huma vulnerabbli. Flimkien mas-sensiela ta’ 4 000 xokk sussegwenti, dan l-avveniment evolva fl-akbar diżastru ta’ terremoti fis-snin reċenti fil-Kroazja. Fl-4 ta’ Jannar 2021 il-Gvern Kroat iddikjara stat ta’ diżastru naturali (terremot) għaż-żona tal-Kontea ta’ Sisak-Moslavina, tal-Kontea ta’ Zagreb u l-Kontea ta’ Karlovac.
 (7)Huwa stmat li 1,55 miljun persuna (aktar minn terz tal-popolazzjoni totali tal-Kroazja) intlaqtu l-aktar serjament mis-sensiela ta’ terremoti f’Diċembru 2020 u x-xokkijiet ta’ wara. L-iżjed kategorija komuni ta’ abitazzjonijiet li ġarrbu ħsara kienu djar tal-familja, billi jikkostitwixxu l-akbar parti tal-istokk ta’ akkomodazzjoni. Is-settur tal-akkomodazzjoni jikkostitwixxi 72 % tal-bini kollu li saritlu ħsara, mentri t-28 % li jifdal huma mqassma f’setturi oħra. Fost l-unitajiet residenzjali li saritilhom ħsara, 85,25 % minnhom jinsabu fil-Kontea ta’ Sisak-Moslavina. Ħafna nies tħallew bla dar peress li l-ħsara mġarrba mis-settur tal-akkomodazzjoni hija akbar mill-ħsara fis-setturi l-oħra kollha f’daqqa.
 (8)It-terremoti kkawżaw ħsara sinifikanti lill-infrastruttura edukattiva (b’kollox saret ħsara lil 271 binja), kif ukoll lill-wirt arkitettoniku u l-infrastruttura kulturali fl-unitajiet amministrattivi affettwati. L-iżjed ħsara qawwija saret fuq l-isptar ġenerali fil-Kontea ta’ Sisak-Moslavina, li huwa l-fornitur mediku ewlieni fir-reġjun. It-terremot ikkawża ħsara sinifikanti fuq kważi l-bini kollu tal-isptarijiet f’Sisak u Petrinja, b’riżultat li dawn il-binjiet ma għadhomx sikuri għall-pazjenti. B’kollox saret ħsara fuq 324 binja użati mill-korpi tal-amministrazzjoni tal-istat u minn istituzzjonijiet oħra. Sitta mill-binjiet li saritilhom ħsara huma kklassifikati bħala wirt kulturali.
 (9)Il-valutazzjoni indipendenti mwettqa mis-servizzi tal-Kummissjoni kkonfermat iż-żona affettwata kif ukoll l-għadd globali tal-popolazzjoni esposta ddikjarata fl-applikazzjoni. L-attivazzjoni tas-Servizz ta’ Ġestjoni ta’ Emerġenzi ta’ Copernicus tal-KE — Immappjar Rapidu ppermettiet analiżi ta’ immaġni bis-satellita b’riżoluzzjoni għolja ħafna. L-analiżi kkonfermat il-ħsarat fuq il-binjiet fl-ibliet ta’ Petrinja, Sisak u Glina, u kkonfermat il-firxa ta’ distribuzzjoni tal-ħsarat iddikjarati fl-applikazzjoni. Analiżi ddedikata mwettqa miċ-Ċentru Konġunt tar-Riċerka stabbiliet li, meta mqabbel mat-terremot tat-22 ta’ Marzu 2020, b’epiċentru eqreb ta’ Zagreb, l-impatt tat-terremot ta’ Petrinja huwa ogħla b’mod sinifikanti (kważi bid-doppju) fir-rigward tal-popolazzjoni esposta u tal-abitat, imma minħabba l-kostijiet aktar baxxi ta’ rikostruzzjoni u l-ammont aktar baxx ta’ binjiet b’valur storiku, dan wassal għal ammont ta’ ħsara diretta li huwa aktar baxx b’mod sinifikanti. Il-valutazzjoni tal-Kummissjoni kkonfermat il-plawżibbiltà li l-ħsara diretta totali hija fl-ordni ta’ kobor ta’ dik stmata mill-awtoritajiet Kroati.
 (10)Il-Kroazja stmat il-kost tal-operazzjonijiet ta’ emerġenza u rkupru eliġibbli skont l-Artikolu 3(2) tar-Regolament fil-livell ta’ EUR 1,66 biljun u ppreżentatu maqsum skont it-tip ta’ operazzjoni. L-akbar sehem jikkonċerna l-kostijiet għall-akkomodazzjoni temporanja (aktar minn EUR 368 miljun), ir-restawr immedjat taż-żoni naturali affettwati biex jiġu evitati effetti immedjati mill-erożjoni tal-ħamrija (aktar minn EUR 304 miljun) u t-tindif ta’ żoni milquta mid-diżastru (aktar minn EUR 228 miljun).
 (11)L-awtoritajiet Kroati kkonfermaw li ma hemm l-ebda kopertura tal-assigurazzjoni tal-kostijiet eliġibbli.
 (12)Fl-applikazzjoni tagħha tat-18 ta’ Marzu 2021, il-Kroazja talbet għal ħlas ta’ pagament bil-quddiem kif stabbilit fl-Artikolu 4a tar-Regolament. Fit-23 ta’ Ġunju 2021, il-Kummissjoni adottat id-Deċiżjoni ta’ Implimentazzjoni C(2021) 4648 li tagħti pagament bil-quddiem mill-FSUE li jammonta għal EUR 41 325 507 u sussegwentement ħallsitu lill-Kroazja.
 (13)Fir-rigward tal-implimentazzjoni tal-leġiżlazzjoni tal-Unjoni dwar il-prevenzjoni u l-ġestjoni tar-riskji tad-diżastri, bħalissa ma hemm l-ebda proċedura ta’ ksur għaddejja.
 (14)L-Artikolu 47a tal-Emendi għall-Att Kroat dwar il-Kostruzzjoni, li daħlu fis-seħħ fl-28 ta’ Diċembru 2019, jippreskrivu l-obbligu li tiġi adottata strateġija fit-tul għar-rinnovazzjoni tal-fond nazzjonali tal-bini, inklużi politiki u miżuri li jikkontribwixxu biex tiżdied il-protezzjoni kontra r-riskji relatati mat-terremoti li jaffettwaw il-ħajja tal-bini.
 2.2Konklużjoni
 Għar-raġunijiet imsemmija hawn fuq, id-diżastru msemmi fl-applikazzjoni mressqa mill-Kroazja jissodisfa l-kundizzjonijiet stabbiliti fir-Regolament.
 3.Finanzjament mill-allokazzjonijiet tal-FSUE/tas-SEAR 2021
 Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, EURATOM) 2020/2093 tas-17 ta’ Diċembru 2020 li jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin mill-2021 sal-2027
 4
 (minn hawn ’il quddiem “ir-Regolament QFP”), u b’mod partikolari l-Artikolu 9 tiegħu jippermetti l-mobilizzazzjoni tal-FSUE fil-kuntest tas-SEAR. Il-punt 10 tal-Ftehim Interistituzzjonali tas-16 ta’ Diċembru 2020 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f’materji baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba
 5
 (IIA) kif ukoll dwar riżorsi proprji ġodda, inkluż pjan direzzjonali lejn l-introduzzjoni ta’ riżorsi proprji ġodda, jistabbilixxi l-modalitajiet għall-mobilizzazzjoni tal-FSUE fil-kuntest tas-SEAR.
 Peress li s-solidarjetà kienet il-ġustifikazzjoni ewlenija għall-ħolqien tal-FSUE, il-Kummissjoni hija tal-fehma li l-għajnuna jenħtieġ li tkun progressiva. Dan ifisser li, skont prattika stabbilita, jenħtieġ li l-porzjon tal-ħsara li jaqbeż il-livell limitu ta’ “diżastru naturali maġġuri” għall-mobilizzazzjoni tal-FSUE (jiġifieri 0,6 % tal-ING jew EUR 3 biljun fil-prezzijiet tal-2011, skont liema minnhom ikun l-iżgħar ammont) iwassal għal intensità tal-għajnuna akbar mill-ħsara sal-livell limitu. Ir-rata applikata biex jiġu definiti l-allokazzjonijiet għal diżastri maġġuri hija ta’ 2,5 % tal-ħsara diretta totali taħt il-livell limitu, u 6 % għall-parti tal-ħsara ’l fuq minn dan.
 Il-kontribuzzjoni ma tistax taqbeż il-kost totali stmat tal-operazzjonijiet eliġibbli. Il-metodoloġija biex tiġi kkalkulata l-għajnuna kienet imfassla fir-Rapport Annwali tal-2002-2003 dwar il-FSUE u aċċettata mill-Kunsill u mill-Parlament Ewropew.
 Fuq il-bażi tal-applikazzjoni mill-Kroazja u l-estimi tal-ħsara diretta totali, il-kalkolu tal-kontribuzzjoni finanzjarja mill-FSUE huwa kif ġej:
 Kwalifikazzjoni tad-diżastru
 Ħsara diretta totali
 (EUR)
 Livell limitu applikat għal diżastru maġġuri
 (EUR)
 2,5 % tal-ħsara diretta sal-livell limitu għal diżastru maġġuri
 6 % tal-ħsara diretta ’l fuq mil-livell limitu għal diżastru maġġuri
 Ammont totali tal-għajnuna proposta
 Pagament bil-quddiem li tħallas
 Maġġuri
 5 508 740 811
 323 774 000
 8 094 350
 311 098 009
 319 192 359
 41 325 507
 Skont l-Artikolu 9(2) tar-Regolament QFP, il-limitu massimu annwali kumplessiv tas-SEAR huwa ta’ EUR 1 200 000 000 fi prezzijiet tal-2018 jew EUR 1 273 450 000 fi prezzijiet attwali. L-Artikolu 9(4) tar-Regolament QFP jistipula li mill-1 ta’ Settembru ta’ kull sena, il-parti li jifdal mill-ammont disponibbli fil-qafas tas-SEAR tista’ tintuża għall-assistenza minn kwalunkwe komponent tas-SEAR. Barra minn hekk, skont l-Artikolu 9(4) tar-Regolament QFP, 25 % tal-allokazzjoni globali tas-SEAR għall-2021 (EUR 318 362 500 fi prezzijiet attwali) kellhom jinżammu sal-1 ta’ Ottubru 2021 u saru disponibbli għall-komponenti kollha tas-SEAR minn dik id-data.
 B’segwitu ta’ Deċiżjoni ta’ Mobilizzazzjoni preċedenti fl-2021
 6
 , il-FSUE diġà ġie mobilizzat għal ammont totali ta’ EUR 484 199 841 biex jipprovdi assistenza lill-Greċja u lil Franza b’rabta ma’ diżastri naturali u lil 20 Stat Membru u pajjiż tal-adeżjoni b’rabta mal-emerġenza tas-saħħa pubblika.
 Għalhekk, l-ammont massimu disponibbli għall-mobilizzazzjoni taħt il-FSUE f’dan il-punt huwa ta’ EUR 359 968 632, li huwa biżżejjed biex ikopri l-ħtiġijiet taħt din id-Deċiżjoni ta’ Mobilizzazzjoni.
 Ammont li huwa disponibbli bħalissa taħt il-FSUE:
 Allokazzjoni annwali tas-SEAR tal-2021
 EUR 1 273 450 000
 Flimkien mal-ammont li ma ntefaqx mill-allokazzjoni tal-FSUE għall-2020 riportata lejn l-2021
 EUR 47 981 598
 Bit-tnaqqis tal-ammont tal-FSUE diġà mobilizzat fl-2021
 – EUR 484 199 841
 Bit-tnaqqis tal-ammont diġà mobilizzat minn komponenti oħra tas-SEAR
 – EUR 477 263 125
 Ammont tas-SEAR li jista’ jiġi mobilizzat
 EUR 359 968 632
 Ammont totali propost li għandu jiġi mobilizzat għall-Kroazja
 EUR 319 192 359
 Disponibbiltà residwa tas-SEAR sal-aħħar tal-2021
 EUR 40 776 273
 2021/0359 (BUD)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-PARLAMENT EWROPEW U TAL-KUNSILL
 dwar il-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea biex tingħata assistenza lill-Kroazja b’rabta mas-serje ta’ terremoti li bdew fit-28 ta’ Diċembru 2020
 IL-PARLAMENT EWROPEW U L-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidraw it-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea,
 Wara li kkunsidraw ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2012/2002 tal-11 ta’ Novembru 2002 li jistabbilixxi l-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea
 7
 , u b’mod partikolari l-Artikolu 4(3) tiegħu,
 Wara li kkunsidraw il-Ftehim Interistituzzjonali tas-16 ta’ Diċembru 2020 bejn il-Parlament Ewropew, il-Kunsill u l-Kummissjoni dwar dixxiplina baġitarja, dwar kooperazzjoni f’materji baġitarji u dwar ġestjoni finanzjarja tajba kif ukoll dwar riżorsi proprji ġodda, inkluż pjan direzzjonali lejn l-introduzzjoni ta’ riżorsi proprji ġodda
 8
 , u b’mod partikolari l-punt 10 tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea (“il-Fond”) għandu l-għan li jippermetti lill-Unjoni tirrispondi b’mod rapidu, effiċjenti u flessibbli għal sitwazzjonijiet ta’ emerġenza sabiex tintwera solidarjetà mal-popolazzjonijiet tar-reġjuni milquta minn diżastri naturali reġjonali jew minn emerġenza maġġuri tas-saħħa pubblika.
 (2)Il-kontribuzzjoni finanzjarja tal-Fond ma għandhiex taqbeż il-limiti massimi kif stabbiliti fl-Artikolu 9 tar-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) 2020/2093
 9
 . F’konformità mal-Artikolu 9(2) u (4) tar-Regolament QFP, u meta jitqiesu l-mobilizzazzjonijiet preċedenti tar-Riżerva ta’ Solidarjetà u Għajnuna ta’ Emerġenza fl-2021, l-ammont massimu li jista’ jiġi mobilizzat mill-Fond huwa ta’ EUR 359 968 632, li huwa biżżejjed biex ikopri l-ħtiġijiet taħt din id-Deċiżjoni ta’ Mobilizzazzjoni.
 (3)Fit-18 ta’ Marzu 2021, il-Kroazja ppreżentat applikazzjoni biex timmobilizza l-Fond, wara sensiela ta’ terremoti li bdew fit-28 ta’ Diċembru 2020.
 (4)L-applikazzjoni ppreżentata mill-Kroazja tissodisfa l-kundizzjonijiet sabiex tingħata kontribuzzjoni finanzjarja mill-Fond, kif stabbilit fl-Artikoli 2 u 4 tar-Regolament (KE) Nru 2012/2002.
 (7)Għaldaqstant il-Fond jenħtieġ li jiġi mobilizzat biex jipprovdi kontribuzzjoni finanzjarja lill-Kroazja.
 (8)Sabiex jitnaqqas kemm jista’ jkun il-ħin li jieħu biex jiġi mobilizzat il-Fond, din id-Deċiżjoni jenħtieġ li tapplika mid-data tal-adozzjoni tagħha,
 ADOTTAW DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Fil-qafas tal-baġit ġenerali tal-Unjoni għas-sena finanzjarja 2021, il-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea għandu jiġi mobilizzat biex jipprovdi l-ammont ta’ EUR 319 192 359 lill-Kroazja f’approprjazzjonijiet ta’ impenn u ta’ pagament, inkluż l-ammont ta’ EUR 41 325 507 bħala ħlas ta’ pagament bil-quddiem.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-pubblikazzjoni tagħha f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Għandha tapplika minn ... [id-data tal-adozzjoni tagħha]
 10***.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Parlament Ewropew
 Għall-Kunsill
 (1)
 Ir-Regolament tal-Kunsill (KE) Nru 2012/2002 tal-11 ta’ Novembru 2002 li jistabbilixxi l-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea (ĠU L 311, 14.11.2002, p. 3) kif emendat bir-Regolament (UE) Nru 661/2014 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-15 ta’ Mejju 2014 (ĠU L 189, 27.6.2014, p. 143) u bir-Regolament (UE) Nru 461/2020 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tat-30 ta’ Marzu 2020 (ĠU L 99, 31.3.2020, p. 9).
 (2)
 ML hija l-iskala tal-manjitudni sismika “Richter” jew l-iskala tal-manjitudni lokali.
 (3)
 L-iskala makrosismika Ewropea.
 (4)
 ĠU L 433I, 22.12.2020, p. 11.
 (5)
 ĠU C 433I, 22.12.2020, p. 28.
 (6)
 Id-Deċiżjoni (UE) 2021/885 tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tal-20 ta’ Mejju 2021 dwar il-mobilizzazzjoni tal-Fond ta’ Solidarjetà tal-Unjoni Ewropea biex tingħata assistenza lill-Greċja u lil Franza b’rabta ma’ diżastri naturali u lill-Albanija, lill-Awstrija, lill-Belġju, lill-Kroazja, liċ-Ċekja, lill-Estonja, lil Franza, lill-Ġermanja, lill-Greċja, lill-Ungerija, lill-Irlanda, lill-Italja, lil-Latvja, lil-Litwanja, lil-Lussemburgu, lill-Montenegro, lill-Portugall, lir-Rumanija, lis-Serbja u lil Spanja fir-rigward ta’ emerġenza tas-saħħa pubblika.
 (7)
 ĠU L 311, 14.11.2002, p. 3.
 (8)
 ĠU L 433I, 22.12.2020, p. 28.
 (9)
 Ir-Regolament tal-Kunsill (UE, Euratom) 2020/2093 tas-17 ta’ Diċembru 2020 li jistabbilixxi l-qafas finanzjarju pluriennali għas-snin mill-2021 sal-2027 (ĠU L 433I, 22.12.2020, p. 11).
 (10)
 ** Id-data trid tiddaħħal mill-Parlament qabel il-pubblikazzjoni fil-ĠU.


type: other

text:
3-2-1-103-06 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 8. novembri 2006. a kohtuotsus S. K. hagis Eesti Vabariigi vastu töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamiseks, tööle ennistamiseks ja töölt sunnitud puudumise aja eest keskmise palga saamiseks – Riigi Teataja
 3-2-1-103-06 Riigikohtu tsiviilkolleegiumi 8. novembri 2006. a kohtuotsus S. K. hagis Eesti Vabariigi vastu töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamiseks, tööle ennistamiseks ja töölt sunnitud puudumise aja eest keskmise palga saamiseks
 RT III 2006, 41, 349
 Kohtuasja number 3-2-1-103-06
 Otsuse kuupäev Tartu, 8. november 2006. a
 Kohtukoosseis Eesistuja Ants Kull, liikmed Jaak Luik ja Villu Kõve
 Kohtuasi S. K. hagi Eesti Vabariigi vastu töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamiseks, tööle ennistamiseks ja töölt sunnitud puudumise aja eest keskmise palga saamiseks
 Vaidlustatud kohtulahend Viru Ringkonnakohtu 2. mai 2006. a otsus tsiviilasjas nr 2-03-536
 Kaebuse esitaja ja kaebuse liik S. K. kassatsioonkaebus
 Menetlusosalised ja nende esindajad Riigikohtus Hageja S. K. (isikukood xxxxxxxxxxx), esindaja vandeadvokaat Eve Jundas
 Kostja Eesti Vabariik (Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu), esindaja vandeadvokaat Veli Kraavi
 Asja läbivaatamise kuupäev 16. oktoober 2006. a
 Istungil osalenud isikud Hageja S. K. ja tema esindaja vandeadvokaat Eve Jundas. Istungit protokollis Ragne Rebane
 1. Tühistada Viru Ringkonnakohtu 2. mai 2006. a otsus ja saata asi uueks läbivaatamiseks samale ringkonnakohtule.
 3. Tagastada S. K. kassatsioonkaebuselt 20. juunil 2006. a tasutud kautsjon 1393 (üks tuhat kolmsada üheksakümmend kolm) krooni 70 senti.
 1. S. K. esitas 29. septembril 2003. a Ida-Viru Maakohtule hagi Eesti Vabariigi (Haridus- ja Teadusministeeriumi kaudu) vastu töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamiseks, tööle ennistamiseks ja töölt sunnitud puudumise aja eest keskmise palga väljamõistmiseks.
 Hagiavalduse kohaselt töötas hageja alates 1. septembrist 1992. a Jõhvi Kutsekeskkoolis vene keele ja kirjanduse õpetajana. 5. mail 2003. a teatati hagejale temaga töölepingu lõpetamisest koondamise tõttu alates 29. augustist 2003. a. Koondamise põhjuseks oli teate kohaselt asjaolu, et vastavalt Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2003. a korraldusele Eesti Mäehariduskeskus ja Jõhvi Kutsekeskkool reorganiseeritakse ning seetõttu väheneb ka õpetatavate üldainete maht uues loodavas Jõhvi Ametikoolis. Töölepingu lõpetamine allkirjastati töölepingu lisana 29. augustil 2003. a ja hagejale maksti välja hüvitis koondamise eest. Hageja leidis, et töölepingu lõpetamine oli ebaseaduslik, sest tööandja ei pakkunud talle enne töölepingu lõpetamist teist tööd. Koolide reorganiseerimisega ei vähenenud õpetatavate üldainete maht, vaid pigem suurenes. Nii avaldas tööandja 1. augusti 2003. a ajalehes «Õpetajate Leht» kuulutuse, et Jõhvi Kutsekeskkool võtab alates 1. septembrist 2003. a konkursi alusel tööle kaks vene keele ja kirjanduse õpetajat. Samuti ei võrrelnud tööandja töölepingu lõpetamisel töötajate tööalaseid näitajaid ega selgitanud välja, kellel on töölejäämisel eelisõigus. Töölepingu ebaseadusliku lõpetamise eest tuleb kostjalt välja mõista keskmine palk sunnitud töölt puudumise aja eest 29. augusti 2005. a seisuga 139 368 krooni.
 2. Kostja hagi ei tunnistanud. Tema vastuväidete kohaselt lõpetati hagejaga tööleping seaduslikult. Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2003. a korralduse kohaselt lõpetasid Eesti Mäehariduskeskus ja Jõhvi Kutsekeskkool oma tegevuse ja nende baasil moodustati alates 1. septembrist 2003. a uue õppeasutusena Jõhvi Ametikool. Sellest otsusest informeeriti kooli personali ja õpilasi 2003. aasta veebruaris. Eesti Mäehariduskeskuse ja Jõhvi Kutsekeskkooli õpetajad tuli koondada, sest mõlemas õppeasutuses oli tööl kaks vene keele ja kirjanduse õpetajat, uues Jõhvi Ametikoolis oli aga kaks vene keele ja kirjanduse õpetaja ametikohta. Jõhvi Kutsekeskkooli direktorit volitati komplekteerima Jõhvi Ametikooli personali. Kuna uus õppeasutus alustas tegevust 1. septembril 2003. a, siis oli kuulutus konkursi kohta avaldatud Jõhvi Kutsekeskkooli nimel. Hageja teadis konkursi toimumisest, kuid konkursil ei osalenud.
 3. Ida-Viru Maakohus jättis 13. septembri 2005. a otsusega hagi rahuldamata.
 Kohtuotsuse põhjenduste kohaselt on hagi põhjendamata. Töölepingu seaduse (TLS) § 100 lg 1 sätestab, et tööandjal on õigus ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimisel lõpetada tööleping TLS § 86 p-s 3 ettenähtud alusel, kui reorganiseerimisega kaasneb töötajate koondamine. Sama sätte 2. lõike järgi on tööandjal õigus ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni tööandja õigusteta struktuuriüksuse likvideerimisel lõpetada seal töötavate töötajatega tööleping TLS § 86 p-s 3 ettenähtud alusel, kui neile ei ole võimalik pakkuda tööd teises struktuuriüksuses või nad on keeldunud pakutud tööst. Tõendatud on, et Eesti Mäehariduskeskuse ja Jõhvi Kutsekeskkooli reorganiseerimisel Jõhvi Ametikooliks koondati kokku 25 õpetaja ametikohta. Teist tööd hagejale pakkuda ei olnud. Koondamisest teatati hagejale ette kirjalikult ja talle maksti välja kompensatsioon. Kõrgeima kvalifikatsiooniga õpetaja väljaselgitamiseks korraldati konkurss. Hageja ei ole isikuks, kellega seadus ei luba töölepingut lõpetada. Koondamise protseduurireeglite oluliseks rikkumiseks, mis tingiks töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamise, ei saa lugeda konkursi väljakuulutamist parimate töötajate leidmiseks. Samuti ei ole võimalik hagejat tööle ennistada, sest õppeasutus, kus ta töötas, on reorganiseeritud. Hageja ei ole Jõhvi Ametikoolis kunagi töötanud ning seetõttu ei saa teda ka sinna tööle ennistada. Eeltoodu alusel tuleb rahuldamata jätta ka hageja nõue töölt sunnitud puudumise aja eest keskmise palga saamiseks.
 4. Hageja esitas Ida-Viru Maakohtu otsuse peale apellatsioonkaebuse, paludes maakohtu otsuse tühistada ja teha uue otsuse, millega hagi rahuldada.
 5. Viru Ringkonnakohus jättis 2. mai 2006. a otsusega maakohtu otsuse muutmata ja apellatsioonkaebuse rahuldamata.
 Ringkonnakohus nõustus maakohtuga, et Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2003. a korralduse alusel korraldati Eesti Mäehariduskeskus ja Jõhvi Kutsekeskkool ümber, seetõttu toimus hageja töökohas 2003. aasta augustis koondamine ning hageja koondamisel ei rikutud töölepingu seadust. TLS § 98 lg 2 sätestab, et enne töölepingu lõpetamist koondamise tõttu on tööandja kohustatud pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd. Jõhvi Kutsekeskkooli tegevuse lõpetamisega alates 1. septembrist 2003. a lõppes seal ka hageja töö vene keele ja kirjanduse õpetajana ning tööandjal ei olnud talle selles koolis teist tööd pakkuda.
 Alates 1. septembrist 2003. a tegutseva Jõhvi Ametikooli kahe vene keele õpetaja koha täitmine avaliku konkursi korras oli seaduslik. Jõhvi Kutsekeskkooli direktor Arthur Seppern asus vastavalt tema töölepingu 7. juuli 2003. a muutmise kandele alates 1. septembrist 2003. a tööle Jõhvi Ametikooli direktori ametikohal ning tal oli kutseõppeasutuse seadusest ja haridusministri 28. septembri 1998. a määrusest tulenevalt pädevus konkursi korraldamiseks. Maakohtu otsuse tühistamiseks ei anna alust ka apellatsioonkaebuse väited selle kohta, et kohtule esitatud õpetajate nimekirjal ei ole direktori allkirja. Hageja ei ole seda väidet maakohtus esitanud. Samuti ei ole hageja apellatsioonkaebuses vaidlustanud nimekirjade sisu ega taotlenud nende nimekirjade väljanõudmist teisel kujul või teises vormis. Maakohus tuvastas õpetajate nimekirjade alusel, et koosseisud koondati ja reorganiseerimise tulemusena vabanes 25 õpetajat, s.h ka hageja. Seega on hageja väide, et ta vabastati töölt isiklike suhete pinnalt tekkinud lahkhelide tõttu ja tegelikult koondamist ei toimunud, selge väljamõeldis. Ringkonnakohtu istungil nõustus hageja sellega, et tema ennistamine Jõhvi Ametikooli ei ole võimalik, kuna see õppeasutus lõpetas oma tegevuse 1. septembril 2005. a, s.o enne maakohtu otsuse tegemist.
 6. Kassatsioonkaebuses palub hageja ringkonnakohtu otsuse tühistada ja saata asi samale või teisele ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.
 Kaebuses väidetakse, et ringkonnakohtu otsus on olulises osas põhjendamata. Ringkonnakohus kohaldas valesti TLS § 100 ega arvestanud TLS §-dega 6 ja 61, kui jättis tähelepanuta, et tööandja vahetumine ei saa iseenesest olla töölepingu lõpetamise põhjuseks. Põhjendamatu ja seadusega vastuolus on ringkonnakohtu järeldus, et hagejat ei ole võimalik tööle ennistada. Asjas on rakendatav ka Euroopa Liidu direktiiv 2001/23/EÜ «Äriühingute, ettevõtete või äriühingute või ettevõtete osade üleminekul töötajate õigusi kaitsvate liikmesriikide seaduste ühtlustamise kohta».
 Ringkonnakohus jättis tähelepanuta, et kostjal tuli hageja koondamisel pakkuda talle teist tööd. Ebaselge on, milliste tõenditega loeti tõendatuks, et hagejale ei olnud võimalik pakkuda uues õppeasutuses tööd vene keele ja kirjanduse õpetajana. Tuvastamaks, mitu vene keele ja kirjanduse õpetajat uues õppeasutuses töötab, palus hageja maakohtus kostjalt välja nõuda Jõhvi Ametikooli üldise tarifikatsiooni (personali, sh pedagoogide arvestuse) 2003. ja 2004. aasta kohta. Kostja seda ei esitanud. Ringkonnakohus ja maakohus ei ole oma otsuses motiveerinud, miks tarifikatsiooni puudumisega ei arvestatud. Hagejale ei pakutud võimalust töötada osalise tööajaga. Samuti võinuks hageja töötada uues õppeasutuses mõnel muul töökohal.
 Ringkonnakohus rikkus TLS § 99 lg-d 2 ja 3, kui ei hinnanud, kas kostja kaalus koondamisel, kellel on töölejäämise eelisõigus. Selle asemel kuulutati välja konkurss ja kuna hageja konkursil ei osalenud, siis ta koondati. Võimaluse andmist konkursil osalemiseks ei saa käsitada teise töö pakkumisena. Hageja arvates on tema tööalased näitajad võrdväärsed teiste töötajatega, kuid tal on töölejäämisel eelisõigus pikema tööstaaži tõttu.
 Ringkonnakohus ei pööranud tähelepanu sellele, et kostja rikkus TLS § 87 lg 3 ja § 88 nõudeid. Hageja koondamisest tuli teavitada ka töötajaid esindavat organisatsiooni või isikut ning Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksust. Need rikkumised viitavad sellele, et kostjal ei olnud selge, kui palju töötajaid ja keda nimeliselt Jõhvi Kutsekeskkoolis koondatakse.
 7. Vastuses kassatsioonkaebusele vaidles kostja kaebusele vastu, pidades seda põhjendamatuks, ning palus jätta kassatsioonkaebuse rahuldamata.
 8. Riigikohtu istungil jäi hageja esindaja kassatsioonkaebuses esitatud väidete juurde. Hageja esindaja esitas samuti taotluse mõista kostjalt hageja kasuks välja kassatsioonimenetluses kantud õigusabikulu 11 000 krooni.
 9. Kolleegium leiab, et ringkonnakohtu otsus tuleb tsiviilkohtumenetluse seadustiku (TsMS) § 692 lg 1 p-de 1 ja 2 alusel tühistada materiaalõiguse normi väära kohaldamise ja menetlusõiguse normi olulise rikkumise tõttu. Asi tuleb saata TsMS § 691 p 2 alusel samale ringkonnakohtule uueks läbivaatamiseks.
 10. Kohtud tuvastasid, et Vabariigi Valitsuse 11. veebruari 2003. a korralduse alusel toimunud Jõhvi Kutsekeskkooli ja Eesti Mäehariduskeskuse reorganiseerimisega Jõhvi Ametikooliks kaasnes töötajate koondamise vajadus. Reorganiseeritavates õppeasutustes töötanud 91 õpetajast sai loodavas õppeasutuses rakendada 66 õpetajat. Seega tuli reorganiseerimise käigus koondada 25 õpetajakohta. Hagejaga lõpetati tööleping TLS § 86 p 3 alusel 29. augustil 2003. a ja talle maksti välja hüvitis koondamise eest.
 11. Hageja vaidlustas hagiavalduses töölepingu lõpetamise, leides, et tema koondamisel rikuti oluliselt töölepingu seadust. Ringkonnakohus jättis hagi rahuldamata, nõustudes maakohtuga, et hageja koondamisel ei rikutud oluliselt protseduurireegleid: hagejale ei olnud võimalik pakkuda teist tööd, samuti anti hagejale võimalus osaleda uude õppeasutusse töötajate leidmiseks väljakuulutatud konkursil.
 12. Kolleegium nõustub kassatsioonkaebuse väitega, et tööandja vahetumine reorganiseerimise käigus ei saa iseenesest olla töölepingu lõpetamise põhjuseks. Vaadeldavas asjas on kahe Haridus- ja Teadusministeeriumi hallatava õppeasutuse reorganiseerimise käigus loodud uus õppeasutus, mis on reorganiseeritud õppeasutuste töötajate suhtes töölepingu seaduse alusel tööõiguslikuks õigusjärglaseks. Nii sätestas TLS § 6 (kuni 1. maini 2004. a kehtinud sõnastuses), et ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimine, alluvuse, omaniku või omandivormi muutumine või ettevõtte üleminek ei lõpeta töölepingut. Samas on tööandjal olukorras, kus reorganiseerimisega kaasneb vajadus vähendada tööjõudu, õigus töötajaid koondada. TLS § 100 lg 1 kohaselt on tööandjal õigus ettevõtte, asutuse või muu organisatsiooni reorganiseerimisel lõpetada tööleping TLS § 86 p 3 alusel, kui reorganiseerimisega kaasneb töötajate koondamine. Vaidlusaluses asjas on kindlaks tehtud, et tööandjal tekkis vajadus osa töötajaid koondada. Ringkonnakohus ei ole selle asjaolu tuvastamisel rikkunud menetlusõiguse norme.
 Kolleegium märgib lisaks, et asjas ei saa kohaldada hageja viidatud TLS § 61, mis jõustus 1. mail 2004. a, samuti Euroopa Liidu direktiivi 2001/23/EÜ, sest hagejaga töölepingu lõpetamise ajal ei olnud Eesti Vabariik Euroopa Liidu liige.
 13. Kui kohtud olid hinnanud, et tööandjal tekkis vajadus töötajat koondada, tuli järgnevalt analüüsida, kas koondamine on toimunud töölepingu seadusega sätestatud korras. Vaadeldavas asjas on vaidluse all, kas tööandja järgis TLS §-des 98 ja 99 sätestatud reegleid.
 Kui tööandjal on tekkinud koondamise vajadus, peab ta arvestama töötaja töölejäämise eelisõigusega TLS § 99 järgi. Ringkonnakohus jättis tähelepanuta, et vaidluse korral tuleb tööandjal tõendada, et ta on koondatava isiku väljaselgitamisel arvestanud viidatud paragrahvis sätestatud asjaolusid. Kolleegium jääb 5. aprilli 2000. a otsuses tsiviilasjas nr 3-2-1-18-00 (RT III 2000, 10, 113) esitatud seisukoha juurde, et töötaja töölejäämise eelisõiguse väljaselgitamisel peab tööandja töötajaid võrdlema ja hindama, lähtudes objektiivsetest tööalastest näitajatest, ning töölejätmisel eelistama neid, kes on edukamalt tööülesandeid täitnud, kel on suuremad erialased teadmised, oskused, vilumus ning kes on oma teadmisi ja oskusi tulemuslikumat kasutanud. Samuti tuleb tööandjal välja selgitada, kas tal on võimalik pakkuda koondatavale muud tööd. Nii sätestab TLS § 98 lg 2, et enne töölepingu lõpetamist koondamise tõttu on tööandja kohustatud pakkuma töötajale võimaluse korral teist tööd. Ringkonnakohus märkis otsuses, et tööandja ei saanud seda nõuet täita, sest Jõhvi Kutsekeskkooli tegevus lõpetati. Seega jättis ringkonnakohus analüüsimata, kas tööandjal oli võimalus pakkuda hagejale tööd loodavas õppeasutuses, mille koosseis komplekteeriti reorganiseeritavate õppeasutuste koosseisude baasil. Tööandja kohustus pakkuda töötajale teist tööd ei saa piirduda vaid kitsalt töötajale erialase töö pakkumisega. Vältimaks töölepingu lõpetamist, tuleb tööandjal kaaluda ka võimalust pakkuda töötajale muud tööd, mida ta on võimeline tegema.
 Kolleegium märgib, et töölejäämise eelisõiguse väljaselgitamist ei saa asendada konkursi korraldamisega. Samuti ei saa võimaluse andmist konkursil osalemiseks käsitada teise töö pakkumisena. Konkursi saab korraldada töötajate otsimiseks vabade töökohtade täitmise eesmärgil. Kuivõrd TLS §-st 6 tulenevalt ei saanud reorganiseerimise käigus toimunud tööandja vahetumine olla aluseks töölepingute lõpetamisele, tuli tööandjal juhul, kui kõigile ei jätkunud uues õppeasutuses tööd, otsustada koondamise vajaduse üle, järgides koondamisele sätestatud protseduurireegleid. Vastavalt individuaalse töövaidluse lahendamise seaduse (ITVS) § 28 lg-le 1 on töölepingu lõpetamine ebaseaduslik, kui puuduvad asjaolud, mis saavad olla töölepingu lõpetamise aluseks, või kui seaduses näidatud töölepingu lõpetamise alust on kohaldatud selleks kehtestatud protseduurireegleid oluliselt rikkudes.
 14. Kolleegium ei nõustu kassatsioonkaebuse väitega Jõhvi Ametikooli üldise tarifikatsiooni väljanõudmise vajaduse kohta. Hageja esindaja esitas maakohtu 20. oktoobri 2004. a istungil taotluse, paludes kohtul kostjalt välja nõuda tarifikatsioonid õpetajate K, Prokofjeva, Elefanti ja Fedotova kohta. Samuti palus hageja kostjalt välja nõuda reorganiseeritavate koolide ja loodava uue õppeasutuse koosseisud (toimiku I kd, lk 63). Kostja esitas kohtule andmed õpetajate Elefanti, K ja Prokofjeva viimase tarifitseerimise kohta ning nõutud õppeasutuste koosseisude nimekirjad (toimiku I kd, lk-d 74–79). Ringkonnakohus on põhjendanud, miks ta ei arvesta hageja vastuväidetega, et viidatud dokumentidel ei ole direktori allkirja.
 15. Asjakohane ei ole ka kassatsioonkaebuse viide TLS § 87 lg 3 ja § 88 rikkumisele, millega pidanuks ringkonnakohus väidetavalt arvestama. Hageja nõude lahendamisel ei ole tähtsust sellel, kas tööandja rikkus viidatud sätteid või mitte. Töölepingu lõpetamine on ebaseaduslik ITVS § 28 lg-s 1 sätestatud alustel. See, et tööandja ei teavitanud koondamisest töötajat esindavat organisatsiooni või isikut ning Tööturuameti piirkondlikku struktuuriüksust, ei ole aluseks hageja töölepingu lõpetamise ebaseaduslikuks tunnistamisele.
 16. Hageja esindaja taotluse kassatsioonimenetluses kantud õigusabikulu väljamõistmiseks otsustab tsiviilkohtumenetluse seadustiku ja täitemenetluse seadustiku rakendamise seaduse § 3 järgi asja lõplikult lahendav kohus vastavalt asja sisulise lahendamise tulemustele.
 Ants KULL Jaak LUIK Villu KÕVE


text:
Marché public : Entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité - Drancy
 Entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité Entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité adresse : Place de l'hôtel de ville, BP76 ville : Dr...
 Ville de Drancy 93701Drancy https://www.achatpublic.com/sdm/ent/gen/index.jsp
 Recherche 〉 France 〉 Ile-de-France 〉 Seine-Saint-Denis 〉 Drancy 〉 Rectificatif
 Entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité
 Référence du marché : 1493378
 15-69539
 Département(s) de publication : 93 Annulation - Rectificatif Annonce No 15-69539 I. II. IV. VI. Directive 2004/18/CE. Section I : Pouvoir adjudicateur I.1) NOM, ADRESSES ET POINT(S) DE CONTACT : Ville de Drancy, place de l'hôtel de ville, Bp76, F-93701 Drancy Cedex. Adresse(s) internet : Adresse du profil d'acheteur (URL) : https://www.achatpublic.com/sdm/ent/gen/index.jsp . I.2) TYPE ORGANISME ACHETEUR Section II : Objet du marché II.1) DESCRIPTION II.1.1) Intitulé attribué au marché par le pouvoir adjudicateur/l'entité adjudicatrice : entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité. II.1.2) Description succincte du marché ou de l'acquisition/des acquisitions : entretien des installations de sécurité : alarme incendie, équipements asservis à l'alarme incendie, arrêt d'urgence, éclairage de sécurité. II.1.3) Classification CPV (vocabulaire commun pour les marchés publics) : 50610000 . Section IV : Procédure IV.1) TYPE DE PROCÉDURE IV.1.1) Type de procédure : Ouverte. IV.2) RENSEIGNEMENTS D'ORDRE ADMINISTRATIF IV.2.1) Numéro de référence attribué au dossier par le pouvoir adjudicateur/l'entité adjudicatrice : IV.2.3) Avis auquel se réfère la présente publication : Numéro de l'avis au JO : 2015/S 062-109183 du 28/03/2015. IV.2.4) Date d'envoi de l'avis original : 25 mars 2015. Section VI : Renseignements complémentaires VI.1) L'AVIS IMPLIQUE Rectification. VI.2) INFORMATIONS SUR LES PROCÉDURES DE PASSATION INCOMPLÈTES VI.3) INFORMATIONS À RECTIFIER OU À AJOUTER Modification des informations originales fournies par le pouvoir adjudicateur. Dans l'avis original. Dans le dossier d'appel d'offres correspondant. VI.3.3) Texte à rectifier dans l'avis original : VI.3.4) Date à rectifier dans l'avis original : Endroit où se trouve le texte à rectifier : ReceptionOffres Au lieu de : 7 mai 2015 - 12:00 Lire : 13 mai 2015 - 12:00 VI.3.5) Adresse et point de contact à rectifier : VI.3.6) Texte à ajouter dans l'avis original : VI.4) AUTRES INFORMATIONS COMPLÉMENTAIRES Des modifications ont été apportées au DCE, la page 1 du RC (date de remise des offres reportée au 13/05), le DPGF et l'annexe 2 du CCTP. Cordialement attribution de marché pour le compte d'autres pouvoirs adjudicateurs : Le pouvoir adjudicateur agit pour le compte d'autres pouvoirs adjudicateurs : oui. Date d'envoi du présent avis au JOUE et au BOAMP : 5 mai 2015. Références de l'avis initial mis en ligne sur le site BOAMP, annonce n o 15-45823, mise en ligne le 26 mars 2015 VI.5) DATE D'ENVOI DU PRÉSENT AVIS : 5 mai 2015
 Place de l'hôtel de ville, BP76
 93701 Drancy (Code Insee: 93029)


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROPEISKA GEMENSKAPERNAS KOMMISSION
 Bryssel den 10.10.1996
 KOM(96) 481 slutlig
 Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING (EG)
 öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och
 industriprodukter
 (framlagt av kommissionen)
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- MOTIVERING
 1. På begäran av flera medlemsstater har kommissionens tjänster tillsammans med berörda
 regeringars experter undersökt möjligheterna av att öppna autonoma tullkvoter för
 olika produkter.
 2. Vid genomgången i gruppen för "Tullfrågor av ekonomisk art" konstaterades att alla
 medlemsstater kunde enas om en lösning som innebar att tullkvoter öppnas för följande
 produkter, utan att detta skulle leda till störningar på marknaderna för dessa produkter.
 3. Efter samråd med medlemsstaterna föreslås det att dessa åtgärder genomförs så
 rationellt och enkelt som möjligt genom att giltighetstiden för denna åtgärd, i likhet
 med vad som gäller för befrielse från tull, inte längre tidsbegränsas, så att lagstiftningen
 inskränks till de fall där en ändring av tullkvoterna visar sig vara nödvändig. Mot
 bakgrund av detta föreslås att kommissionen inom ramen för kommittéförfarandet får
 ändra och tekniskt anpassa åtgärderna i detta förslag till förordning. Det föreslås att
 detta förfarande även skall vara tillämpligt om det under ett kalenderår visar sig
 nödvändigt att höja eller lägga till en kvot ellerförlängaen kvotperiod.
 2
 ---pagebreak--- Förslag till
 RÅDETS FÖRORDNING (EG)
 öppnande och förvaltning av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och
 industriprodukter
 EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING
 med beaktande av Fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 28 i
 detta,
 med beaktande av kommissionens förslag, och
 med beaktande av följande:
 Produktionen av vissa jordbruks- och industriprodukter kommer fortfarande att vara
 otillräcklig för att tillgodose behoven hos gemenskapens förädlingsindustri. Följaktligen
 kommer gemenskapens tillgång på dessa produkter att till stor del vara beroende av import
 från tredje land. Gemenskapens försörjningsbehov bör tillgodoses på gynnsammast möjliga
 villkor. Med beaktande av nödvändigheten att jämvikten på marknaden för dessa produkter
 inte rubbas och att igångsättande och utveckling av gemenskapens produktion inte störs bör
 gemenskapstullkvoter med nedsatt tullsats eller nolltullsats öppnas för lämpliga volymer.
 Särskilt bör man säkerställa att alla importörer i gemenskapen har lika och obehindrat tillträde
 till dessa kvoter och att de tullsatser som anges för dessa kvoter vad gäller all import av de
 berörda produkterna kontinuerligt tillämpas i alla medlemsstater tills kvoterna är helt uttömda.
 Det åligger gemenskapen att besluta om öppnande av autonoma tullkvoter. För att säkra en
 effektiv gemensam förvaltning av dessa kvoter finns det emellertid inget som hindrar att
 medlemsstaterna tillåts göra uttag ur kvoterna som motsvarar deras faktiska import. Detta
 förutsätter emellertid ett nära samarbete mellan medlemsstaterna och kommissionen som
 särskilt skall göra det möjligt att följa utnyttjandet av kvoterna och underrätta medlemsstaterna
 om detta.
 Genom befintliga förordningar om öppnande av autonoma gemenskapstullkvoter för vissa
 jordbruks- och industriprodukter har ovanstående åtgärder i stor utsträckning förlängts. I syfte
 att göra ett genomförande av åtgärderna i fråga så rationellt som möjligt är det lämpligt att inte
 begränsa giltighetstiden för dessa förordningar. Ändring av deras räckvidd och i synnerhet
 tillägg eller avlägsnande av vissa produkter kan vid behov ske genom förordning från rådet,
 eftersom det inte är tillåtet att överföra icke utnyttjade volymer från en kvotperiod till en
 annan.
 3
 ---pagebreak--- Ändringar i KN och av Taric-nummer medför ingaförändringari egentlig bemärkelse. För att
 göra det så enkelt som möjligt bör det föreskrivas att kommissionen sedan den inhämtat
 Tullkodexkommitténs yttrande kan göra de ändringar och tekniska anpassningar i bilagan,
 inbegripet offentliggörandet av en konsoliderad version, som krävs för denna förordning.
 Detta förfarande bör även användas om det under ett kalenderår visar sig vara nödvändigt att
 höja eller lägga till en kvot eller förlänga en kvotperiod och det är nödvändigt att dessa
 tillfälliga åtgärder är giltiga till kalenderårets slut.
 HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.
 Artikel 1
 Importtullarna för de produkter som återges i bilagan skall tillfälligt upphävas under de
 perioder som anges och upp till de nivåer som anges för var och en av dem.
 Artikel 2
 De tullkvoter som anges i artikel 1 skall förvaltas av kommissionen som kan vidta alla
 nödvändiga åtgärder för att säkra en effektiv förvaltning.
 Artikel 3
 Om en importör i en medlemsstat uppvisar en deklaration för övergång till fri omsättning som
 innehåller en begäran omförmånsbehandlingur tullhänseende för en produkt som omfattas av
 denna förordning och om tullmyndigheterna godtar denna deklaration skall medlemsstaten
 genom anmälan till kommissionen ta ut den mängd som motsvarar behovet ur kvoten.
 Begäran om uttag med angivande av dag för godtagande av de ifrågavarande deklarationerna
 skall överlämnas till kommissionen utan dröjsmål.
 Kommissionen beviljar uttag på grundval av dagen för godtagande av deklarationen för
 övergång till fri omsättning av tullmyndigheterna i den berörda medlemsstaten och i den
 utsträckning som de befintliga mängderna i kvoten medger.
 Om en medlemsstat inte utnyttjar de uttagna mängderna skall den så snart som möjligt återföra
 dessa till motsvarande kvot.
 Om de begärda mängderna överstiger den tillgängliga mängden i en kvot skall tilldelningen ske
 proportionellt med de mängder som ansökningarna avser. Kommissionen skall underrätta
 medlemsstaterna om beviljade uttag.
 Artikel 4
 Varje medlemsstat skall säkra att importörerna av de berörda produkterna har lika och
 obehindrat tillträde till kvoterna i den utsträckning som de befintliga mängderna i kvoterna
 medger.
 ---pagebreak--- Artikel 5
 Medlemsstaterna och kommissionen skall i nära samarbete säkra att bestämmelserna i denna
 förordning iakttas.
 Artikel 6
 De ändringar och tekniska anpassningar som följer av ändringar i KN eller av Taric-nummer,
 liksom offentliggörandet av en konsoliderad version, skall fastställas av kommissionen enligt
 det förfarande somföreskrivsi artikel 7. Om det under ett kalenderår visar sig
 att en kvotvolym inte är tillräcklig för att tillgodose gemenskapsindustrins
 behov, om man tar med produktionskapaciteten inom gemenskapen i
 beräkningen, eller
 att det är nödvändigt att förlänga en tullkvot med begränsad giltighetstid för att
 tillgodose gemenskapsindustrins behov, om man tar med
 produktionskapaciteten inom gemenskapen i beräkningen,
 kan kvoten i fråga höjas till kalenderårets slut eller kvotperioden förlängas enligt det
 förfarande som fastställs i artikel 7.
 Artikel 7
 1. Kommissionen bistås av Tullkodexkommittén som inrättades genom artikel 247 i rådets
 förordning (EEG) nr 2913/92 l.
 2. Kommissionens representant förelägger kommittén ett förslag till de åtgärder som skall
 vidtagas. Kommittén yttrar sig över förslaget inom en tidsperiod som ordföranden kan
 bestämma beroende på hur brådskande frågan är. För antagande av de beslut som rådet
 anmodas ta på förslag av kommissionen krävs majoritetsbeslut i enlighet med vad som
 föreskrivs i artikel 148.2 i Romfördraget. Vid omröstning inom kommittén skall de röster som
 avges av medlemsstaternas representanter vägas enligt nämnda artikel. Ordföranden får inte
 rösta. Kommissionen fastställer åtgärder som är tillämpliga omedelbart. Om åtgärderna likväl
 inte är förenliga med kommitténs yttrande skall kommissionen genast underrätta rådet om
 detta. I sådana fall uppskjuter kommissionen under tre månader tillämpningen av de åtgärder
 som den har beslutat om räknat från den dag då detta meddelande givits.
 Rådet kan med kvalificerad majoritet fatta ett annat beslut inom den tid som anges i föregående
 stycke.
 3. Kommittén får behandla varje fråga om tillämpningen av artiklarna 1 och 6 i denna
 förordning som tas upp av dess ordförande, antingen på dennes begäran eller på begäran av en
 medlemsstat.
 1 EGT nr L 302 den 19.10.1992, s. 1. Ändrad genom anslutningsakten.
 5
 ---pagebreak--- Artikel 8
 Dennaförordningträder i kraft den 1 januari 1997.
 Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.
 Utfärdat i Bryssel den...
 På rådets vägnar
 Ordförande
 ---pagebreak--- ---pagebreak--- BILAGA
 Löp- KN-nr TARIC- Varuslag Kvot- Tullsats Kvot-
 num-mer mängd (%) period
 09.2701 ex 0301 92 00 10 Al (Anguilla-arter), levande, färsk, kyld eller 4 000 T 0 1.7 -
 ex 0302 66 00 10 fryst, avsedd för förädling i röknings- eller 30.06.
 ex 0303 76 00 10 avhudningsanläg-gningar eller industriell året
 framställning av produkter med nr. 1604 (a) därpå
 9.27003 ex 282S 30 00 10 Vanadinoxider och vanadinhydroxider, inte i 13 000 T 0 1.1.-
 pulverform, endast för framställning av
 31.12.
 legeringar (a)
 09.2711 7202 41 10 Ferrokrom 550 000 T 0 1.1.-
 • innehållande mer än 4 viktprocent kol
 7202 41 91 31.12.
 7202 41 99
 09.2713 Söta körsbär, marinerade i alkohol, med en 1.1.-
 diameter av högst 19,9 mm, urkärnade, för
 31.12.
 framställning av chokladprodukter (a):
 ex 2008 60 19 10 - Med ett sockerinnehåll av mer än 9 . 10(1)
 ex 2008 60 39 11/19 viktprocent 2 000 T 10
 - Med ett sockerinnehåll av högst 9 viktprocent
 09.2719 Surkörsbär (Prunus cerasus), marinerade i
 alkohol, med en diameter av högst 19,9 mm,
 för framställning av chokladprodukter (a):
 ex 2008 60 19 20 - Med ett sockerinnehåll av mer än 9 10(1)
 ex 2008 60 39 20 viktprocent 2 000 T 10 1.1.-
 - Med ett sockerinnehåll av högst 9 viktprocent 31.12.
 09.2727 ex 3902 90 90 93 Syntetiskt polyalfaolefb med en kinetisk 7 500 T 0 1.1.-
 viskositet av minst 38 x lCT6m2a~l (38
 31.12.
 centistoke) vid 1 0 0 ° C, fastställd enligt
 ASTMD445
 09.2729 ex 0811 90 95 10 Boysenbär, frysta, utan tillsats av socker, för 1500 T 12 1.1.-
 beredningsindustrin (a)
 31.12.
 09.2791 ex3905 99 00 93 Polyvinylbutyral i form av pulver, för 2 000 T 4 1.1.-
 framställning av folie för laminerat
 30.06.1
 säkerhetsglasa
 997
 09.2797 ex 8540 71 00 91 Magnetroner med en uteffekt av högst 650 000 Stk. 0 1.1.-
 1 000 W, för framställning av mikrovågsugnar 31.12.
 (a)
 09.2799 ex 7202 49 90 10 Ferrokrom innehållande minst 1,5 men högst 4 24 000 T 0 1.1.-
 viktprocent kol och högst 70 viktprocent krom 31.12.
 09.2809 ex 3802 90 00 10 Syraaktiverad montmorillonit för framställning 10 000 T 0 1.1.-
 av självkopierande papper (a)
 31.12.
 09.2811 ex 2902 90 80 20 4-Bensylbifenyl 300 T 0 1.1.-
 31.12.
 ---pagebreak--- 9.2829 ex 3824 90 95 19 Extrakt i fast form, icke-lösligt i alifatiska 1600 T 0 1.1.-
 lösningsmedel, av den återstod som erhålls vid
 31.12.
 utvinning av harts ur trä, med följande
 egenskaper:
 - en hah av hartssyra av högst 30 viktprocent,
 - ett syratal av högst 110, och
 - en smältpunkt på över 100° C.
 09.2837 ex 2903 49 80 10 Bromklormetan 350 T 0 1.1.-
 30.06.
 1997
 09.2841 ex 2712 90 90 30 Blandning av 1-alkener innehållande minst 80 8 000 T 0 1.1.-
 viktprocent 1-alkener med en kedjelingd av 31.12.
 20 och 22 kolatomer
 09.2845 ex 2914 19 00 20 3,3-Dimetylbutanon 750 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2847 ex 2914 70 90 10 l-Klor~3,3-dimetylbutanon 750 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2849 ex 0710 80 69 10 Svampar av arten Auricularia polytricha, 700T 0 1.1.-
 ångkokta, kokta i vatten eller frysta, för 31.12.
 framställning av färdiga maträtter (a) (b)
 09.2851 ex 2907 12 00 10 O-Kresol med en renhet av minst 98,5 % 13 000 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2853 ex 2930 90 95 16 Glutation 15 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2859 ex 2909 49 90 10 2,2-Isopropyliden-bis (p-fenylenoxidtetanol) i 1300T 0 1.1.-
 fast form 31.12.
 09.2867 ex 3207 40 90 30 Glasgranulat, med ett innehåll av: 150 T 0 1.1.-
 - minst 73 men högst 77 viktprocent 31.12.
 kiseldioxid,
 - minst 12 men högst 18 viktorocent
 bortrioxid, och
 - minst 4 men högst 8 viktorocent
 polyetylenglykol
 09.2871 ex 701120 00 70 Glasskärm med ett diagonalmått av 723 mm 350 000 Stk. 0 1.1.-
 (± 3 mm) och dimensionerna 602 x 477 mm (± 31.12.
 2 mm), för tillverkning av katodstrålerör till
 färgskärmar (a) 1997
 09.2881 ex 3901 90 90 92 Klorsulfonerat polyetylen 6 000 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2887 ex 2905 50 10 10 2,2,2-Trifluoretanol 250 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2889 3805 10 90 - Sulfatterpentin 20000T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2892 ex2932 29 80 20 2'-AnUin--6,--dietylarnino-3,- 36T 0 1.1.-
 metylspiro[isobensofuran-l(3H), 31.12.
 9-xantenl-3-on
 09.2894 ex 9608 9100 20 Filtspetsar eller andra porösa spetsar till 200000000 0 1.1.-
 markeringspennor, utan inre kanal Sik. 31.12.
 1997
 09.2913 ex 240110 41 10 Råtobak, ostripad eller hett eller delvis stripad, 6000T 0 1.1.-
 ex 24011049 10 med tullvärde på lägst 450 ecu/100 kg netto, 31.12.
 avsedd att användas som omblad eller täckblad
 ex 2401 10 50 10 i tillverkningen av produkter enligt nummer
 ex 2401 10 70 10 240210 00(a)
 ex 2401 10 90 10
 ex 2401 20 41 10
 ex 2401 20 49 10
 ex 2401 20 50 10
 ex240120 70 10
 ex 240120 90 10
 €T
 ---pagebreak--- 09.2914 ex 3824 90 95 26 Vattenlösning innehållande minst 40 38 000 T 0 1.1.-
 viktprocent torrsubstans av betain och 31.12.
 minst 5 men högst 30 viktprocent
 organiska och oorganiska salter
 09.2915 ex 3824 90 95 27 Kiseldioxid med en renhet av minst 99 60 T 0 1.1.-
 viktprocent, i form av sfariska partiklar, 31.12.
 dispergerade i monoetylenglykol
 09.2917 2930 90 14 - Cystin 600 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2918 ex 2910 90 00 50 1,2-Epoxibutan 500 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2919 ex 8708 29 90 10 Vikbälgar för tillverkning av ledade 2 600 Stk. 0 1.1.-
 bussar (a) 31.12.
 09.2920 ex5502 00 90 10 Fiberkabel av cellulosaacetat bestående 350 T 0 1.1.-
 av 30.000 filament, vart och ett med en 31.12.
 längdvikt av 2,4 decitex
 09.2933 ex2903 69 90 30 1,3-diklorbensol 2 600 T 0 1.1.-
 31.12.
 09.2934 ex3818 00 10 30 Plattor av dopat kisel för framställning av 1.300 000 0 1.1.-
 solceller med KN-nr 8541 40 91 (a) Stk. 31.12.
 09.2935 3806 10 10 Kolofonium och hartssyror av färska 50.000 T 0 1.1.-
 barrträdsbalsamer 30.06.
 1997.
 09.2936 ex 3815 90 90 45 Katalysator i pulverform, bestående av 160 T 0 1.1.-
 en blandning av vanadi- fosforoxider, 31.12.
 som innehåller högst 0,5 viktprocent av
 något av följande grundämnen: litium,
 kalium, natrium, kadmium eller zink,
 och är avsedd art användas vid
 frarnställning av maleinsyreanhydrid ur
 butan (a)
 09.2938 ex 701120 00 65 Glasskänn, med ett diagonalmått av: 515.000 0 1.1.-
 Stk. 31.12.
 -604,5 mm (± 3 mm) och med 1997
 dimensionerna 541 x 340 mm (± 2 mm)
 -708 mm (± 3 mm) och med
 dimensionerna 633 x 404 mm (± 2 m),
 -812,8 mm (± 3 mm) och med
 dimensionerna 725,5 x 463,8 mm (± 2
 mm),
 avsedda att användas för tillverkning av
 färgkatodstrålerör
 ---pagebreak--- 09.2939 8543 89 90 59 Spanningsstyrda oscillatorer (VCO), 9 000.000 0 1.1.-
 med undantag av temeperatur- Stk. 31.01.
 kompenserande oscillatorer, bestående 1997
 av aktiva och passiva element
 monterade på en tryckt krets inneslutna
 i ett hölje med:
 -En identifieringsmäikning som består
 av eller innehåller (en av) följande
 kombinationer):
 1012TDK, 1019TDK, EK304,
 MQC404, MQE001, MQE041,
 MQE042, MQE051, MQE201,
 MQE4H, UQESOI, mmoi,
 MQE411, URAE8X956A, TJRAB8,
 VD2S40, VD2S41, VD5S07
 -eller andra identifieringsmärkningar
 som avser apparater som stämmer med
 beskrivningen
 09.2940 ex 3920 62 19 65 Film av polyetentereftalat, med en 300T 0 1.1.-
 tjocklek av 9 mikrometer (+/- 0,5 31.12.
 mikrometer), för frarnställning av de
 produkter som omfattas av nr 8523 (a)
 09.2941 ex 8471 70 53 60 Skivminnesenhet med hård skiva av 16.000.000 0 1.1.-
 typen 3,5 eller 5,25, som formaterad enheter 31.12.
 kan lagra högst 18 GB, att användas i
 tillverkningen av andra produkter
 enligt undernummer 8471 a)att
 användas i tillverkningen av andra
 produkter enligt undernummer
 8471 a) med undandtag av
 etikettering, rengöring och
 provning
 09.2942 291719 90 40 Dodecanedioic acid med en renhetsgrad 1000T 0 1.1-
 av mer än 98,5 viktprocent 31.12.
 09.2943 ex 8531 20 80 10 Skarn med flytende kristaller (LCD), 30 000 000 0 1.1.-
 med en passiv matris, med elektroniska Stk. 31.12.
 komponenter för driv- och/eller
 kontroll- ochstyrfunktioner
 09.2944 9013 80 30 Anordning and flytende kristaller 30 000 000 0 1.1.-
 (LCD), vlom sådana med aktiv matria Stk. 31.12
 (a) Övervakningen av användningen för detta särskilda ändamål skall ske i enlighet med tillämpliga
 gemenskapsbestämmelser.
 (b) Tullkvoten är dock inte tillåten då beredning utförs av detaljhandels- eller restaurangrörelser.
 (1) Den specifika tilläggstullen är tillämplig.
 to
 ---pagebreak--- REDOVISNING AV BUDGETKONSEKVENSERNA
 1. Berörd budgetpost:Kapitel 12. artikel 120.
 2. Rättslig grund:Artikel 28 i fördraget.
 3. Åtgärdens rubrik: Förslag till rådets förordning (EG) öppnande och förvaltning av
 autonoma gemenskapstullkvoter för vissa jordbruks- och industriprodukter
 4. Mål: Att säkra att behoven för gemenskapens förädlingsindustri tillgodoses på
 fördelaktiga villkor
 5. Beräkning:
 Varuslag Ändring av Ändring av Ändring av Ändring av Förväntad
 tullkvot- uppskattat den normala tullkvotsatsen ändring av
 mängden pris tullsatsen (%) intäktsbortfall
 (ecu/enhet) jämfört med
 föregående
 kvotperiod
 (i ecu)
 Anguilla 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris :, (tullsats :
 4 000 T) 6 969) 2.25)
 Vanadinoxider 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 13 000 T) 5 104) 5,5)
 Ferrokrom -150 000 0 -0.8 0 - 22 465 600
 (begynnelse volym: (begynnelse pris : (tullsats:
 700 000 T) 1478) 7.2)
 Söta körsbär 0 0 0 10 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 2 000 T) 1963) 30,9)
 Surkörsbär 0 0 0 10 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 2 000 T) 1960) 30,9)
 Polyalfaolefin 0 0 -0.6 0 -169 470
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 7 500 T) 3 766) 11,9)
 Boysenbär 0 0 -0.1 12 -7 656
 (begynnelse volym: (begynnelse pris : (tullsats:
 1500 T) 5 104) 17,5)
 Butyral 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym: (begynnelse pris : (tullsats:
 2 000 Stk.) 4 064) 10,7)
 Magnetroner 0 0 -0.5 0 - 78 000
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 650 000 Stk.) 24) 4,6)
 Ferrokrom 0 0 -1.4 0 - 475 776
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 24 000 T) 1416) 7,8)
 Montmorillo-nit 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 10 000 T) 728) 5,7)
 u
 ---pagebreak--- 4 - Benzylbi- 0 0 -1.2 0 -60 890,40
 fenyl (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 300 T) 16 914) 5)
 Extrakt i fast + 400 0 . -0.2 0 32 049.6
 form (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 1 200 T) 1214) 7,4)
 Bromklor-metan -200 0 -0.4 0 -47 623.8
 (begynnelse volym: (begynnelse pris : (tullsats:
 550 T) 2 958) 7)
 1 - Alkener - 2 000 0 -0.6 0 -103 712
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 10 000 T) 926) 4)
 Dimetylbu-tanon 0 0 -0.2 0 -91755
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 750 T) 6 117) 6,4)
 l-Klor-3,3- 0 0 -0.3 0 - 8 334
 dimetylbutanon (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 750 T) 3 704) 6,8)
 Svampar 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 700 T) 20 837) 17,4)
 O-Kresol 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 13 000 T) 1036) 2.1)
 Glutation 0 0 -0.4 0 -17.954.88
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 15 T) 299 248) 7,6)
 Isopropyliden- + 700 0 -0.2 0 170 150.4
 bis (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 600 T) 4 032) 6,4)
 Glasgranulat + 70 0 0 0 16 177.14
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 80 T) 6 246) 3,7)
 Glasskärm 300 000 0 -0.6 0 -42 900
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 650 000 Stk). 11) 6,4)
 Klorosulfonerat 0 0 -0.6 0 -124 992
 polyetylen (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 6 000 T) 3 472) 11,9)
 2,2,2-Trifluor- 0 0 -0.5 0 - 807.5
 etanol (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 250 T) 646) 7,4)
 Sulfatterpentin 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 20 000 T) 457) 3,2)
 T-Anilin-o'- 0 0 -0.3 0 - 2 851.2
 wetylamino-3'- (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 metylspiro 36 T) 26 400) 7,7)
 Filtspetsar +160 000 000 0 -0.4 0 102 529.2
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 40 000 000 Sik.) 0,01987) 41)
 Råtobak 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 6 000 T) 4 718) 13,5)
 Vattenlösning 0 0 -0.6 0 -56 384.4
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 38 000 T) 247,3) V)
 u
 ---pagebreak--- Kiseldioxid -40 0 -0.2 0 - 51 334.36
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 100 T) 16 667) 7,4)
 Cystin 0 0 -0.2 0 -16 971.6
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 600 T) 14 143) 7.4)
 1,2-Epoxibutan 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 500T) 15 000) 6,9)
 Vikbälgar för 0 0 0 0 0
 ledade bussar (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 2 600 Stk) 1076) 5.9)
 Cellulosaacetat -50 0 0 0 -12 750
 (begynnelse volym (begynnelse pris : (tullsats :
 400 T) 3 750) 6.8)
 Diklorbensol 0 0 0 0 0
 (begynnelse volym (begynnelse pris : (tullsats :
 2 600 T) 1583) 6.8)
 Dopad kisel + 700 000 0 0 0 183 750
 (begynnelse volym (begynnelse pris : (tullsats:
 600 000 T) 3.5) 7.5)
 Kolofonium av 0 0 0 0 0
 hartssyTor (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 50 000 T) 32,5) 5)
 Katalysator + 340 0 0 0 486 200
 (begynnelse volym (begynnelse pris : (tullsats :
 500 T) 22 000) 6.5)
 Glasskärm + 257 500 0 0 0 37 337.5
 (begynnelse volym: (begynnelse pris : (tullsats:
 257 500 T) 2.5) 5.8)
 Oscillatorer + 4 700 000 0 0 0 509 010
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 4 300 000 T) 1,9) 5.7)
 Film av + 50 0 0 0 41625
 polyetenterefta- (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 250 T) 7500) 11.1)
 Minneskapacitet + 10670 000 0 0 0 51 216 000
 (hårdskiva) (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 5 330 000 Sik.) 300) 1.6)
 Dodecanedioic + 1 000 Stk. 3 800 6.3 0 239 400
 acid (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats :
 o.) 0) 0)
 LCD + 30 000 000 6 4.2 0 7 560 000
 (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 0) 0) 0)
 Anordning med + 30 000 000 1.15 6.5 0 2 242 500
 flytande (begynnelse volym : (begynnelse pris : (tullsats:
 kristaller 0) 0) 0)
 Totalt intäktsbortfall iförhållandetill föregående kvotperiod: 37 837 168 ecu
 Bedrägeribekämpning: Nödvändiga åtgärder för förhindrande av och skydd mot bedrägerier
 och oegentligheter fastställs i bestämmelserna rörandeförvaltningenav tullkvoter.
 13
 ---pagebreak--- ISSN 1024-4506
 KOM(96) 481 slutlig
 DOKUMENT
 SV 02 «3 1»
 Katalognummer : CB-CÖ-96-488-SV-C
 ISBN 92-78-09722-5
 Byrån för Europeiska gemenskapernas officiella publikationer
 L-2985 Luxemburg
 H


text:
Arbejdsgiverrådgivning 9. september 2015
 Nyt til praksisejere
 Fratrædelsesaftale tilsidesat og opsagt medarbejder tilkendt godtgørelse på kr. 125.000
 Afslag på jobansøgning på grund af, at ansøger var ”lige ung nok” kostede godtgørelse på kr. 25.000
 Hvad må arbejdsgiver spørge om til jobsamtalen – og hvad er ansøger forpligtet til at fortælle?
 Hvad skal du gøre, hvis din medarbejder har været syg i sin ferie?
 Højesteret fastslår, at der i en ansættelseskontrakt gyldigt kan aftales kun én måneds varsel til afholdelse af hovedferie i en opsigelsesperiode
 Arbejdsgivers manglende overholdelse af tilpasningsforpligtelse kostede en godtgørelse på kr. 240.000
 Ny afgørelse fra Højesteret om anvendelse af 120 sygedages reglen og handicapbetinget sygefravær
 Sekretær sagligt opsagt efter datters alvorlige sygdomsforløb
 Nyt Online APV-værktøj
 Fratrædelsesaftale tilsidesat og opsagt medarbejder tilkendt godtgørelse på kr. 125.000.
 Det blev konklusionen i en sag, der netop er afgjort af Afskedigelsesnævnet.
 I sagen havde arbejdsgiveren indkaldt en medarbejder til et møde, hvorunder medarbejderen blev præsenteret for en af arbejdsgiver på forhånd udfærdiget fratrædelsesaftale. Årsagen til mødet var, at arbejdsgiveren på
 baggrund af et videoklip fra videoovervågningen af arbejdspladsen fandt, at medarbejderen havde overværet et tyveri af 10-15 stykker chokolade begået af en kollega, uden at pågældende medarbejder reagerede herpå.
 Medarbejderen havde i kraft af sin stilling ansvaret for at bestille varer, og samtidigt havde medarbejderen en supervisorfunktion i forhold til sine kollegaer.
 Medarbejderen blev indkaldt til mødet uden på forhånd at være orienteret om, at arbejdsgiveren påtænkte at afskedige ham, idet arbejdsgiveren på baggrund af videoklippet havde mistet tilliden til ham.
 Medarbejderen fik på mødet ca. 10 minutter i enrum til at gennemlæse fratrædelsesaftalen, som indebar, at hans ansættelsesforhold ville ophøre efter 6 måneder, at han blev fritstillet i opsigelsesperioden, at arbejdsgiveren kunne modregne i lønnen, hvis han fik nyt arbejde, og at han inden fratrædelsen skulle afvikle tilgodehavende ferie.
 Medarbejderen gjorde indsigelse overfor at skulle holde tilgodehavende ferie som et led i fratrædelsesaftalen, hvilket arbejdsgiveren accepterede ved at overstrege bemærkningen herom i fratrædelsesaftalen. Under sagen blev det i øvrigt oplyst, at medarbejderen var ordblind, hvilket hans nærmeste chef var bekendt med.
 Det indgik som et vilkår for aftalen, at medarbejderen ved at underskrive denne accepterede, at parterne herved havde gjort endeligt op med ethvert krav, medarbejderen måtte have mod selskabet som et led i ansættelsesforholdet og dettes ophør herunder i relation til ansættelseskontrakten, overenskomsten, hovedaftale samt ferieloven.
 5 dage efter medarbejderen havde underskrevet aftalen, gjorde medarbejderens fagforening indsigelse mod aftalen.
 I sin konklusion kom opmanden ud fra en samlet vurdering af sagens omstændigheder frem til, at det ville være urimeligt at gøre fratrædelsesaftalen gældende overfor den fratrådte medarbejdere. Opmanden lagde herunder vægt på, at medarbejderen ikke før mødet var orienteret om, at arbejdsgiveren ønskede at afskedige ham, at han ikke havde fået mulighed for at tage en bisidder med til mødet, at medarbejderen ud over at være ordblind også havde befundet sig i en chokeret tilstand, og at han i øvrigt kun fik kort tid til at beslutte sig til, om han ville acceptere aftalen og dermed fraskrive sig muligheden for at rejse krav om godtgørelse for usalig opsigelse.
 I vurderingen af, om en opsigelse under de foreliggende omstændigheder ville have været saglig, kom opmanden frem til, at dette ikke var tilfældet. I den forbindelse lagde opmanden vægt på, at arbejdsgiveren ikke med den fornødne sikkerhed ud fra videoklippet kunne godtgøre, at medarbejderen havde bemærket, at kollegaen havde tilegnet sig chokoladestykkerne. Herefter tilkendte opmanden den opsagte medarbejder, som havde 15 års anciennitet en godtgørelse for usaglig opsigelse på kr. 125.000 svarende til godt 3,5 måneders løn.
 Afslag på jobansøgning på grund af, at ansøger var "lige ung nok" kostede godtgørelse på kr. 25.000.
 Det var i strid med forskelsbehandlingsloven, at en arbejdsgiver alene henviste til en jobansøgers alder som begrundelse for et afslag på en jobansøgning. Det har Ligebehandlingsnævnet netop afgjort.
 Jobansøgeren var 20 år og ikke selv i tvivl om, at hun var kvalificeret til jobbet og passede godt til jobprofilen.
 I afslaget til ansøgeren skrev arbejdsgiveren blandt andet, at ”Vi endte med at gå andre veje, fordi vi vurderede, at du var lige ung nok”.
 I sin afgørelse af sagen fremhæver Ligebehandlingsnævnet som begrundelse for at tilkende jobansøgeren en godtgørelse på kr. 25.000, at:” Det fremgår af lov om forbud mod forskelsbehandling på arbejdsmarkedet med videre, at der ved forskelsbehandling forstås enhver direkte eller indirekte forskelsbehandling på grund af blandt andet alder.
 Ligebehandlingsnævnet finder, at klager har påvist faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at klager har været udsat for forskelsbehandling på grund af alder. Nævnet har lagt vægt på, at indklagede ved beslutningen om ikke at ansætte klager overfor hende alene har henvist til hendes alder som årsag til, at hun ikke var egnet til jobbet.
 Indklagede skal herefter bevise, at alder ikke helt eller delvist har haft betydning for deres beslutning om ikke at ansætte klager.
 Nævnet finder ikke, at indklagedes efterfølgende oplysninger om årsagen til ikke at ansætte klager er tilstrækkeligt bevis for, at klagers alder – som direkte anført i det skriftlige afslag – ikke helt eller delvist var medvirkende årsag til afslaget.”
 Hvad må arbejdsgiver spørge om til jobsamtalen - og hvad er ansøger forpligtet til at fortælle?
 Det er en udbredt opfattelse, at der er spørgsmål, der er ulovlige for en arbejdsgiver at stille til jobsamtalen. For der er ikke begrænsninger for, hvad arbejdsgiveren må spørge om, men ansøgeren er dog ikke forpligtet til at svare på alle spørgsmål, og arbejdsgiver må ikke lægge vægt på visse svar som begrundelse for fravalg af ansøgeren til jobbet.
 Spørgsmål omkring ansøgers religiøse overbevisning, om ansøger er gravid eller planlægger at få børn, ansøgers seksuelle orientering og politiske anskuelse er ansøgeren ikke forpligtiget til at svare på, og arbejdsgiveren må ikke lægge vægt på dette ved udvælgelsen af kandidaten til jobbet, da det vil være i strid med reglerne i ligebehandlingsloven og forskelsbehandlingsloven. Ligesom det vil være ulovligt at lægge vægt på ansøgerens alder og køn.
 Hvis en ansøger føler sig krænket, jf. ovenstående, og ved en efterfølgende sag kan påvise faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at der udøves direkte eller indirekte forskelsbehandling, påhviler det modparten, dvs. den potentielle arbejdsgiver, at bevise, at ligebehandlingsprincippet ikke er blevet krænket. Herefter er det altså den potentielle arbejdsgiver, der har bevisbyrden for, at de givne svar på ovenstående spørgsmål ikke indgik i vurderingen af ansøgeren som kandidat, og dette kan være svært at dokumentere.
 Hvad er ansøgeren forpligtet til at fortælle?
 Som anført i tidligere nyhedsbrev fremgår følgende af helbredsoplysningslovens § 6:
 Spørgsmål omkring ansøgerens helbred skal ansøgeren således kun svare på, hvis det har relevans for jobbet. Til gengæld har ansøgeren en oplysningspligt til jobsamtalen, hvis der er forhold ved dennes helbred, som har betydning for varetagelsen af jobbet. Det kan f.eks. være, hvis ansøger er sygemeldt pga. stress i sit nuværende job, eller hvis ansøger har f.eks. en skulder, der ikke fungerer optimalt, og det kan få betydning for de arbejdsopgaver, ansøgeren skal varetage. Oplysningspligten betyder, at selvom arbejdsgiveren ikke får spurgt om det, skal ansøgeren af egen drift oplyse om forholdet. Konsekvensen af, at den nyansatte medarbejder ikke har oplyst om sådanne helbredsmæssige forhold inden ansættelsen, kan være, at arbejdsgiveren berettiget kan annullere ansættelsen og kræve erstatning.
 Ansøgeren er forpligtet til at oplyse, hvis ansøgeren er gravid, og der er mindre end 3 måneder til forventet fødsel.
 Har du en medarbejder, der har været syg før eller under sin ferie, har medarbejderen muligvis ret til erstatningsferie. Der er dog en række betingelser, der skal være opfyldt.
 Det helt afgørende for retten til erstatningsferie er, om medarbejderen er blevet syg, inden ferien er påbegyndt eller efter påbegyndelse af ferien.
 Har medarbejderen meldt sig syg, inden ferien er påbegyndt, har medarbejderen ikke pligt til at påbegynde sin ferie, og medarbejderen kan derfor holde ferien på et andet tidspunkt. Det er dog en betingelse for udskydelse af ferien, at medarbejderen straks meddeler arbejdsgiveren dette.
 Har medarbejderen været syg under den planlagte ferie, har medarbejderen ret til erstatningsferie ud over 5 sygedage under forudsætning af, at følgende betingelser er opfyldt:
 Medarbejderen skal være uarbejdsdygtig på grund af sygdom i mere end 5 feriedage i hele ferieåret
 Medarbejderen skal melde sig syg hos arbejdsgiveren på første sygedage
 Medarbejderen skal opsøge en læge og få en lægeerklæring til dokumentation for uarbejdsdygtigheden (også i udlandet). Medarbejderen skal selv betale for lægeerklæringen.
 Højesteret har den 7. august 2015 frifundet en arbejdsgiver i en principiel sag, som HK havde anlagt for et medlem. Under sagen skulle Højesteret tage stilling til, om en bestemmelse om varsling af hovedferie i ansættelseskontrakten mellem arbejdsgiver og medarbejder gyldigt kunne opretholdes. Det fremgik af
 aftalen, at parterne havde aftalt, at i tilfælde af opsigelse kunne medarbejderen med kun én måneds varsel pålægges at holde hovedferie.
 Det følger ellers af ferielovens § 16, at ”En lønmodtager, der er opsagt, kan ikke holde hovedferie i opsigelsesperioden, hvis opsigelsesvarslet er på 3 måneder eller derunder. Dette gælder uanset hvad der tidligere måtte være fastsat om afholdelse af ferien. Det gælder dog ikke, hvis opsigelsesvarslet er forlænget med antallet af feriedage.”
 Men da det samtidigt følger af ferielovens § 21, stk. 2, at ovennævnte bestemmelse kan fraviges ved aftale, blev arbejdsgiveren frifundet af Højesteret. Retten lagde vægt på, at såvel efter ordlyden af ferielovens § 21, stk. 2, som på baggrund af en fortolkning af bestemmelsens forarbejder, er der mulighed for at fravige ferielovens § 16, stk. 1, også selvom dette sker allerede ved en ansættelseskontrakts indgåelse – og således på et tidspunkt, hvor medarbejderen ikke var opsagt. Herved nåede Højesteret i øvrigt frem til det samme resultat som Sø- og Handelsretten, der havde behandlet sagen som første instans.
 Ligebehandlingsnævnet har netop tilkendt en kontorassistent en godtgørelse på kr. 240.000 svarende til 9 måneders løn, idet nævnet fandt, at kontorassistenten var blevet opsagt i strid med forskelsbehandlingsloven.
 Kontorassistenten blev opsagt i forbindelse med, at hendes stilling blev ændret til en fuldtidsstilling, hvilket hun af helbredsmæssige årsager afslog at acceptere.
 Kontorassistenten havde nemlig et skulderhandicap, som hun havde pådraget sig i forbindelse med et færdselsuheld, hvilket samtidigt lå til grund for, at hun var ansat i et fleksjob, hvor skånehensynet blandt andet bestod i nedsat arbejdstid på grund af udtrætning til ca. 20 timer om ugen fordelt på korte dage fortrinsvis placeret i tidsrummet 7.30 til 11.30.
 På den baggrund vurderede Ligebehandlingsnævnet, at der var tale om en sådan begrænsning i medarbejderens mulighed for at deltage fuldt og effektivt i arbejdslivet på lige fod med andre arbejdstagere, at hun måtte anses for at have et handicap i forskelsbehandlingslovens forstand.
 Det følger af forskelsbehandlingsloven, at en arbejdsgiver ikke må forskelsbehandle en lønmodtager ved afskedigelse på grund af handicap. Arbejdsgiveren skal træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige i betragtning af de konkrete behov for at give en person med handicap adgang til beskæftigelse, til at udøve beskæftigelse eller have fremgang i beskæftigelse. Dette gælder dog ikke, hvis arbejdsgiveren derved pålægges en uforholdsmæssig stor byrde.
 Nævnet fandt ikke, at arbejdsgiveren havde opfyldt den tilpasningsforpligtelse, som følger af forskelsbehandlingsloven. Dette skyldtes, at arbejdsgiveren ikke kunne dokumentere, at det ville være en uforholdsmæssig stor byrde at ansætte endnu en person på nedsat tid, ligesom arbejdsgiveren ikke kunne godtgøre, at det ville gå ud over kontinuiteten i arbejdsopgaverne, kræve uforholdsmæssig megen overdragelse af opgaver fra formiddag til eftermiddag eller udgøre en uforholdsmæssigt stor økonomisk byrde, hvis arbejdsgiver skulle ansætte endnu en person på nedsat tid. Endelig lagde nævnet også vægt på, at arbejdsgiveren ikke havde forsøgt at opslå en deltidsstilling med arbejdstid om eftermiddagen.
 Ny afgørelse fra Højesteret om anvendelse af 120 sygedagesreglen og handicapbetinget sygefravær
 Tidligere på sommeren slog Højesteret fast, at der ved optælling af sygedage ved opsigelse efter 120 sygedagesreglen i funktionærloven også kunne indgå sygedage, som skyldtes handicapbetinget fravær.
 Det gjorde Højesteret i forbindelse med en sag, hvor Højesteret lagde til grund, at uanset den opsagte medarbejder måtte anses for at have et handicap, var arbejdsgiveren ikke på opsigelsestidspunktet bekendt hermed.
 Der var derfor ikke grundlag for at fastslå, at arbejdsgiveren havde tilsidesat sine tilpasningsforpligtelser efter forskelsbehandlingsloven.
 Arbejdsgiveren blev derfor frifundet både i forhold til kravet fra lønmodtagersiden om henholdsvis godtgørelse efter forskelsbehandlingsloven og for krav om erstatning for løn i den opsigelsesperiode, som medarbejderen havde haft krav på, hvis opsigelsen var blevet afgivet med medarbejderens sædvanlige opsigelsesvarsel.
 Nu har Højesteret i en ny dom af 11. august 2015 yderligere præciseret anvendelsesområdet for funktionærlovens 120 sygedagesregel i relation til handicapbetinget sygefravær.
 I den nye afgørelse fra Højesteret, som du kan se her, kunne den opsagte medarbejder bevise, at arbejdsgiveren vidste eller burde vide, at medarbejderen var handicappet i forskelsbehandlingslovens forstand. Medarbejderen havde leddegigt, hvilket medførte, at hun havde væsentlige og langvarige funktionsbegrænsninger og dermed – i følge Højesteret – en sygdom, der er omfattet af forskelsbehandlingslovens handicapbegreb.
 I den situation følger det af forskelsbehandlingsloven, at arbejdsgiver skal træffe de foranstaltninger, der er hensigtsmæssige i betragtning af de konkrete behov for at give en person med handicap adgang til at udøve beskæftigelse, medmindre arbejdsgiveren derved pålægges en uforholdsmæssig stor byrde. Og i den sammenhæng fandt Højesteret, at arbejdsgiveren ikke havde udfoldet tilstrækkeligt med bestræbelser for at sammensætte medarbejderens job med arbejdsopgaver og med en arbejdstid, som hun kunne holde til, inden ansættelsesforholdet blev opsagt fra virksomhedens side efter funktionærlovens 120 sygedagesregel.
 Højesteret henviser til, at de tilpasningsforanstaltninger, som det kunne have været relevant at prøve af f.eks. var at forsøge at tilpasse arbejdsmønstre og opgavefordeling, ligesom også muligheden for at ansætte medarbejderen på deltid – evt. som fleksjob – burde have været forsøgt.
 På den baggrund er arbejdsgiveren af Højesteret blevet dømt til at betale en godtgørelse efter forskelsbehandlingslovens regler til den opsagte medarbejder på ca. kr. 250.000 svarende til 9 måneders løn.
 I forlængelse heraf og på baggrund af en afgørelse fra EU-Domstolen slår Højesteret yderligere fast, at 120 sygedagesreglen ikke kan anvendes, hvis et sygefravær er en følge af, at arbejdsgiveren har undladt at træffe hensigtsmæssige tilpasningsforanstaltninger, således som arbejdsgiveren er forpligtet til efter forskelsbehandlingsloven. Den opsagte medarbejder fik på den baggrund yderligere tilkendt en erstatning for sit løntab i yderligere 5 måneder, idet hun efter sin anciennitet skulle have været opsagt med 6 måneders varsel.
 Dette blev konklusionen i en sag, som Ligebehandlingsnævnet for nylig har behandlet, og hvor nævnet ikke fandt, at en opsigelse af en sekretær var i strid med forskelsbehandlingslovens beskyttelse af lønmodtagere, der har et barn med et handicap.
 Forud for opsigelsen havde sekretæren gennem en periode på 5 måneder stort set konstant været sygemeldt – det meste af tiden dog kun delvist. Men fra ca. én måned før den endelige opsigelse blev afgivet i oktober 2013, blev hun sygemeldt på fuld tid.
 Sekretærens sygefravær startede efter, at hendes datter fik konstateret en alvorlig sygdom. Datteren var indlagt på hospitalet fra april 2013 og døde i slutningen af november 2013 på et hospice efter et langtrukket forløb. Datteren blev 37 år, var gift og havde 4 børn.
 Arbejdsgiver havde som begrundelse for opsigelsen anført, at sekretærens sygefravær havde skabt en situation, som var uforenelig med arbejdspladsens drift, og som efter arbejdsgivers vurdering kun kunne løses ved, at arbejdsgiver fik mulighed for at ansætte en ny medarbejder i sekretærens stilling. Arbejdsgiveren oplyste i øvrigt, at det var indgået i vurderingen, at sekretæren på et evalueringsmøde i slutningen af september 2013 havde oplyst, at hun ikke vidste, hvornår hun kunne vende tilbage på normale vilkår.
 Sekretærens krav om godtgørelse efter forskelsbehandlingsloven blev begrundet med henvisning til, at arbejdsgiveren under den sidste del af hendes ansættelse samt i forbindelse med afskedigelsen havde udsat hende for forskelsbehandling på grund af datterens handicap.
 Men det gav Ligebehandlingsnævnet altså ikke sekretæren ret i.
 Som begrundelse herfor anfører Ligebehandlingsnævnet, at forbuddet mod forskelsbehandling ganske vist ikke er begrænset til personer, der selv har et handicap.
 Det følger nemlig af praksis fra EU-domstolen, at det direkte forbud mod forskelsbehandling også gælder i en situation, hvor arbejdsgiver behandler en ansat, der ikke selv har et handicap, ringere, end en anden ansat bliver, og det er bevist, at den ringere behandling skyldes et handicap hos den pågældendes barn, og hvor det er den ansatte, som yder hovedparten af den pleje, som barnet har brug for.
 Men i den konkrete situation lagde nævnet i sin vurdering vægt på, at der ud fra oplysningerne om datterens alder, bopæl og familiemæssige status samt hospitalsindlæggelse, ikke var tale om, at sekretæren havde ydet hovedparten af den pleje, som datteren havde brug for. Allerede derfor kunne sagen således ikke henføres til beskyttelsen i forskelsbehandlingsloven.
 Du kan læse afgørelsen i sin helhed her.
 Online APV-værktøj gør det lettere at lave arbejdspladsvurdering. Arbejdstilsynets online APV-værktøj gør det lettere at udarbejde den lovpligtige arbejdspladsvurdering (APV). Værktøjet henvender sig særligt til mindre virksomheder med under 10 medarbejdere, men større virksomheder kan med fordel også bruge det.
 Du kan se Arbejdstilsynets vejledning her.
 Hvis du har spørgsmål til en af nyhederne eller medarbejderforhold i øvrigt af ansættelsesretlig karakter, anbefales du at kontakte Dansk Psykolog Forenings Arbejdsgiverrådgivning på telefon 33 48 77 08 eller mail dparbejdsgiverraadgivning@tdl.dk.


type: wikipedia

text:
Charles Buchwald (Bjerringbro, 22 oktober 1880 – Hørsholm, 19 november 1951) was een Deens voetballer, die speelde als verdediger voor de Deense clubs Østerbros Boldklub en Akademisk BK. Hij overleed op 71-jarige leeftijd.
 Interlandcarrière
 Buchwald speelde in totaal zeven interlands voor de Deense nationale ploeg, waarmee hij in 1908 deelnam aan de Olympische Spelen in Londen. Daar won de selectie onder leiding van de Engelse bondscoach Charles Williams de zilveren medaille. In de finale, gespeeld op 24 oktober 1908 in het White City Stadium, bleek gastland Engeland met 2-0 te sterk. Vier jaar later was Buchwald eveneens van de partij bij de Olympische Spelen in Stockholm, waar hij andermaal beslag legde op de tweede plaats met de Deense ploeg.
 Zie ook
 Deense selecties op internationale voetbaltoernooien
 Denemarken op de Olympische Zomerspelen 1908
 Denemarken op de Olympische Zomerspelen 1912
 Deens voetballer
 Deens olympisch deelnemer


type: caselaw

text:
 24.11.2012
 PT
 Jornal Oficial da União Europeia
 C 366/10
 Acórdão do Tribunal de Justiça (Segunda Secção) de 4 de outubro de 2012 — Comissão Europeia/República da Áustria
 (Processo C-75/11) (1)
 (Incumprimento de Estado - Cidadania da União - Direito de circulação e de residência - Artigos 20.o TFUE e 21.o TFUE - Discriminação em razão da nacionalidade - Artigo 18.o TFUE - Diretiva 2004/38/CE - Artigo 24.o - Derrogação - Âmbito - Estado-Membro no qual o benefício das tarifas de transporte reduzidas é reservado aos estudantes cujos progenitores recebem abonos de família nesse Estado)
 2012/C 366/16
 Língua do processo: alemão
 Partes
 Demandante: Comissão Europeia (representantes: V. Kreuschitz e D. Roussanov, agentes)
 Demandado: República da Áustria (representantes: C. Pesendorfer e M. Fruhmann, agentes)
 Objeto
 Incumprimento de Estado — Violação dos artigos 18.o, 20.o e 21.o TFUE, bem como do artigo 24.o da Diretiva 2004/38/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 29 de abril de 2004, relativa ao direito de livre circulação e residência dos cidadãos da União e dos membros das suas famílias no território dos Estados-Membros, que altera o Regulamento (CEE) n.o 1612/68 e que revoga as Diretivas 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE e 93/96/CEE (JO L 158, p. 77) — Contratos relativos à venda de títulos de transporte de tarifa reduzida para estudantes celebrados entre diferentes entidades de um Estado-Membro e diferentes empresas de transporte público — Exclusão, do benefício dessas reduções, dos estudantes cujos pais não têm direito a prestações familiares nesse Estado
 Dispositivo
 1.
 A República da Áustria, ao reservar em princípio o benefício das tarifas de transporte reduzidas aos estudantes cujos progenitores recebem abonos de família austríacos, não cumpriu as obrigações que lhe incumbem por força das disposições conjugadas dos artigos 18.o TFUE, 20.o TFUE e 21.o TFUE, bem como 24.o da Diretiva 2004/38/CE do Parlamento Europeu e do Conselho, de 29 de abril de 2004, relativa ao direito de livre circulação e residência dos cidadãos da União e dos membros das suas famílias no território dos Estados-Membros, que altera o Regulamento (CEE) n.o 1612/68 e que revoga as Diretivas 64/221/CEE, 68/360/CEE, 72/194/CEE, 73/148/CEE, 75/34/CEE, 75/35/CEE, 90/364/CEE, 90/365/CEE e 93/96/CEE.
 2.
 A República da Áustria é condenada nas despesas.
 (1) JO C 130, de 30.4.2011.


text:
Il Triple Gold Club, (in italiano: "Club del triplo oro"), è un termine utilizzato nel mondo dell'hockey su ghiaccio per indicare quei giocatori e allenatori capaci di vincere una medaglia d'oro ai Giochi olimpici, una medaglia d'oro al Campionato mondiale e la Stanley Cup, trofeo destinato alla squadra vincitrice della National Hockey League. L'International Ice Hockey Federation li riconosce come i tre eventi hockeistici più importanti al mondo.
 Storia
 Tomas Jonsson, Mats Näslund e Håkan Loob diventarono i primi membri del Club quando il 27 febbraio 1994 conquistarono con la nazionale della Svezia l'oro ai giochi di Lillehammer 1994. Il termine iniziò ad acquisire sempre più notorietà al termine dei giochi di Salt Lake City 2002, quando si aggiunsero i primi tre giocatori di nazionalità canadese. L'8 maggio 2007 la IIHF annunciò che il Club da lì in poi sarebbe stato riconosciuto a livello ufficiale e che i giocatori vincenti in tutti e tre i principali eventi sarebbero stati premiati. La prima cerimonia si sarebbe dovuta tenere in Canada nel corso del Campionato mondiale 2008, tuttavia essa fu rimandata a settembre di quell'anno in occasione nella prima edizione della Victoria Cup.
 I giocatori membri del Triple Gold Club sono trenta: undici canadesi, nove svedesi, sette russi (sei dei quali hanno vinto titoli olimpici e mondiali con la nazionale sovietica o della CSI), due cechi e un finlandese. Undici di loro sono difensori, mentre tutti gli altri sono attaccanti; nessun portiere rientra ancora nel Club. I giocatori ad aver impiegato il minor tempo ad entrare nel Triple Gold Club partendo dal loro primo titolo vinto sono gli svedesi Niklas Kronwall, Mikael Samuelsson e Henrik Zetterberg, vincitori delle Olimpiadi e dei Mondiali nel 2006 e della Stanley Cup nel 2008 con la franchigia dei Detroit Red Wings. Allo spettro opposto il russo Vjačeslav Fetisov impiegò 19 anni per vincere tutti e tre i titoli necessari.
 Il canadese Jonathan Toews è il più giovane ad essere stato incluso nel Club, avendo vinto il terzo titolo, la Stanley Cup, all'età di 22 anni e 42 giorni; Pavel Datsyuk invece è il più anziano, capace di vincere l'oro olimpico a 39 anni e 220 giorni. I russi Fetisov e Igor' Larionov, insieme allo svedese Peter Forsberg, sono gli unici giocatori che hanno vinto tutte e tre le competizioni più di una volta. Dieci dei membri del Triple Gold Club hanno conquistato la Stanley Cup militando per i Detroit Red Wings, più di qualsiasi altra formazione della NHL.
 Mike Babcock diventò il primo allenatore capace di entrare nel Triple Gold Club il 28 febbraio 2010 dopo aver condotto il Canada alla medaglia d'oro ai giochi di Vancouver 2010. In precedenza aveva vinto il Campionato mondiale nel 2004 e aveva vinto la Stanley Cup alla panchina dei Red Wings nel 2008.
 Componenti
 La IIHF considera i premi che compongono il Triple Gold Club "i tre trofei più importanti che si possano conquistare nello sport". Il Club nacque solo in epoca moderna poiché i giocatori militanti in National Hockey League, a causa del loro status di professionisti, non poterono prendere parte al Campionato mondiale fino al 1977, mentre la prima apparizione olimpica fu nel 1998, essendo fino ad allora intesi come tornei riservati ai giocatori dilettanti. In aggiunta a molti giocatori europei, in particolare quelli provenienti dall'Unione Sovietica e dalla Cecoslovacchia, non fu permesso di giocare in NHL per aggiudicarsi la Stanley Cup prima della caduta della cortina di ferro nel 1989.
 Giochi olimpici
 I tornei di hockey su ghiaccio iniziarono ad essere disputati in occasione dei Giochi olimpici fin dal 1920. Il torneo maschile si svolse per la prima volta nei giochi di Anversa 1920 ed entrò nel programma dei giochi olimpici invernali fin dalla prima edizione di Chamonix 1924. I giochi olimpici furono inizialmente riservati ai giocatori dilettanti, escludendo in tal modo gli atleti della NHL e delle altre leghe professionistiche esistenti. La nazionale del Canada dominò i primi tre decenni conquistando sei delle sette medaglie d'oro disponibili. L'Unione Sovietica partecipò per la prima volta alle olimpiadi del 1956, e da allora superò il Canada come principale potenza mondiale, vincendo sette dei nove tornei olimpici ai quali prese parte. Le uniche occasioni nelle quali non giunse la vittoria furono nel 1960 e nel 1980, tornei ospitati e vinti dagli Stati Uniti. Le altre nazioni ad essersi aggiudicate l'oro olimpico sono state il Regno Unito nel 1936, la Svezia nel 1994 e nel 2006, e la Repubblica Ceca nel 1998.
 La maggior parte dei migliori giocatori canadesi erano professionisti impegnati in NHL, pertanto la Canadian Amateur Hockey Association fece pressioni per permettere l'utilizzo in ambito internazionale dei giocatori professionisti in aggiunta a quelli dilettanti. Dopo numerosi dibattiti riguardo alla definizione di professionismo nello sport, il Comitato Olimpico Internazionale a partire dal 1988 permise l'uso degli atleti professionisti ai Giochi Olimpici. Inizialmente la NHL si mostrò riluttante a concedere i propri giocatori agli impegni delle diverse nazionali poiché i tornei olimpici e mondiali erano in concomitanza con le fasi decisive della stagione regolare della NHL; alla fine fu raggiunto un accordo e a partire dal 1998 gli atleti della NHL iniziarono a prendere parte alle Olimpiadi.
 Campionato mondiale
 Il Campionato mondiale di hockey su ghiaccio è un torneo annuale organizzato dalla International Ice Hockey Federation. È il principale torneo di hockey internazionale a cadenza annuale. Il torneo svoltosi alle Olimpiadi del 1920 è riconosciuto anche come il primo campionato mondiale. Fra il 1920 ed il 1968 i tornei olimpici furono dichiarati validi anche come campionato mondiali per quell'anno. Il primo campionato mondiale svoltosi in maniera autonoma fu disputato nel 1930, con la partecipazione di dodici nazionali. Il formato attuale del mondiale prevede la partecipazioni di 16 nazionali nel Gruppo A, di 12 nazionali suddivise in due gruppi nella Prima Divisione e di altre 12 nazionali suddivise in due gruppi nella Seconda Divisione. Qualora vi siano più di 40 nazionali iscritte esse prendono parte alla Terza Divisione. Le squadre del Gruppo A sono suddivise in due gironi; le migliori quattro di ciascun gruppo compongono il quadro dei turni ad eliminazione diretta, al termine dei quali viene eletta la nazionale campione del mondo.
 Il Canada fu la prima potenza mondiale, capace di imporsi ben 12 volte fra il 1930 ed il 1952. L'Unione Sovietica partecipò per la prima volta nel 1954 e presto diventò la principale rivale del Canada. Dal 1963 fino al dissolvimento del 1991 l'Unione Sovietica fu in grado di dominare la scena con 20 campionati mondiali vinti. Durante quell'era solo altre tre nazioni andarono a medaglie: Canada, Cecoslovacchia e Svezia. Dopo la caduta del comunismo emersero le nazionali della Russia dal 1992, mentre quelle della Repubblica Ceca e della Slovacchia dal 1993. Dagli anni 2000 la lotta per il titolo mondiale si ampliò fino a contare sei nazionali ai primi posti nel ranking IIHF: il Canada, la Repubblica Ceca, la Finlandia, la Russia, la Svezia, gli Stati Uniti e la Slovacchia.
 Stanley Cup
 La Stanley Cup è il trofeo con cui ogni anno viene premiata la squadra vincitrice dei playoff della National Hockey League. La Stanley Cup è il più antico trofeo sportivo professionistico dell'America settentrionale, ed è circondato da numerose leggende, la più antica delle quali è la bevuta di champagne dalla cima della coppa da parte della squadra vincente. A differenza degli altri trofei delle leghe professionistiche nordamericane non viene realizzata una nuova Stanley Cup ogni anno; i vincitori del trofeo possono tenere il trofeo fino alla proclamazione di un nuovo vincitore. È inoltre l'unico trofeo negli sport professionistici che reca il nome dei giocatori della squadra vincente, degli allenatori, dei dirigenti e dello staff incisi sul suo calice. Il trofeo originale è realizzato in argento, alto 18,5 centimetri e dal diametro di 29 centimetri. La Stanley Cup attuale, sovrastata da una copia del trofeo originale, è realizzata in argento e lega di nichel. Il trofeo odierno è altro 89,54 centimetri e pesa 15,5 chilogrammi.
 Chiamata in origine "Dominion Hockey Challenge Cup", la coppa fu donata nel 1892 dall'allora governatore Lord Stanley alla miglior squadra dilettantistica del Canada. Nel 1915 le due leghe professionistiche allora esistenti, la National Hockey Association e la Pacific Coast Hockey Association, raggiunsero un gentlemen's agreement con cui le squadre vincitrici dei rispettivi campionati si sarebbero incontrate l'una contro l'altra per contendersi il trofeo della Stanley Cup. Dopo una lunga serie di creazioni e trasformazioni delle leghe professionistiche a partire dal 1926 diventò de facto il trofeo riservato alla vincitrice della NHL. La coppa fu dichiarata de jure solo nel 1947.
 Membri
 Giocatori
 Allenatore
 Note
 Voci correlate
 Albo d'oro del Campionato mondiale di hockey su ghiaccio
 Medagliere dell'hockey su ghiaccio ai Giochi olimpici
 Vincitori della Stanley Cup
 Collegamenti esterni


text:
Rijeka Nerlj (ruski: Нерль) teče kroz Jaroslavljsku, Ivanovsku i Vladimirsku oblast.
 Lijeva je pritoka rijeke Kljazme, a sve skupa je dio porječja rijeke Volge.
 Duga je 284 km. Površina njena porječja je 6.780 km četvornih. Nerlj se zaledi u studenome ili u prosincu i ostaje pod ledom do travnja. Glavna mu je pritoka rijeka Uhtoma.
 Vanjske poveznice
 Rijeke u europskom dijelu Rusije
 Jaroslavljska oblast
 Ivanovska oblast
 Vladimirska oblast
 Porječje Oke


type: contracts

text:
 30.3.2017
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 85/43
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 220/2015
 z dne 25. septembra 2015
 o spremembi Priloge XI (Elektronske komunikacije, avdiovizualne storitve in informacijska družba) k Sporazumu EGP [2017/527]
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum EGP) in zlasti člena 98 Sporazuma EGP,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/750 z dne 8. maja 2015 o harmonizaciji frekvenčnega pasu 1 452 MHz–1 492 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (1), je treba vključiti v Sporazum EGP.
 (2)
 Prilogo XI k Sporazumu EGP bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –
 SPREJEL NASLEDNJI SKLEP:
 Člen 1
 Za točko 5czj (Izvedbeni sklep Komisije 2014/641/EU) Priloge XI k Sporazumu EGP se vstavi naslednja točka:
 „5czk.
 32015 D 0750: Izvedbeni sklep Komisije (EU) 2015/750 z dne 8. maja 2015 o harmonizaciji frekvenčnega pasu 1 452 MHz–1 492 MHz za prizemne sisteme, ki lahko v Uniji zagotavljajo elektronske komunikacijske storitve (UL L 119, 12.5.2015, str. 27).“
 Člen 2
 Besedilo Izvedbenega sklepa (EU) 2015/750 v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavi v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, je verodostojno.
 Člen 3
 Ta sklep začne veljati 26. septembra 2015 pod pogojem, da so bila predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma EGP (*1).
 Člen 4
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 25. septembra 2015
 Za Skupni odbor EGP
 Predsednica
 Ingrid SCHULERUD
 (1) UL L 119, 12.5.2015, str. 27.
 (*1) Navedena ni nobena ustavna zahteva.