text:
 28.1.2016
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 21/45
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2016/100
 z dne 16. oktobra 2015
 o določitvi izvedbenih tehničnih standardov glede postopka skupnega odločanja v zvezi z vlogo za nekatera bonitetna dovoljenja v skladu z Uredbo (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 575/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o bonitetnih zahtevah za kreditne institucije in investicijska podjetja ter o spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 (1) in zlasti člena 20(8) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Pri ocenjevanju popolnosti vloge za nekatera bonitetna dovoljenja, preden se sprejme odločitev o podelitvi dovoljenj iz člena 20(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, bi morali konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi zagotoviti pravočasno in učinkovito medsebojno sodelovanje ter razviti skupno razumevanje o prejemu popolne vloge ali o vidikih vloge, ki se štejejo za nepopolne.
 (2)
 Konsolidacijski nadzornik bi moral vlagatelju in zadevnim pristojnim organom potrditi datum prejema popolne vloge, da se zagotovi jasnost glede točnega datuma začetka šestmesečnega obdobja za doseganje skupne odločitve ter zmanjšajo tveganja za morebitne spore v zvezi s tem izhodiščem.
 (3)
 Oceno popolnosti vloge bi bilo treba izvesti na podlagi elementov, ki jih morajo pristojni organi oceniti v okviru odločanja o podelitvi zaprošenega dovoljenja. Povezava med oceno, ki jo morajo opraviti pristojni organi, in informacijami, ki se pričakujejo v predloženih vlogah, je bistvena za izboljšanje kakovosti vlog ter zagotavlja doslednost v kolegijih nadzornikov, tako glede vsebine vlog kot ocene popolnosti.
 (4)
 Za zagotovitev doslednega izvajanja postopka za sprejetje skupne odločitve je pomembno, da je vsak korak dobro opredeljen. Jasno začrtan postopek olajša pravočasno izmenjavo informacij, določa sorazmerno porazdelitev in učinkovito upravljanje nadzornih virov, spodbuja medsebojno razumevanje, razvija odnose zaupanja med nadzornimi organi in spodbuja učinkovit nadzor.
 (5)
 Ocena popolnosti vloge ne bi smela vključevati ocene vloge, ki jo pristojni organi izvajajo, medtem ko pripravljajo svoje mnenje glede podelitve dovoljenja. Čas, namenjen za vsak korak v postopku skupnega odločanja, bi moral biti zato sorazmeren z zapletenostjo in obsegom tega koraka, pri čemer je treba upoštevati, da časovnega obdobja za dosego skupne odločitve ni mogoče podaljšati ali začasno prekiniti.
 (6)
 Konsolidacijski nadzornik bi moral imeti možnost, da oceni, ali in kako model, za katerega se zahteva dovoljenje, zajema izpostavljenosti v jurisdikcijah zunaj Unije. V zvezi s tem bi bilo treba spodbujati sodelovanje med pristojnimi organi in nadzornimi organi tretjih držav, da bi lahko pristojni organi razvili celotno oceno uspešnosti modela.
 (7)
 Pravočasno in stvarno načrtovanje postopka skupnega odločanja je ključnega pomena. Vsak sodelujoči pristojni organ bi moral konsolidacijskemu nadzorniku svoj prispevek k skupni odločitvi zagotoviti pravočasno in na učinkovit način.
 (8)
 Za zagotovitev enotnih pogojev uporabe bi bilo treba določiti ukrepe, ki jih je treba upoštevati pri izvajanju ocene in doseganju skupne odločitve, pri čemer se priznava, da se lahko nekatere naloge izvajajo istočasno, druge pa zaporedoma.
 (9)
 Za lažje doseganje skupnih odločitev je pomembno, da pristojni organi, ki sodelujejo pri odločanju, vzpostavijo medsebojni dialog, zlasti pred zaključkom skupnih odločitev.
 (10)
 Za zagotovitev učinkovitega postopka, bi moral imeti konsolidacijski nadzornik končno odgovornost za določanje ukrepov, ki jih je treba upoštevati pri doseganju skupne odločitve glede odobritve notranjih modelov.
 (11)
 Določitev jasnih določb za vsebino skupnih odločitev bi morala zagotoviti, da so skupne odločitve v celoti utemeljene in prispevajo k učinkovitemu spremljanju vseh pogojev.
 (12)
 Za pojasnitev postopka, ki ga je treba upoštevati, ko se doseže skupna odločitev, zagotovitev pregledne obravnave rezultata odločitve ter olajšanje ustreznega nadaljnjega ukrepanja, kjer je to potrebno, bi bilo treba določiti standarde glede sporočanja skupne odločitve.
 (13)
 Časovni načrt postopka za sprejemanje skupne odločitve o vlogah za dovoljenja, ki se nanašajo na pomembne razširitve ali spremembe modela, in razdelitev dela med konsolidacijskim nadzornikom in zadevnimi pristojnimi organi bi morala biti sorazmerna z obsegom teh pomembnih razširitev ali sprememb modela.
 (14)
 Postopek skupnega odločanja iz člena 20 Uredbe (EU) št. 575/2013 vključuje postopek, ki ga je treba upoštevati, kadar se ne sprejme skupna odločitev. Za zagotovitev enotnih pogojev izvajanja tega vidika postopka in zlasti za zagotovitev izražanja v celoti utemeljenih odločitev ter za pojasnitev obravnave stališč in pridržkov, ki so jih izrazili zadevni pristojni organi, bi bilo treba pripraviti standarde, ki pokrivajo časovni načrt za sprejemanje odločitev v odsotnosti skupne odločitve in njihovo sporočanje.
 (15)
 Ta uredba temelji na osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, ki jih je Evropski komisiji predložil Evropski nadzorni organ (Evropski bančni organ) (v nadaljnjem besedilu: EBA).
 (16)
 EBA je o osnutkih izvedbenih tehničnih standardov, na katerih temelji ta uredba, izvedla odprta javna posvetovanja, analizirala morebitne s tem povezane stroške in koristi ter zaprosila za mnenje interesno skupino za bančništvo, ustanovljeno v skladu s členom 37 Uredbe (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta (2) –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 POGLAVJE I
 PREDMET UREJANJA IN OPREDELITEV POJMOV
 Člen 1
 Predmet urejanja
 Ta uredba določa postopek skupnega odločanja iz točke (a) člena 20(1) Uredbe (EU) št. 575/2013 v zvezi z vlogami za dovoljenja iz člena 143(1), člena 151(4) in (9), člena 283, člena 312(2) in člena 363 navedene uredbe z namenom olajšanja sprejemanja skupnih odločitev.
 Člen 2
 Opredelitev pojmov
 V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:
 1.
 „zadevni pristojni organ“ pomeni pristojni organ, ki ni konsolidacijski nadzornik in je odgovoren za nadzor podrejenih družb, ki sodelujejo pri oddaji skupne vloge, nadrejene institucije EU ali nadrejenega finančnega holdinga EU ali nadrejenega mešanega finančnega holdinga EU v državi članici ter ki mora doseči skupno odločitev v skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 glede vloge iz točke (a) člena 20(1) navedene uredbe;
 2.
 „vlagatelj“ pomeni nadrejeno institucijo EU in njene podrejene družbe ali podrejene družbe nadrejenega finančnega holdinga EU ali podrejene družbe nadrejenega mešanega finančnega holdinga EU, ki predložijo vlogo;
 3.
 „poročilo o oceni“ pomeni poročilo, ki vsebuje oceno vloge v skladu s členom 6.
 POGLAVJE II
 POSTOPEK SKUPNEGA ODLOČANJA
 Člen 3
 Sodelovanje nadzornih organov tretje države v postopku ocenjevanja
 1. Konsolidacijski nadzornik se lahko odloči vključiti nadzorne organe tretje države, ki sodelujejo v kolegiju nadzonikov v skladu s členom 3(3) Delegirane uredbe Komisije (EU) 2016/98 (3) pri oceni vlog, predloženih v skladu s členom 20(1)(a) Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar vlagatelj deluje v tej tretji državi in namerava uporabiti zadevne metodologije za izpostavljenosti v tej tretji državi. V tem primeru konsolidacijski nadzornik in ti organi dosežejo dogovor o obsegu sodelovanja nadzornih organov tretje države za naslednje namene:
 (a)
 da se konsolidacijskemu nadzorniku zagotovi njihov prispevek k poročilu o oceni, ki ga je pripravil konsolidacijski nadzornik;
 (b)
 da se kot priloge k poročilu o oceni, ki ga je pripravil konsolidacijski nadzornik, dodajo prispevki iz točke (a).
 2. Če se konsolidacijski nadzornik odloči, da bo vključil nadzorne organe tretjih držav, konsolidacijski nadzornik ne predloži poročil o oceni, ki jih pripravi posamezni zadevni pristojni organ, nadzornim organom tretjih držav brez izrecnega soglasja tega pristojnega organa.
 3. Konsolidacijski nadzornik redno in v celoti obvešča zadevne pristojne organe o obsegu, ravni in naravi sodelovanja nadzornih organov tretje države v ocenjevalnem postopku ter v kakšnem obsegu so njihovi prispevki koristili poročilu o oceni, ki ga je pripravil konsolidacijski nadzornik.
 Člen 4
 Ocena popolnosti vloge
 1. Ob prejemu vloge za dovoljenje iz člena 143(1), člena 151(4) in (9), člena 283, člena 312(2) ali člena 363 Uredbe (EU) št. 575/2013, ki jo je predložil vlagatelj, konsolidacijski nadzornik posreduje vlogo zadevnim pristojnim organom nemudoma oziroma najpozneje v roku 10 dni.
 2. Konsolidacijski nadzornik in pristojni organi ocenijo popolnost vloge v šestih tednih od prejema vloge s strani konsolidacijskega nadzornika.
 3. Vloga se šteje za popolno, če vsebuje vse informacije, ki jih potrebujejo pristojni organi za oceno vloge v skladu z zahtevami, ki so določene v Uredbi (EU) št. 575/2013 in zlasti v členih 143, 144, 151, 283, 312 in 363 navedene uredbe.
 4. Zadevni pristojni organi svojo oceno popolnosti vloge predložijo konsolidacijskemu nadzorniku.
 5. V oceni iz odstavka 4 se navedejo vsi elementi vloge, ki so ocenjeni kot nepopolni ali manjkajoči.
 6. Če zadevni pristojni organ svoje ocene popolnosti vloge konsolidacijskemu nadzorniku ne predloži v roku iz odstavka 2, se šteje, da zadevni pristojni organ vlogo obravnava kot popolno.
 7. Če konsolidacijski nadzornik ali kateri koli zadevni pristojni organi meni, da so podatki v vlogi nepopolni, konsolidacijski nadzornik obvesti vlagatelja o vidikih, ki se štejejo za nepopolne ali manjkajoče, ter vlagatelju omogoči, da predloži manjkajoče informacije.
 8. Če vlagatelj predloži manjkajoče informacije iz odstavka 7, konsolidacijski nadzornik te informacije nemudoma posreduje zadevnim pristojnim organom oziroma najpozneje v roku 10 dni od datuma prejema te informacije.
 9. Konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi v šestih tednih od datuma, ko konsolidacijski nadzornik prejme te informacije, v skladu s postopkom iz odstavkov 3 do 6 ocenijo, ali je vloga popolna, pri čemer upoštevajo dodatne informacije.
 10. Kadar je bila popolna vloga predhodno ocenjena kot nepopolna, se obdobje šestih mesecev iz točke (a) člena 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013 šteje od datuma, ko konsolidacijski nadzornik prejme informacije, s katerimi se vloga dopolni.
 11. Potem ko se vloga oceni kot popolna, konsolidacijski nadzornik o tem obvesti vlagatelja in zadevne pristojne organe, skupaj z datumom prejema popolne vloge ali datumom prejema informacij, ki so vlogo dopolnile.
 12. V vsakem primeru lahko konsolidacijski nadzornik ali kateri koli zadevni pristojni organi od vlagatelja zahtevajo dodatne informacije za namene ocenjevanja vloge in sprejetja skupne odločitve o vlogi.
 Člen 5
 Načrtovanje ukrepov v postopku skupnega odločanja
 1. Pred začetkom postopka skupnega odločanja se konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi dogovorijo o časovnem razporedu ukrepov, ki jih je treba upoštevati v postopku skupnega odločanja in o delitvi dela. V primeru nesoglasja konsolidacijski nadzornik določi časovni razpored, potem ko obravnava stališča in pridržke, ki so jih izrazili zadevni pristojni organi. Časovni razpored se določi v šestih tednih po prejemu popolne vloge. Potem ko je časovni razpored zaključen, ga konsolidacijski nadzornik pošlje zadevnim pristojnim organom.
 2. Časovni razpored vključuje datum prejema popolne vloge v skladu s členom 4(9) in vsaj naslednje ukrepe:
 (a)
 dogovor o časovnem razporedu in delitvi dela med konsolidacijskim nadzornikom in zadevnimi pristojnimi organi;
 (b)
 dogovor o obsegu sodelovanja nadzornih organov tretjih držav v skladu s členom 3;
 (c)
 dialog med konsolidacijskim nadzornikom, zadevnimi pristojnimi organi in vlagateljem o podrobnostih glede vloge, kadar konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi menijo, da je to potrebno;
 (d)
 predložitev poročil o oceni s strani zadevnih pristojnih organov konsolidacijskemu nadzorniku v skladu s členom 6(2);
 (e)
 dialog o poročilih o oceni med konsolidacijskim nadzornikom in zadevnimi pristojnimi organi v skladu s členom 7(2);
 (f)
 konsolidacijski nadzornik pripravi osnutek skupne odločitve in ga predloži zadevnim pristojnim organom v skladu z odstavkoma 3 in 4 člena 7;
 (g)
 posvetovanje o osnutku skupne odločitve z vlagateljem, kadar to zahteva zakonodaja države članice;
 (h)
 dialog med konsolidacijskim nadzornikom in zadevnimi pristojnimi organi o osnutku skupne odločitve v skladu s členom 7(4);
 (i)
 konsolidacijski nadzornik predloži osnutek skupne odločitve zadevnim pristojnim organom za dosego dogovora in skupne odločitve v skladu s členom 8;
 (j)
 sporočilo o skupni odločitvi vlagatelju v skladu s členom 9.
 3. Časovni razpored izpolnjuje vse naslednje zahteve:
 (a)
 je sorazmeren z obsegom vloge;
 (b)
 odraža obseg in kompleksnost vsake naloge, ki jo opravljajo ustrezni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik, ter zapletenost institucij skupine, za katere velja skupna odločitev;
 (c)
 kolikor je mogoče upošteva druge dejavnosti konsolidacijskega nadzornika in zadevnih pristojnih organov v okviru načrta nadzorniških pregledov kolegija iz člena 16 Delegirane uredbe (EU) 2016/98.
 4. Delitev dela odraža naslednje:
 (a)
 obseg in zapletenost vloge;
 (b)
 pomembnost obsega vloge za vsako institucijo;
 (c)
 vrsto in lokacijo izpostavljenosti ali tveganj, na katera se vloga nanaša;
 (d)
 v kolikšnem obsegu izpostavljenosti ali tveganja v določeni jurisdikciji prispevajo k pomembnosti sprememb ali razširitev modelov, če se ocenjujejo na konsolidirani ravni;
 (e)
 zmožnost konsolidacijskega nadzornika in vsakega zadevnega pristojnega organa, da opravi potrebne naloge za oceno in poda v celoti utemeljeno mnenje.
 Za namene točke (c) prvega pododstavka, kadar se zemljepisna lokacija izpostavljenosti ali tveganj razlikuje od lokacije, kjer se izpostavljenosti ali tveganja upravljajo, knjižijo ali se z njimi trguje, delitev dela uvede ločene odgovornosti za pristojne organe v državi članici, v kateri se nahajajo tveganja ali izpostavljenosti, in za pristojne organe v državi članici, v kateri se te izpostavljenosti ali tveganja upravljajo, knjižijo ali se z njimi trguje.
 5. Konsolidacijski nadzornik vlagatelju sporoči okvirni datum za dialog iz točke (c) odstavka 2 in predvideni datum za sporočilo iz točke (i) odstavka 2.
 6. Kadar je treba časovni razpored ali delitev dela posodobiti, konsolidacijski nadzornik to stori ob posvetovanju z zadevnimi pristojnimi organi.
 Člen 6
 Priprava poročil o oceni
 1. Zadevni pristojni organi in konsolidacijski nadzornik ocenijo vlogo na podlagi delitve dela, določene v skladu s členom 5(1). Te ocene so v obliki poročil o oceni.
 2. Vsak zadevni pristojni organ pošlje svoje poročilo o oceni konsolidacijskemu nadzorniku do datuma iz časovnega razporeda v skladu s točko (d) člena 5(2).
 3. Vsako poročilo o oceni vključuje vsaj vse od naslednjega:
 (a)
 mnenje o tem, ali naj se podeli zahtevano dovoljenje, na podlagi zahtev iz člena 143(1), člena 151(4) in (9), člena 283, člena 312(2) ali člena 363 Uredbe (EU) št. 575/2013, skupaj z utemeljitvijo v podporo mnenju;
 (b)
 pogoje, če sploh, ki bi morali veljati za takšno dovoljenje, vključno z ustrezno utemeljitvijo in časovnim razporedom za izpolnitev teh pogojev;
 (c)
 ocene v zvezi z zadevami, ki jih morajo oceniti pristojni organi v skladu z zahtevami iz Uredbe (EU) št. 575/2013, ki se nanašajo na dovoljenja iz členov 143, 144, 151, 283, 312 ali 363 navedene uredbe;
 (d)
 priporočila, če sploh, za odpravo pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevanjem vloge in sprejemanjem skupne odločitve o vlogi.
 Člen 7
 Priprava osnutka skupne odločitve
 1. Konsolidacijski nadzornik sporoči vsako poročilo o oceni iz člena 6 zadevnemu pristojnemu organu, kadar je ta prispevek pomemben za oceno tega zadevnega pristojnega organa.
 2. Konsolidacijski nadzornik se vključi v dialog, kot je navedeno v časovnem razporedu v skladu s točko (e) člena 5(2), z zadevnimi pristojnimi organi, in sicer na podlagi poročil o oceni, ki so jih pripravili konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi, z namenom priprave osnutka skupne odločitve.
 3. Konsolidacijski nadzornik pripravi v celoti utemeljen osnutek skupne odločitve. V osnutku skupne odločitve se navede vse naslednje:
 (a)
 imena konsolidacijskega nadzornika in zadevnih pristojnih organov, ki so sodelovali pri pripravi osnutka skupne odločitve;
 (b)
 ime skupine institucij in seznam vseh institucij znotraj skupine, na katere se osnutek skupne odločitve nanaša in se zanje uporablja, skupaj s podrobnostmi o obsegu osnutka skupne odločitve;
 (c)
 sklicevanja na veljavno pravo Unije in nacionalno pravo, ki se nanašajo na pripravo, zaključevanje in uporabo osnutka skupne odločitve;
 (d)
 datum osnutka skupne odločitve in kakršne koli pomembne posodobitve tega osnutka v primeru pomembnih razširitev ali sprememb, kot je navedeno v členu 13;
 (e)
 mnenje o podelitvi zahtevanega dovoljenja na podlagi poročil o oceni iz člena 6;
 (f)
 če mnenje iz točke (e) podpira podelitev zahtevanega dovoljenja, datum, od katerega se dovoljenje podeli;
 (g)
 kratek opis rezultatov ocen za vsako institucijo znotraj skupine;
 (h)
 vsa priporočila za odpravo morebitnih pomanjkljivosti, ugotovljenih med ocenjevanjem vloge in sprejemanjem skupne odločitve o vlogi;
 (i)
 vse pogoje, ki jih mora izpolnjevati vlagatelj, vključno z ustrezno utemeljitvijo, preden uporabi dovoljenje iz člena 143(1), člena 151(4) in (9), člena 283, člena 312(2) ali člena 363 Uredbe (EU) št. 575/2013, kadar je to primerno;
 (j)
 referenčni datum, na katerega se nanašajo točke (g), (h) in (i);
 (k)
 časovni načrt za izpolnitev pogojev iz točke (i) ali za obravnavo priporočil iz točke (h), kjer je to potrebno;
 (l)
 časovni načrt za prenos osnutka skupne odločitve v posamezna nacionalna dovoljenja, kjer je to potrebno.
 4. Konsolidacijski nadzornik predloži osnutek skupne odločitve zadevnim pristojnim organom za namene dialoga iz točke (h) člena 5(2), kjer je to potrebno.
 Člen 8
 Sprejetje skupne odločitve
 1. Konsolidacijski nadzornik po potrebi pregleda osnutek skupne odločitve, da odraža sklepe dialoga iz člena 7(4) in pripravi končni osnutek skupne odločitve.
 2. Konsolidacijski nadzornik pošlje končni osnutek skupne odločitve zadevnim pristojnim organom brez nepotrebnega odlašanja in v roku, določenem v časovnem razporedu v skladu s členom 5(2)(i), ter jim določi rok, v katerem morajo zagotoviti pisno soglasje, ki ga lahko pošljejo tudi v elektronski obliki.
 3. Zadevni pristojni organi, ki prejmejo končni osnutek skupne odločitve in mu ne nasprotujejo, konsolidacijskemu nadzorniku v določenem roku pošljejo svoje pisno soglasje.
 4. Skupna odločitev je sprejeta le, če vsi zadevni pristojni organi pošljejo svoje pisno soglasje.
 5. Skupno odločitev sestavljajo skupna odločitev in priložena pisna soglasja. Konsolidacijski nadzornik pošlje skupno odločitev vsem zadevnim pristojnim organom.
 Člen 9
 Sporočanje skupne odločitve
 1. Konsolidacijski nadzornik vlagatelju sporoči skupno odločitev iz člena 8(5) v skladu s členom 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, skupaj z informacijami o izvajanju skupne odločitve v posameznih nacionalnih dovoljenjih, kjer je to potrebno, do roka, ki je določen v časovnem razporedu v skladu s točko (j) člena 5(2).
 2. Konsolidacijski nadzornik zadevnim pristojnim organom potrdi, da je vlagatelju sporočil skupno odločitev.
 3. Konsolidacijski nadzornik in zadevni pristojni organi po potrebi o skupni odločitvi razpravljajo z institucijami, ki imajo sedež v njihovi jurisdikciji in jih skupna odločitev zadeva, da bi jim razložili skupno odločitev in njeno izvajanje.
 POGLAVJE III
 NESOGLASJA IN ODLOČITVE, SPREJETE V ODSOTNOSTI SKUPNE ODLOČITVE
 Člen 10
 Postopek odločanja v odsotnosti skupne odločitve
 1. Če se dogovor ne doseže v roku iz točke (a) člena 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, se konsolidacijski nadzornik na zahtevo katerega koli zadevnega pristojnega organa posvetuje z Evropskim bančnim organom (EBA). Konsolidacijski nadzornik se lahko posvetuje z EBA na lastno pobudo.
 2. Če se skupna odločitev ne doseže v roku iz točke (a) člena 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, se odločitev konsolidacijskega nadzornika iz prvega pododstavka člena 20(4) navedene uredbe zabeleži v pisni obliki in sprejme na zadnjega od naslednjih datumov:
 (a)
 en mesec po izteku roka iz točke (a) člena 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013, če noben izmed zadevnih pristojnih organov zadeve ni predložil EBA v skladu s četrtim pododstavkom člena 20(4) navedene uredbe;
 (b)
 en mesec po morebitnem nasvetu EBA v skladu z odstavkom 1 tega člena v primeru, ko se je konsolidacijski nadzornik posvetoval z EBA v roku iz točke (a) člena 20(2) Uredbe (EU) št. 575/2013;
 (c)
 en mesec po morebitni odločitvi, ki jo sprejme EBA v skladu s četrtim pododstavkom člena 20(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.
 3. Kadar se je z EBA posvetovalo v skladu z odstavkom 1, odločitev konsolidacijskega nadzornika iz odstavka 2 vključuje obrazložitev vsakega odstopanja od nasveta EBA.
 Člen 11
 Priprava odločitev, sprejetih v odsotnosti skupne odločitve
 Odločitev, ki jo sprejme konsolidacijski nadzornik v odsotnosti skupne odločitve, vključuje vse postavke iz člena 7(3), kot je ustrezno.
 Člen 12
 Sporočanje odločitev, sprejetih v odsotnosti skupne odločitve
 Konsolidacijski nadzornik svojo odločitev nemudoma sporoči vlagatelju in zadevnim pristojnim organom v skladu s tretjim pododstavkom člena 20(4) Uredbe (EU) št. 575/2013.
 POGLAVJE IV
 POSODOBITEV ODLOČITEV V PRIMERU POMEMBNIH RAZŠIRITEV ALI SPREMEMB MODELOV IN ZAČETEK VELJAVNOSTI
 Člen 13
 Pomembne razširitve ali spremembe modelov
 1. Kadar se vloga za dovoljenje nanaša na pomembne razširitve ali spremembe modela v skladu s členom 143(3), členom 151(4) ali (9), členom 283, členom 312(2) ali členom 363 Uredbe (EU) št. 575/2013, konsolidacijski nadzornik in pristojni organi, odgovorni za nadzor institucij, ki jih te pomembne razširitve ali spremembe modela zadevajo, sodelujejo in se v celoti posvetujejo, da sprejmejo odločitev, ali naj podelijo dovoljenje, za katero se zaproša v skladu s členom 20 Uredbe (EU) št. 575/2013, po postopku iz členov 3 do 9 te uredbe.
 2. Časovni razpored postopka skupnega odločanja za podelitev dovoljenja glede pomembnih razširitev in sprememb izpolnjuje vse naslednje zahteve:
 (a)
 je sorazmeren z obsegom pomembnih razširitev ali sprememb modela;
 (b)
 je sorazmeren z nalogami in delitvijo dela med konsolidacijskim nadzornikom in zadevnimi pristojnimi organi, ki so odgovorni za nadzor institucij, ki jih zadevajo te pomembne razširitve ali spremembe modela.
 Za namene točke (b) prvega pododstavka, kadar vloga zadeva pomembno razširitev ali spremembo, ki vpliva na institucije s sedežem v samo eni državi članici, se časovni okvir, dodeljen konsolidacijskemu nadzorniku, v vseh vidikih postopka v skladu s členi 3 do 9 ohrani na minimumu.
 Člen 14
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 16. oktobra 2015
 Za Komisijo
 Predsednik
 Jean-Claude JUNCKER
 (1) UL L 176, 27.6.2013, str. 1.
 (2) Uredba (EU) št. 1093/2010 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o ustanovitvi Evropskega nadzornega organa (Evropski bančni organ) in o spremembi Sklepa št. 716/2009/ES ter razveljavitvi Sklepa Komisije 2009/78/ES (UL L 331, 15.12.2010, str. 12).
 (3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2016/98 z dne 16. oktobra 2015 o dopolnitvi Direktive 2013/36/EU Evropskega parlamenta in Sveta v zvezi z regulativnimi tehničnimi standardi za določitev splošnih pogojev za delovanje kolegijev nadzornikov (glej stran 2 tega Uradnega lista).


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 5.5.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 133/21
 Sodba Splošnega sodišča z dne 21. marca 2012 – Marine Harvest Norway in Alsaker Fjordbruk proti Svetu
 (Zadeva T-113/06) (1)
 (Damping - Uvoz lososa s poreklom iz Nizozemske - Opredelitev industrije Skupnosti - Podoben proizvod - Sestava vzorca proizvajalcev Skupnosti)
 2012/C 133/40
 Jezik postopka: angleščina
 Stranke
 Tožeči stranki: Marine Harvest Norway AS, ki je pravna naslednica Fjord Seafood Norway AS (Bergen, Norveška); in Alsaker Fjordbruk AS (Onarheim, Norveška) (zastopnika: J. M. Juuhl-Langseth in P. Dyrberg, odvetnika)
 Tožena stranka: Svet Evropske unije (zastopniki: J. P. Hix in B. Driessen, zastopnika, skupaj z G. Berrischem, odvetnikom)
 Intervenient v podporo tožene stranke: Evropska komisija (zastopniki: sprva P. Stancanelli in K. Talabér-Ritz, nato K. Talabér-Ritz, T. Scharf in H. van Vliet, zastopniki, skupaj z E. McGovernom, barrister)
 Predmet
 Predlog za razveljavitev Uredbe Sveta (ES) št. 85/2006 z dne 17. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške (UL L 15, str. 1).
 Izrek
 1.
 Uredba Sveta (ES) št 85/2006 z dne 17. januarja 2006 o uvedbi dokončne protidampinške dajatve in dokončnem pobiranju začasne dajatve, uvedene na uvoz gojenega lososa s poreklom iz Norveške se razglasi za nično v delu, v katerem se nanaša na družbo Marine Harvest Norway AS, ki je pravna naslednica Fjord Seafood Norway AS za protidampinške dajatve, uvedene na uvoz, ki ga je zadnje navedena opravljala do 18. septembra 2007, in na družbo Alsaker Fjordbruk AS.
 2.
 V preostalem se tožba zavrne.
 3.
 Svet Evropske unije nosi svoje stroške in stroške družb Marine Harvest Norway, ki je pravna naslednica Fjord Seafood Norway, in Alsaker Fjordbruk.
 4.
 Evropska komisija nosi svoje stroške.
 (1) UL C 131, 3.6.2006.


text:
 22.11.2008
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 C 301/2
 Voľba predsedov trojčlenných komôr
 (2008/C 301/02)
 Na svojom zasadnutí 23. septembra 2008 sudcovia Súdneho dvora na základe článku 10 ods. 1 druhého pododseku rokovacieho poriadku zvolili na obdobie jedného roka od 7. októbra 2008 do 6. októbra 2009 za predsedov piatej, šiestej, siedmej a ôsmej trojčlennej komory týchto sudcov: páni Ilešič, Bonichot, Ó Caoimh a von Danwitz.


type: legislation

text:
 |
 52013PC0516
 Togra le haghaidh RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS ÓN gCOMHAIRLE lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006 maidir le loingsiú dramhaíola /* COM/2013/0516 final - 2013/0239 (COD) */
 MEABHRÁN MÍNIÚCHÁIN
 1. COMHTHÉACS AN TOGRA
 Leis an Rialachán maidir le Loingsiú
 Dramhaíola (Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006[1],
 'RLD') leagtar síos ceanglais maidir le loingsiú dramhaíola laistigh den AE
 agus maidir le loingsiú dramhaíola idir an AE agus tríú tíortha, chun an
 comhshaol a chosaint. Is déine na rialacha in RLD maidir le dramhaíl ghuaiseach
 ná na rialacha maidir le dramhaíl neamhghuaiseach.
 Tá toirmeasc ar gach onnmhairiú de dhramhaíl
 ghuaiseach go tíortha lasmuigh den ECFE agus ar gach onnmhairiú dramhaíola atá
 ceaptha lena diúscairt lasmuigh den AE nó de CSTE (Airteagail 34 agus 36
 de RLD). Trí bhíthin an toirmisc in RLD ar dramhaíl ghuaiseach a onnmhairiú
 lasmuigh den ECFE, tá an toirmeasc ar onnmhairiú i gCoinbhinsiún Basel de chuid
 na Náisiún Aontaithe á chur chun feidhme ón mbliain 1995. Is féidir dramhaíl
 neamhghuaiseach a onnmhairiú lena haisghabháil ar chuntar go ndéanfar í a
 bhainistiú ar dhóigh nach bhfuil díobhálacha don chomhshaol, is é sin le rá ar
 dhóigh is ionann, tríd is tríd, leis an dóigh a cheanglaítear leis na rialacha
 a chuirtear i bhfeidhm san AE[2].
 Laistigh den AE, beidh gach onnmhairiú
 dramhaíola chun críche aisghabhála i dteideal na saorghluaiseachta[3]. I gcás dramhaíola
 neamhghuaisí, níl loingsithe den sórt sin faoi réir aon réamhfhógra agus ní gá
 dóibh ach forálacha ginearálta faisnéise (Teidil II–IV de RLD) a chomhlíonadh.
 Tá idir loingsithe dramhaíola guaisí chun críche aisghabhála agus loingsithe
 dramhaíola chun críche diúscartha faoi réir réamhfhógra agus réamhthoiliú i
 scríbhinn. Mar sin féin, maidir le loingsiú dramhaíola chun críche aisghabhála,
 is ar forais a bhaineann leis an gcomhshaol arna leagan amach le RLD (Airteagal
 12), agus ar na forais sin amháin, is féidir leis na húdaráis inniúla cur i
 gcoinne loingsithe.
 Leagtar síos oibleagáidí sonracha maidir le
 dualgas a bheith ann loingsithe dramhaíola a thógáil ar ais má chinntear iad a
 bheith neamhdhleathach nó murar féidir iad a chur i gcrích mar a bhí beartaithe
 (Airteagail 22–25 de RLD).
 Tá foráil ghinearálta in Airteagal 50 de
 RLD maidir le forfheidhmiú lena n-ordaítear do na Ballstáit foráil a dhéanamh
 maidir le hiniúchtaí ar bhunaíochtaí agus ar ghnóthais i gcomhréir leis na
 ceanglais iniúchta atá i dTreoir 2008/98/CE (an Chreat-Treoir Dramhaíola),
 agus féadfaidh na Ballstáit iompar de bhóthar, i gcalafoirt etc. a sheiceáil,
 nó ag céim níos déanaí nuair atá an dramhaíl tagtha chomh fada leis an tsaoráid
 aisghabhála nó diúscartha. Seachas sin, fágtar rialuithe faoi na Ballstáit. Níl
 aon fhorálacha ar leith in RLD maidir leis an gcaoi a ndéanfar iniúchtaí: ní
 fhoráiltear leis ach go ndéanfaí mar chuid de sheiceálacha ar loingsithe
 doiciméid a iniúchadh, aitheantas a dhearbhú agus, nuair is iomchuí, seiceáil
 fhisiciúil a dhéanamh ar an dramhaíl.
 De dheasca fhoirmliú ginearálta na gceanglas
 iniúchta in RLD tá difríochtaí móra sa dóigh a gcuirtear iad i bhfeidhm sna
 Ballstáit éagsúla. Tá córais iniúchta atá críochnúil, atá ag feidhmiú go maith
 agus a dhíríonn ar loingsithe dramhaíola i gcalafoirt nó ag suíomhanna lucht
 déanta agus lucht bailithe dramhaíola forbartha ag cuid acu, ach tá fadhbanna
 suntasacha forfheidhmithe ag Ballstáit eile agus easpa struchtúir agus
 acmhainní orthu le sruthanna dramhaíola a rialú ná iniúchtaí a dhéanamh orthu.
 Fágann sin go roghnaíonn onnmhaireoirí dramhaíola neamhdhleathaí a gcuid
 dramhaíola a sheoladh trí Bhallstáit a bhfuil an méid is lú rialuithe i
 bhfeidhm iontu, rud ar a dtugtar 'ceannach ó chalafort go calafort’. Má
 threisítear ar an bhforfheidhmiú i mBallstát amháin, aistríonn onnmhaireoirí
 neamhdhleathacha a n‐onnmhairiú go Ballstát eile. Dá bhrí sin, ní féidir
 loingsiú neamhdhleathach dramhaíola a chosc go héifeachtach ach amháin má tá
 rialuithe leordhóthanacha á gcur i bhfeidhm i ngach Ballstát.
 Is iad na loingsithe dramhaíola neamhdhleathaí
 sin ina bhfuil dramhaíl ghuaiseach nó dramhaíl a chuirtear á dumpáil go
 neamhdhleathach nó á cóireáil ar dhóigh fhochaighdeánach is mó a chruthaíonn
 fadhbanna. Is minic a bhíonn dian-ainiarsmaí ag an dumpáil sin nó ag an
 gcóireáil fhochaighdeánach sin ar shláinte na muintire a chónaíonn thart
 timpeall an limistéir dhiúscartha/chóireála. Ina theannta sin, déanann
 sceitheadh ábhair díobháil don ithir agus d'fhoinsí uisce, agus tagann
 aerthruailliú as de dheasca astaíochtaí ó rudaí amhail trom-mhiotail agus
 truailleáin orgánacha mharthanacha. Mura bhfuil caighdeáin ná acmhainneacht
 athchúrsála leormhaith sna tíortha cinn scríbe, ciallaíonn sé sin gurb amhlaidh
 atáthar ag onnmhairiú guaiseacha féideartha comhshaoil agus sláinte go háiteanna
 eile den domhan. Géaraíonn sé sin ar an
 téamh domhanda agus ar ídiú an ózóin freisin.
 Beidh an togra reachtach seo ina thaca agus
 ina ghléas stiúrtha ag cigireachtaí na mBallstát d'fhonn dul i ngleic leis na
 sruthanna dramhaíola fadhbacha ardriosca atá luaite thuas. Is iad na Ballstáit
 a dhéanfaidh na measúnuithe riosca, agus cuimseoidh na measúnuithe sin
 sruthanna sonracha dramhaíola agus foinsí as a dtagann loingsithe
 neamhdhleathacha, agus cuirfear san áireamh iontu sonraí atá bunaithe ar
 fhaisnéis, e.g. imscrúdaithe agus anailísí ar ghíomhaíochtaí coiriúla arna
 ndéanamh ag na póilíní. Gach bliain roghnófar tosaíochtaí na gcigireachtaí agus
 déanfar an roghnú sin i bhfianaise na measúnuithe riosca atá foilsithe sna
 pleananna cigireachta bliantúla. Cuirfear na pleananna sin ar fail don phobal.
 Cuirfidh na cigirí na pleananna cigireachta san áireamh ina gcuid oibre agus
 cuirfidh siad ceangal ar onnmhaireoirí dramhaíola neamhdhleathaí amhrasta
 fianaise a thabhairt, i gcomhréir leis na forálacha ábhartha sa togra.
 Fadhb mhór a bhíonn ann go minic is ea
 loingsithe neamhdhleathacha dramhaíola. Is minic a théitear timpeall ar
 thoirmisc onnmhairíochta dá bhforáiltear in RLD ar dhramhaíl ghuaiseach agus ar
 dhramhaíl atá le diúscairt. Is minic a dhéantar dramhaíl ghuaiseach a lipéadú
 mar earraí athláimhe agus dramhaíl atá le diúscairt mar dhramhaíl ar an
 mbealach chun a haisghabhála. Tá sé seo dearbhaithe ag na comh-iniúchtaí a
 rinne "an líonra um chur chun feidhme agus fhorghníomhú dhlí an
 chomhshaoil – seoladh braisle-dramhaíola thar teorainneacha" (IMPEL-tfs),
 le tacaíocht ón gCoimisiún. Léirigh na hiniúchtaí sin gur minic nach
 gcomhlíontar ceanglais RLD de thoradh loingsithe neamhdhleathacha dramhaíola.
 Mar chuid de na comh-iniúchtaí a rinneadh idir Deireadh Fómhair 2008 agus
 Samhain 2010, sheiceáil 22 Ballstát iompar de bhóthar agus i
 gcalafoirt (breis agus 20,000 iniúchadh iompair agus os cionn céad iniúchadh
 cuideachta)[4]
 agus thug siad tuairisc ar na torthaí. Ag cur san áireamh líon iomlán na
 loingsithe dramhaíola ón AE agus laistigh den AE a ndearnadh iniúchadh orthu le
 linn na tréimhse sin (3,454) agus líon na sáruithe (863), meastar gurb é
 25 % an ráta foriomlán neamhchomhlíontachta.
 I staidéar a rinneadh sa bhliain 2011 rinneadh
 meastachán ar thonnáiste na loingsithe neamhdhleathacha mar chion d’iomlán na
 loingsithe dramhaíola arna seoladh laistigh den AE agus amach ón AE[5]. Mura mbeadh ach 1% d'iomlán na
 loingsithe dramhaíola neamhdhleathach, dar leis an staidéar, bheadh 2.8 milliún
 tona mar thonnáiste neamhdhleathach sa bhliain.
 Tagann loingsithe neamhdhleathacha dramhaíola
 go minic ó shaoráidí bailithe, stórála agus sórtála neamhrialaithe, áit a
 bhfaigheann oibreoirí neamhdhleathacha dramhaíl agus seolann siad í go
 neamhdhleathach ansin go tíortha i mbéal forbartha. Dar le staidéar a rinne
 Europol sa bhliain 2011[6],
 úsáidtear suíomhanna idirmheánacha go minic chun ceann scríbe na dramhaíola a
 cheilt agus le cur isteach ar iarrachtaí forfheidhmithe dlí na cuideachtaí
 foinse a shainaithint.
 Tá ról tábhachtach ag na calafoirt sa chuid
 thiar thuaidh den AE (Antuairp, Hamburg, Le Havre agus Rotterdam) maidir le
 honnmhairiú dramhaíola (dramhaíl leictreonach, feithiclí a bhfuil a ré caite,
 plaistigh, páipéar agus cineálacha éagsúla dramhaíola guaisí) go tíortha san Afraic
 agus san Áise. Ós rud é go seoltar tonnáistí móra dramhaíola amach as an AE trí
 roinnt mhaith de na calafoirt sin (go dlíthiúil agus go mídhleathach), déantar
 rialuithe orthu níos minice agus, dá thoradh sin, is dócha go ndéantar níos mó
 loingsithe neamhdhleathacha dramhaíola a bhrath.
 Ní amháin go gcuideodh forfheidhmiú
 éifeachtach agus iniúchtaí éifeachtacha ar loingsiú dramhaíola chun cosc a chur
 leis na tionchair thromchúiseacha chomhshaoil agus shláinte a eascraíonn ó
 dhramhaíl a sheoladh go neamhdhleathach, ach dhéanfaí na costais arda a laghdú
 agus bheadh sochair dhíreacha eacnamaíocha dá thoradh do na Ballstáit agus don
 tionscal. I measc na sochar airgeadais a bheadh ann de bharr forfheidhmiú
 feabhsaithe, tá go seachnófaí costais ghlanta agus aisdúichithe. Mar shampla, i
 staidéar le déanaí léiríodh méadú ar cháilíocht agus ar chainníocht na
 dramhaíola a athchúrsáladh de thoradh an fhorfheidhmithe níos déine i gcalafort
 Rotterdam, toisc go ndearnadh dramhaíl a ródú trí bhealaí dlíthiúla go saoráidí
 a bhfuil teicnící cóireála níos fearr iontu. Mar thoradh ar na hiniúchtaí
 treisithe i gcalafort Rotterdam cruthaíodh 22 post nua chomh maith – i
 gcustaim, ag déanamh iniúchtaí agus in ionaid chóireála dramhaíola[7].
 I gconclúidí na Comhairle, an 3 Meitheamh
 2010, iarradh ar an gCoimisiún, inter alia, a mhachnamh a dhéanamh
 féachaint an bhféadfaí ceanglais AE maidir le hiniúchtaí agus seiceálacha ar an
 láthair faoin RLD a neartú. Mar fhreagairt air seo, tá an Coimisiún tar éis
 measúnú níos sonraí a dhéanamh ar an gceist agus d’ullmhaigh sé measúnú
 tionchair ex ante, i gcomhréir lena threoirlínte maidir le measúnuithe
 tionchair.
 2. TORTHAÍ AN CHOMHAIRLIÚCHÁIN LEIS NA
 PÁIRTITHE LEASMHARA AGUS MEASÚNUITHE TIONCHAIR
 An 25 Eanáir 2011, sheol an Coimisiún comhairliúchán
 ar líne do pháirtithe leasmhara trína shuíomh gréasáin EUROPA i gcomhréir leis
 na híoschaighdeáin le haghaidh comhairliúcháin. Bhí an comhairliúchán oscailte
 do na páirtithe leasmhara go léir ar feadh aon seachtain déag, agus é
 inrochtana tríd an bpointe rochtana aonair ar an idirlíon. [8] Le linn an chomhairliúcháin,
 fuarthas 65 aighneacht ó 18 n-údarás Ballstát, ó údarás amháin i dtír de chuid
 an Limistéir Eorpaigh Eacnamaíoch, ó 25 eagraíocht tionscail, ó chúig
 chuideachta phríobháideacha, ó dhá eagraíocht phoiblí, ó thrí eagraíocht
 neamhrialtasacha agus ó 11 duine aonair[9].
 Nocht 90% de na freagróirí go raibh siad i bhfabhar ceanglas reachtach ar
 leibhéal an AE maidir le cigireachtaí ar loingsithe dramhaíola.
 Le linn comhairliúcháin phoiblí a rinneadh in
 2012 faoi ghníomhartha reachtacha a chuireann ualach ar fiontair bheaga agus
 mheánmhéide, dúradh nár tháinig cómhargadh d'úsáid agus d'athchúrsáil
 dramhaíola as RLD toisc go bhfuil sé á chur i bhfeidhm agus á léirmhíniú ar
 bhealaí éagsúla ag na Ballstáit, agus gur cheart iarracht níos mó a dhéanamh
 féachaint chuige go gcuirfí an Rialachán sin i bhfeidhm ar bhealach níos
 aonfhoirmí agus béim níos mó ann ar dhramhaíl ghuaiseach seachas ar dhramhaíl
 nach bhfuil fadhbanna ag baint léi. Cúis imní eile a bhí ann gur cheart nósanna
 imeachta chun dramhaíl a aistriú idir Ballstáit a shimpliú tuilleadh rud a
 fhágfadh cigireacht agus measúnú saoráidí cóireála dramhaíola faoi údaráis na
 mBallstát a ghlacann leis an dramhaíl.
 Tá an togra reachtach seo maidir le loingsiú
 dramhaíola ceaptha féachaint chuige go gcuirfear RLD i bhfeidhm ar bhealach
 níos aonfhoirmí trí íoscheanglais chigireachtaí a bhunú ar fud an AE agus béim
 níos mó ann ar shruthanna fadhbacha dramhaíola[10].
 Faoin RLD, tá nós imeachta simplithe ann do loingsithe dramhaíola lena n-athghabháil
 i gcomparáid le loingsithe dramhaíola lena ndiúscairt. Mar sin féin, ceal
 nósanna imeachta comhchuibhithe cigireachta baintear an bonn d’fheidhmiú cuí an
 mhargaidh inmheánaigh i ndáil le loingsithe dramhaíola. Le go bhfeidhmeoidh an
 margadh inmheánach go cuí ní mór iniúchtaí ar loingsithe dramhaíola a chur i
 gcrích go héifeachtach ar fud an AE. Toisc nach bhfuil cothrom iomaíochta faoi
 láthair i ngeall ar míréireachtaí móra sna cleachtais forghníomhaithe, tá na gnólachtaí
 atá géilliúil don dlí faoi mhíbhuntáiste. I ngeall ar na rátaí arda loingsithe
 mídhleathacha dramhaíola baintear an bonn de na tionscail dhlíthiúla cóireála
 agus diúscartha dramhaíola. Dá gcuirfí an RLD i bhfeidhm go cuí ar fud an AE
 threiseofaí muinín na n‐oibreoirí eacnamaíocha sa chóras loingsithe
 dramhaíola. Gheobhadh na cuideachtaí in earnáil na hathchúrsála agus
 bainistíochta dramhaíola dreasachtaí le hinfheistíocht a dhéanamh agus poist
 nua a chruthú.
 Is cúram d’údaráis sa Bhallstát ina bhfuil na
 saoráidí cóireála dramhaíola lonnaithe é cigireacht a dhéanamh orthu.
 Mar sin féin, ní mór don údarás inniúil sa Bhallstát seolta bheith ábalta meastóireacht
 a dhéanamh ar an tslí ina mbainisteoidh an tsaoráid sa Bhallstát fála an
 dramhaíl. Mar shampla, tar éis dó chineál na dramhaíola a scrúdú, féadfaidh an
 t-údarás seolta a bhaint de thátal as an méid sin nach féidir leis an tsaoráid
 sa Bhallstát fála í a bhainistiú i gcomhréir le hAirteagal 11 agus Airteagal 12
 den RLD. Ní mór an meastóireacht sin a dhéanamh sula bhfágfaidh an
 loingsiú an tír sheolta, mura dhéantar amhlaidh ní féidir loingsithe mídhleathacha
 a chosc. Más loingsiú mídhleathach atá ann, féadfar go mbeidh ar an tír sheolta
 an bille a íoc as, inter alia, an dramhaíl a thógáil ar ais. Ní féidir,
 dá bhrí sin, meastóireacht na saoráidí cóireála dramhaíola a fhágáil
 faoi údaráis na mBallstát a nglacann léi amháin.
 I measúnú tionchair ex-ante an Choimisiúin ar
 an togra reachtach seo rinneadh staidéar ar roinnt roghanna d'fhonn iniúchtaí
 agus forfheidhmiú RLD a threisiú. Bhí "an líonra um chur chun feidhme agus
 fhorghníomhú dhlí an chomhshaoil – seoladh braisle-dramhaíola thar
 teorainneacha" (IMPEL-tfs), údaráis i mBallstáit agus grúpaí éagsúla de
 pháirtithe leasmhara dlúthpháirteach in ullmhú na staidéar a seoladh chun tacú
 leis an measúnú.
 De réir chonclúidí an mheasúnaithe, teaglaim
 de cheanglais reachtúla agus treoir ón AE an rogha is éifeachtaí chun aghaidh a
 thabhairt ar na fadhbanna a bhaineann le loingsithe neamhdhleathacha
 dramhaíola. Bheadh an glanchostas is ísle ag gabháil leis an rogha sin chomh
 maith leis an tionchar eacnamaíoch, sóisialta agus comhshaoil is dearfaí.
 Bheadh laghdú mór ar chostais ghlanta agus aisdúichithe dá thoradh mar aon le
 laghdú ar chostais indíreacha do na Ballstáit ina ndéanann an dramhaíl
 idirthuras iontu. Bhainfeadh an tionscal leas chomh maith as comhchuibhiú na
 reachtaíochta. Barrfheabhas a chur ar phróisis, teicnící sórtála dramhaíola
 níos fearr agus cáilíocht níos fearr dramhaíola na torthaí a bheadh ar níos mó
 dramhaíola a ródú trí bhealaí dleathacha. Le ceangal dlíthiúil chun iniúchtaí a
 threisiú d'fhéadfaí poist nua a chruthú freisin agus sheachnófaí athlonnú post
 lasmuigh den AE.
 Mar chuid den mheasúnú tionchair rinneadh
 meastachán ar na costais a bheadh de dhíth do Bhallstáit nach bhfuil córais
 iniúchta leormhaithe acu (e.g. earcú foirne, agus uasghrádú a dhéanamh ar
 bhonneagar agus iniúchtaí). Bheadh thart ar EUR 4 mhilliún sa bhliain i gceist
 leis na costais sin don AE ar fad, ach d'fhéadfadh sé gur tábhachtaí na sochair
 eacnamaíocha agus shóisialta agus/nó d'fhéadfaí iad a mhaoiniú le fíneálacha
 arna mbailiú. De réir an mheasúnaithe tionchair, dá mbeadh meánfhíneálacha mar
 thoradh ar fiú níos lú ná 1% d'iomlán na n-iniúchtaí bliantúla, chumhdófaí costas
 na n-iniúchtaí breise a theastódh.
 Cinntear sa mheasúnú tionchair gurb é pleanáil
 iniúchtaí an ceann is tábhachtaí de na bearta reachtacha atá beartaithe. An
 dara rud is mó tábhacht a chuideodh an fhadhb a réiteach is ea féidearthacht a
 bheith ag na húdaráis inniúla sna Ballstáit ceanglas a chur ar onnmhaireoirí
 dramhaíola neamhdhleathaí amhrasta fianaise a thabhairt d'fhonn dlíthiúlacht
 loingsithe a sheiceáil, agus ansin in ord íslitheach,rialuithe ar shaoráidí
 réamhtheachtacha agus oiliúint d'údaráis.
 3. EILIMINTÍ DLÍTHIÚLA AN TOGRA
 Leasaítear Airteagal 50 de RLD le
 hAirteagal 1(3)(b) den togra seo trí cheanglais maidir le pleanáil
 iniúchtaí do loingsithe dramhaíola a thabhairt isteach.
 Le hAirteagal 1(3)(c) tugtar isteach, in
 Airteagal 50, féidearthacht a bheith ag údaráis inniúla sna Ballstáit ceanglas
 a chur ar onnmhaireoirí dramhaíola neamhdhleathaí amhrasta fianaise a thabhairt
 d'fhonn dlíthiúlacht loingsithe a sheiceáil. D'fhéadfadh baint a bheith ag an
 bhfianaise sin maidir le cé acu "dramhaíl" atá san ábhar nó nach ea,
 leis an loingsiú a bheith beartaithe chun críche aisghabhála nó diúscartha, nó
 le cineál na modhanna sonracha cóireála dramhaíola agus na gcaighdeán arna gcur
 i bhfeidhm ag an tsaoráid sa tír chinn scríbe, d’fhonn comhlíonadh Airteagal 49
 de RLD a mheasúnú.
 Le
 hAirteagal 1(2) agus Airteagal 1(4) déantar RLD a ailíniú le
 hAirteagal 290 den Chonradh ar Fheidhmiú an Aontais Eorpaigh i gcomhréir
 le gealltanas an Choimisiúin athbhreithniú a dhéanamh ar fhorálacha a ghabhann
 leis an nós imeachta rialúcháin i ngach ionstraim a bhfuil sé ar intinn aige a
 leasú.
 Foráiltear in
 Airteagal 2 den togra seo go dtiocfaidh an Rialachán i bhfeidhm an fichiú
 lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh agus cuirfear
 i bhfeidhm é ón [1 Eanáir xxxx nó 1 Iúil xxxx cibé dáta is luaithe ar an
 gcuntar go bhfuil an dáta sé mhí ar a laghad ó theacht i bhfeidhm an Rialacháin].
 4. IMPLEACHT BHUISÉADACH
 Neamhbhainteach.
 5. EILIMINTÍ ROGHNACHA
 Neamhbhainteach.
 2013/0239 (COD)
 Togra le haghaidh
 RIALACHÁIN Ó PHARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 ÓN gCOMHAIRLE
 lena leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006
 maidir le loingsiú dramhaíola
 TÁ PARLAIMINT NA hEORPA AGUS
 COMHAIRLE AN AONTAIS EORPAIGH,
 Ag féachaint don Chonradh ar Fheidhmiú an
 Aontais Eorpaigh, agus go háirithe Airteagal 192(1) de,
 Ag féachaint don togra ón gCoimisiún Eorpach,
 Tar éis dóibh an dréachtghníomh reachtach a
 chur chuig na Parlaimintí náisiúnta,
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste Eacnamaíoch
 agus Sóisialta na hEorpa[11],
 Ag féachaint don tuairim ó Choiste na Réigiún[12],
 Ag gníomhú dóibh i gcomhréir leis an ngnáthnós
 imeachta reachtach,
 De bharr an méid seo a leanas:
 (1) Le Rialachán (CE)
 Uimh. 1013/2006 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 14 Meitheamh
 2006 maidir le loingsiú dramhaíola[13],
 leagtar síos ceanglais maidir le loingsiú dramhaíola laistigh den AE agus
 maidir le loingsiú dramhaíola idir an AE agus tríú tíortha, chun an comhshaol a
 chosaint. Tugadh faoi deara, áfach, go raibh bearnaí san fhorfheidhmiú agus sna
 hiniúchtaí a rinne údaráis inniúla na mBallstát de dheasca, inter alia,
 easpa forálacha soiléire sa Rialachán maidir leis na nithe sin.
 (2) Ní mór iniúchtaí ar loingsiú
 dramhaíola a phleanáil go leormhaith chun an acmhainneacht a bheidh de dhíth ó
 na hiniúchtaí ar loingsiú dramhaíola a bheith ar eolas agus chun cosc
 éifeachtach a chur le loingsithe neamhdhleathacha. Ba cheart, dá bhrí sin, na
 forálacha maidir le forfheidhmiú agus iniúchtaí in Airteagal 50 de
 Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006 a neartú d’fhonn pleanáil rialta agus
 comhsheasmhach iniúchtaí a áirithiú. Ba cheart roinnt príomheilimintí a áireamh
 sa phleanáil. Ina measc sin tá measúnuithe riosca, straitéisí, cuspóirí,
 tosaíochtaí, líon agus cineálacha na n-iniúchtaí atá pleanáilte, sannadh
 tascanna, modhanna comhair idir údaráis agus forálacha maidir le hoiliúint ar
 chigirí.
 (3) Tá éagsúlacht sna rialacha ar
 fud an Aontais maidir le féidearthacht a bheith ag údaráis inniúla sna
 Ballstáit ceanglas a chur ar onnmhaireoirí dramhaíola fianaise a thabhairt
 d'fhonn dlíthiúlacht loingsithe a sheiceáil. D'fhéadfadh an fhianaise sin a
 bheith ag baint le cé acu "dramhaíl" an tsubstaint nó an rud de réir
 bhrí Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006 nó nach ea, nó le cé acu a sheolfar an
 dramhaíl go saoráidí atá neamhdhíobhálach don chomhshaol i gcomhréir le
 hAirteagal 49 den Rialachán nó nach seolfar. Dá bhrí sin, ba cheart foráil
 a dhéanamh le hAirteagal 50 den Rialachán maidir le féidearthacht a bheith ag
 údaráis inniúla sna Ballstáit ceanglas a chur ar onnmhaireoirí dramhaíola neamhdhleathaí
 amhrasta fianaise a thabhairt d'fhonn dlíthiúlacht loingsithe a sheiceáil.
 (4) Is minic a thagann loingsithe
 neamhdhleathacha dramhaíola ó shaoráidí bailithe, stórála agus sórtála
 neamhrialaithe. Ba cheart, dá bhrí sin, ceanglais iniúchta a thabhairt isteach
 i gcás láithreacha mar iad.
 (5) Mar thoradh ar theacht i
 bhfeidhm Chonradh Liospóin, is gá na cumhachtaí a thugtar don Choimisiún faoi
 Rialachán (CE) 1013/2006 a ailíniú le hAirteagal 290 den Chonradh.
 (6) Ba cheart an chumhacht chun
 gníomhartha a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 290 den Chonradh a
 tharmligean chuig an gCoimisiún leis an gcuspóir ceanglais theicniúla agus
 eagrúcháin a ghlacadh do chur chun feidhme praiticiúil córais idirmhalartaithe
 leictreonaigh sonraí. Tá sé thar a bheith tábhachtach go rachaidh an Coimisiún
 i mbun comhairliúcháin iomchuí le linn a chuid oibre ullmhúcháin, lena
 n-áirítear le saineolaithe.
 (7) Ba cheart don Choimisiún a
 áirithiú, agus gníomhartha tarmligthe á n-ullmhú agus á dtarraingt suas aige,
 go ndéanfar na doiciméid ábhartha a tharchur an tráth céanna, go tráthúil agus
 go hiomchuí, chuig Parlaimint na hEorpa agus chuig an gComhairle.
 (8) Féadfaidh an Coimisiún
 treoirlínte a ghlacadh maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 12(1)(g) den
 Rialachán, mar aon le treoirlínte maidir le cur i bhfeidhm Airteagal 15
 den Rialachán, treoirlínte maidir le comhar na n-údarás inniúil maidir le
 loingsithe neamhdhleathacha, tuilleadh treorach maidir le húsáid teangacha,
 agus tuilleadh soiléirithe ar cheanglais nós imeachta Theideal II den
 Rialachán maidir lena gcur i bhfeidhm i dtaca le honnmhairithe, allmhairithe
 agus dramhaíl ar a bealach ón gComhphobal, go dtí an Comhphobal agus tríd an
 gComhphobal.
 (9) Dá bhrí sin, ba cheart
 Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006 a leasú dá réir.
 (10) Ba cheart feidhm a bheith ag an
 Rialacháin seo ón 1 Eanáir [xxxx] nó ón 1 Iúil [xxxx] cibé dáta is luaithe
 ar an gcuntar go mbeidh an dáta sin sé mhí ar a laghad tar éis theacht i
 bhfeidhm an Rialacháin, chun go mbeidh dóthain ama ag Ballstáit agus gnólachtaí
 ullmhú chun na bearta a cheanglaítear faoi Airteagal 50 den Rialachán a chur
 i bhfeidhm.
 TAR ÉIS AN RIALACHÁN SEO A
 GHLACADH:
 Airteagal 1
 Leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006
 mar seo a leanas:
 (1) in Airteagal 2, cuirtear isteach
 mír 36 seo a leanas:
 '36. ciallaíonn 'athúsáid' aon oibríocht ina
 mbaintear úsáid in athuair as táirgí nó comhpháirteanna nach dramhaíl iad don
 chúis chéanna ar ceapadh iad an chéad lá.
 (2) in Airteagal 26, cuirtear isteach
 mír 5 seo a leanas:
 '5. Tabharfar de chumhacht don Choimisiún
 gníomhartha tarmligthe a ghlacadh i gcomhréir le hAirteagal 59 i ndáil le
 ceanglais theicniúla agus eagrúcháin do chur chun feidhme praiticiúil córais
 idirmhalartaithe leictreonaigh sonraí chun doiciméid agus faisnéis a chur
 isteach.'
 (3) leasaítear Airteagal 50 mar seo a
 leanas:
 (a) cuirtear an méid seo a leanas in ionad
 mhír 2:
 '2. Déanfaidh
 Ballstáit, trí bhíthin beart chun an Rialachán seo a fhorfheidhmiú, foráil, inter
 alia, maidir le hiniúchtaí ar bhunaíochtaí agus ar ghnóthais i gcomhréir le
 hAirteagal 34 de Threoir 2008/98/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón
 gComhairle an 19 Samhain 2008 maidir le dramhaíl[14], agus maidir le seiceálacha ar
 an láthair ar loingsithe dramhaíola nó seiceálacha ar an aisghabháil nó an
 diúscairt lena mbaineann.'
 (b) cuirtear mír 2a isteach seo a leanas:
 '2a. Áiritheoidh Ballstáit go mbunóidh a
 n-údaráis inniúla pleananna d'iniúchtaí dírithe ar chomhlíonadh an Rialacháin
 seo a sheiceáil. Cumhdófar limistéar geografach iomlán an Bhallstáit lena
 mbaineann sna pleananna agus beidh feidhm acu maidir le gach iniúchadh a
 dhéanfar ar loingsithe dramhaíola i gcomhréir le mír 2, lena n-áirítear
 iniúchtaí ar bhunaíochtaí agus ar ghnóthais, ar iompar de bhóthar agus
 d'iarnród agus ar choinsíneachtaí i gcalafoirt. Áireofar na nithe seo leanas
 sna pleananna sin:
 (a)
 straitéis agus cuspóirí d’iniúchtaí ar loingsithe
 dramhaíola a thagraíonn do na hacmhainní riachtanacha daonna, airgeadais agus
 eile;
 (b)
 measúnú riosca lena gcumhdaítear sainshruthanna
 dramhaíola agus foinsí loingsithe neamhdhleathacha, agus lena gcuirtear sonraí
 bunaithe ar fhaisnéis, ar nós iniúchtaí póilíní agus anailís ar ghníomhaíochtaí
 coiriúla, san áireamh;
 (c)
 tosaíochtaí agus cur síos ar an gcaoi a roghnaíodh
 na tosaíochtaí sin bunaithe ar straitéisí, cuspóirí agus measúnú riosca;
 (d)
 faisnéis i dtaobh líon agus cineálacha na
 n-iniúchtaí atá pleanáilte maidir le suíomhanna dramhaíola, iompar de bhóthar
 agus d'iarnród agus coinsíneachtaí i gcalafoirt;
 (e)
 sannadh tascanna do gach údarás a bhfuil baint aige
 le hiniúchtaí ar loingsithe dramhaíola;
 (f)
 modhanna comhair idir údaráis dhifriúla a bhfuil
 baint acu le hiniúchtaí; agus
 (g)
 measúnú ar an riachtanas oiliúint a chur ar chigirí
 maidir le ceisteanna teicniúla agus dlíthiúla a bhaineann le bainistiú
 dramhaíola agus loingsiú dramhaíola agus forálacha maidir le cláir rialta
 oiliúna.
 Athbhreithneofar na pleananna go bliantúil ar
 a laghad agus tabharfar cothrom le dáta iad nuair is iomchuí. Déanfar
 meastóireacht san athbhreithniú ar a mhéid a cuireadh cuspóirí agus eilimintí
 eile na bpleananna chun feidhme.
 Cuirfidh an t-údarás inniúil na pleananna ar
 fáil go poiblí i gcomhréir le Treoir 2003/4/CE ó Pharlaimint na hEorpa
 agus ón gComhairle an 28 Eanáir 2003 maidir le rochtain phoiblí ar
 fhaisnéis ar an gcomhshaol[15]'.'
 (c) cuirtear isteach
 mír 4a agus mír 4b seo a leanas:
 '4a. Lena áirithiú nach bhfuil dramhaíl de
 réir bhrí Airteagal 2(1) i loingsiú, féadfaidh an t-údarás inniúil:
 (i) a fhíorú go bhfuil foráil déanta maidir
 leis an loingsiú a chosaint go hiomchuí in aghaidh díobhála le linn iompair,
 luchtaithe agus díluchtaithe; agus
 (ii) i gcásanna ina bhfuiltear in amhras
 faoi loingsiú mídhleathach, ceanglas a chur ar an té atá i bhfeighil an tseolta
 cóip den sonrasc agus den chonradh a bhaineann le díol nó le haistriú úinéireacht
 na substainte nó an ní a chur isteach, ina luaitear gur athúsáid atá beartaithe
 dó de réir bhrí Airteagal 2(36), agus a cheangal air a chruthú go bhfuil
 an tsubstaint nó an ní go hiomlán feidhmiúil.
 4b. Le fáil amach má tá loingsiú ceaptha
 d’oibríochtaí aisghabhála atá i gcomhréir le Airteagal 49, i gcásanna ina
 bhfuiltear in amhras faoi loingsiú mídhleathach féadfaidh an t-údarás inniúil
 ceanglas a chur ar an té atá i bhfeighil an tseolta conradh, litir nó doiciméad
 eile atá sínithe ag an tsaoráid aisghabhála a chur isteach ina sainítear na
 modhanna cóireála dramhaíola, agus na teicneolaíochtaí agus na caighdeáin arna
 gcur i bhfeidhm sa tsaoráid aisghabhála sa tír chinn scríbe.'
 (4) Cuirtear an
 méid seo a leanas in ionad Airteagal 59 agus Airteagal 59a:
 'Airteagal 59
 An
 tarmligean a fheidhmiú
 1.
 Is faoi réir na gcoinníollacha a leagtar síos san
 Airteagal seo a thugtar an chumhacht don Choimisiún gníomhartha tarmligthe
 a ghlacadh.
 2.
 Tabharfar an tarmligean cumhachta dá dtagraítear in
 Airteagal 26(5) don Choimisiún ar feadh tréimhse neamhchinntithe ó dháta
 theacht i bhfeidhm an Rialacháin seo.
 3.
 Féadfaidh Parlaimint na hEorpa nó an Chomhairle an
 tarmligean cumhachta dá dtagraítear in Airteagal 26(5) a chúlghairm tráth
 ar bith. Leis an gcinneadh cúlghairm a dhéanamh, cuirfear deireadh le
 tarmligean na cumhachta atá sonraithe sa chinneadh sin. Gabhfaidh éifeacht leis
 an gcúlghairm an lá tar éis fhoilsiú an chinnidh in Iris Oifigiúil an Aontais
 Eorpaigh nó ar dháta níos déanaí a shonrófar sa chinneadh. Ní dhéanfaidh sé aon
 difear do bhailíocht na ngníomhartha tarmligthe atá i bhfeidhm cheana féin.
 4.
 A luaithe a ghlacfaidh sé gníomh tarmligthe,
 tabharfaidh an Coimisiún fógra ina leith go comhuaineach do Pharlaimint na
 hEorpa agus don Chomhairle.
 5.
 Ní thiocfaidh gníomh tarmligthe arna ghlacadh de
 bhun Airteagal 26(5) i bhfeidhm ach amháin más rud é nár chuir Parlaimint
 na hEorpa ná an Chomhairle ina choinne laistigh de thréimhse dhá mhí ón bhfógra
 faoin ngníomh sin a tabhairt do Pharlaimint na hEorpa nó don Chomhairle nó, sula
 dtéann an tréimhse sin in éag, má tá sé curtha in iúl ag Parlaimint na hEorpa
 agus ag an gComhairle araon don Choimisiún nach gcuirfidh siad ina choinne.
 Cuirfear dhá mhí leis an tréimhse sin ar thionscnamh ó Pharlaimint na
 hEorpa nó ón gComhairle.
 Airteagal 59a
 An nós
 imeachta coiste
 1. Beidh an coiste a bunaíodh le
 hAirteagal 39 de Threoir 2008/98/CE de chúnamh ag an gCoimisiún.
 Is é a bheidh sa Choiste sin
 Coiste de réir bhrí Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.
 2. I gcás ina ndéanfar tagairt don mhír seo,
 beidh feidhm ag Airteagal 5 de Rialachán (AE) Uimh. 182/2011.'
 Airteagal 2
 Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an
 fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón [1 Eanáir xxxx nó 1 Iúil xxxx cibé dáta is luaithe ar
 an gcuntar go mbeidh an dáta sin sé mhí ar a laghad ó theacht i bhfeidhm an
 Rialacháin].
 Beidh an Rialachán seo ina cheangal go huile
 agus go hiomlán agus beidh sé infheidhme go díreach i ngach Ballstát.
 Arna dhéanamh sa Bhruiséil,
 Thar ceann Pharlaimint na hEorpa Thar
 ceann na Comhairle
 an tUachtarán an
 tUachtarán
 [1] Rialachán (CE) Uimh. 1013/2006
 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle maidir le loingsiú dramhaíola, IO L
 190, 12.7.2006, lch. 1.
 [2] Airteagail 18 agus 49 agus
 Iarscríbhinn VII de RLD. Féach chomh
 maith Rialachán (CE) Uimh. 674/2012 ón gCoimisiún an 23 Iúil 2012 lena
 leasaítear Rialachán (CE) Uimh. 1418/2007 maidir le honnmhairiú dramhaíola
 áirithe chun críocha aisghabhála go tíortha áirithe nach bhfuil san ECFE.
 [3] Maidir le dramhaíl chathrach a
 bhailítear ó theaghlaigh phríobháideacha, lena n-áirítear cásannna ina
 mbailítear dramhaíl de chuid táirgeoirí eile (dramhaíl a bhaineann le hiontráil
 20 03 01) mar chuid den bhailiú sin, tá sí faoi réir na bhforálacha céanna
 maidir le diúscairt dramhaíola (Airteagal 3(5) de RLD). Maidir le loingsithe atá ag teacht isteach chuig loisceoir agus atá
 aicmithe mar loingsithe aisghabhála, tá siad faoi réir rialacha sonracha
 (Airteagal 16 de Threoir 2008/98/CE ('an Chreat-Treoir Dramhaíola')).
 [4] Tá tuairisc mhionsonraithe IMPEL ó na comh-iniúchtaí le
 fáil ag: http://impel.eu/wp-content/uploads/2012/01/IMPEL-TFS-EA-II-Project-_Final-report-adopted-v1-4.pdf.
 [5] Measúnú agus treoir maidir le
 reachtaíocht dramhaíola an AE a chur chun feidhme sna Ballstáit, BiPRO, an 16
 Samhain 2011, http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/reports.htm.
 [6] Staidéar de chuid Europol dar
 teideal 'EU organised crime assessment' ('Measúnú ar choireacht eagraithe san
 AE'), an 28 Aibreán 2011, lch. 30. https://www.europol.europa.eu/.
 [7] Staidéar dar teideal
 'Implementation of EU waste legislation for green growth' ('Reachtaíocht
 dramhaíola an AE a chur chun feidhme ar mhaithe le fás glas'), BioIntelligence
 Service, 2011,
 http://ec.europa.eu/environment/waste/studies/pdf/study%2012%20FINAL%20REPORT.pdf.
 [8] Bhí an comhairliúchán le geallsealbhóirí
 bunaithe i bpáirt ar dhá staidéar, mar atá 'Inspection requirements for waste
 shipments' ('Ceanglais chigireachta maidir le loingsithe dramhaíola'),
 tuarascáil deiridh dar dáta an 12 Lúnasa 2009, Biointelligence http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/reports.htm; agus 'Environmental, social
 and economic impact assessment of possible requirements and criteria for waste
 shipment inspections, controls and on-the-spot-checks' ('Measúnú tionchair ar
 cheanglais agus ar chritéir fhéideartha i leith cigireachtaí, rialuithe agus
 seiceálacha ar an láthair maidir le loingsiú dramhaíola), tuarascáil deiridh
 dar dáta an 4 Meitheamh 2010, Biointelligence SA http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/reports.htm.
 [9] http://ec.europa.eu/environment/waste/shipments/news.htm.
 [10] Féach freisin an Teachtaireacht ón
 gCoimisiún maidir leis an obair iardain atá le déanamh i leith 'TOP 10',
 comhairliúchán a rinneadh le fiontair bheaga agus mheánmhéide maidir le rialáil
 an AE.
 [11] IO C , , lch. .
 [12] IO C , , lch. .
 [13] IO L 190, 12.7.2006, lch. 1.
 [14] IO L 312, 22.11.2008, lch. 3.
 [15] IO L 41, 14.2.2003, lch. 26.


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 21997D0904(07)
 Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 27/97 vom 30. April 1997 über die Änderung des Anhangs XX (Umweltschutz) des EWR-Abkommens
 Amtsblatt Nr. L 242 vom 04/09/1997 S. 0076 - 0076
 BESCHLUSS DES GEMEINSAMEN EWR-AUSSCHUSSES Nr. 27/97 vom 30. April 1997 über die Änderung des Anhangs XX (Umweltschutz) des EWR-Abkommens DER GEMEINSAME EWR-AUSSCHUSS -gestützt auf das Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, geändert durch das Anpassungsprotokoll zum Abkommen über den Europäischen Wirtschaftsraum, nachstehend "Abkommen" genannt, insbesondere auf Artikel 98,in Erwägung nachstehender Gründe:Anhang XX des Abkommens wurde durch den Beschluß des Gemeinsamen EWR-Ausschusses Nr. 82/96 (1) geändert.Die Richtlinie 96/61/EG des Rates vom 24. September 1996 über die integrierte Vermeidung und Verminderung der Umweltverschmutzung (2) ist in das Abkommen aufzunehmen.Mit der Richtlinie 96/61/EG wird, mit Wirkung von 11 Jahren nach ihrem Inkrafttreten, die Richtlinie 84/360/EWG des Rates vom 28. Juni 1984 zur Bekämpfung der Luftverunreinigung durch Industrieanlagen (3) aufgehoben, die Teil des Abkommens ist und die im Rahmen des Abkommens mit Wirkung von demselben Tag aufzuheben ist -BESCHLIESST:Artikel 1 In Anhang XX des Abkommens wird nach Nummer 2f (Verordnung (EWG) Nr. 1836/93 des Rates) folgende Nummer eingefügt:"2g. 396 L 0061: Richtlinie 96/61/EG des Rates vom 24. September 1996 über die integrierte Vermeidung und Verminderung der Umweltverschmutzung (ABl. L 257 vom 10. 10. 1996, S. 26)."Artikel 2 Der Wortlaut unter Nummer 16 (Richtlinie 84/360/EWG des Rates) wird mit Wirkung vom 30. Oktober 2007 gestrichen.Artikel 3 Der Wortlaut der Richtlinie 96/61/EG in isländischer und norwegischer Sprache, der den jeweiligen Sprachfassungen dieses Beschlusses beigefügt ist, ist verbindlich.Artikel 4 Dieser Beschluß tritt am 1. Mai 1997 in Kraft, sofern dem Gemeinsamen EWR-Ausschuß alle Mitteilungen nach Artikel 103 Absatz 1 des Abkommens übermittelt worden sind.Artikel 5 Dieser Beschluß wird im EWR-Abschnitt und im EWR-Supplement des Amtsblatts der Europäischen Gemeinschaften veröffentlicht.Brüssel, den 30. April 1997Für den Gemeinsamen EWR-AusschußDie VorsitzendeC. DAY(1) ABl. L 100 vom 17. 4. 1997, S. 71.(2) ABl. L 257 vom 10. 10. 1996, S. 26.(3) ABl. L 188 vom 16. 7. 1984, S. 20.


type: other

text:
Czasopismo: Monitor Prawa Pracy i Ubezpieczeń » 2017
 2017 (18 nr / 546 dok.)
 2016 (24 nr / 802 dok.)
 2015 (24 nr / 782 dok.)
 2014 (24 nr / 600 dok.)
 2013 (24 nr / 888 dok.)
 2012 (23 nr / 835 dok.)
 2011 (24 nr / 740 dok.)
 2010 (24 nr / 759 dok.)
 2009 (24 nr / 845 dok.)
 2008 (24 nr / 960 dok.)
 2007 (24 nr / 1343 dok.)
 2006 (24 nr / 1609 dok.)
 2005 (24 nr / 1391 dok.)
 2004 (24 nr / 947 dok.)
 2003 - Praktyczny Poradnik Kadrowy (24 nr / 409 dok.)
 2002 - Praktyczny Poradnik Kadrowy (12 nr / 28 dok.)
 Dodatek: Przewodnik po zmianach przepisów
 Ustawa z 26 czerwca 1974 r. Kodeks pracy – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 29. [Forma i treść umowy o pracę]
 Art. 772. [Regulamin wynagradzania]
 Art. 97. [Świadectwo pracy]
 Art. 104. [Regulamin pracy]
 Art. 125. [Wspólna odpowiedzialność materialna]
 Art. 1552. [Urlop proporcjonalny po okresach nieobecności]
 Art. 166. [Obligatoryjne udzielenie niewykorzystanego urlopu]
 Art. 197. [Obligatoryjne dokształcanie się pracownika młodocianego]
 Ustawa z 13 kwietnia 2007 r. o Państwowej Inspekcji Pracy – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Ustawa z 20 kwietnia 2004 r. o promocji zatrudnienia i instytucjach rynku pracy – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 8. [Zadania samorządu województwa w zakresie polityki rynku pracy]
 Art. 12. [Zadania Ochotniczych Hufców Pracy]
 Art. 18c. [Usługi niewymagające wpisu do rejestru]
 Art. 18f. [Forma wniosku o wpis do rejestru]
 Art. 36b. [Informacje zawarte we wniosku o udzielenie akredytacji]
 Art. 46. [Cele finansowane przez starostę z Funduszu Pracy]
 Art. 53e. [Wymiar czasu odbywania przygotowania zawodowego dorosłych]
 Art. 55. [Przesłanki przyznania stypendium bezrobotnemu bez kwalifikacji zawodowych]
 Art. 61e. [Pożytki i usługi doradcze finansowane ze środków Funduszu Pracy]
 Art. 71. [Zasiłek dla bezrobotnych]
 Art. 73. [Okres pobierania zasiłku]
 Art. 88f. [Treść zezwolenia na pracę]
 Art. 104. [Podmioty obowiązane do opłacania obowiązkowych składek na Fundusz Pracy]
 Art. 108. [Przeznaczenie środków pochodzących z Funduszu Pracy]
 Art. 109e. [Umowa dotycząca przekazywania środków finansowych]
 Art. 109h. [Środki na realizację zadań]
 Ustawa z 26 stycznia 1982 r. Karta Nauczyciela – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 6a. [Obowiązki nauczyciela]
 Art. 9a. [Stopnie awansu zawodowego nauczycieli]
 Art. 31. [Jednorazowa gratyfikacja pieniężna]
 Art. 42. [Organizacja czasu pracy]
 Art. 85p. [Wynagrodzenie składów orzekających komisji dyscyplinarnych]
 Art. 85w. [Rejestr orzeczeń dyscyplinarnych]
 Art. 85x. [Prawo do uzyskania informacji z rejestru]
 Art. 85y. [Wniosek dotyczący udzielenia informacji z rejestru]
 Art. 85z. [Dane osobowe usuwane z rejestru]
 Art. 91b. [Uprawnienia nauczycieli mianowanych i dyplomowanych zatrudnionych w szczególnych jednostkach]
 Ustawa z 21 listopada 2008 r. o służbie cywilnej – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 2. [Korpus służby cywilnej]
 Art. 19. [Rada Służby Publicznej]
 Art. 26. [Nabór kandydatów]
 27. [Nabór na stanowisko granicznego lekarza weterynarii]
 Art. 36. [Służba przygotowawcza]
 Art. 37. [Pierwsza ocena w służbie cywilnej]
 Art. 39. [Absolwenci Krajowej Szkoły Administracji Publicznej]
 Art. 41. [Postępowanie kwalifikacyjne dla pracowników ubiegających się o mianowanie]
 Art. 42. [Zgłoszenie do postępowania kwalifikacyjnego]
 Art. 43. [Przebieg postępowania kwalifikacyjnego]
 Art. 45. [Opłata za przystąpienie do postępowania kwalifikacyjnego]
 Art. 46. [Dyplom ukończenia Krajowej Szkoły Administracji Publicznej]
 Art. 48. [Mianowanie pracownika służby cywilnej]
 Art. 52. [Wyższe stanowiska w służbie cywilnej]
 Art. 53a. [Powoływanie i odwoływanie osób sprawujących wyższe stanowiska w służbie cywilnej]
 Art. 107. [Plan szkoleń centralnych]
 Art. 116. [Komisje dyscyplinarne]
 Art. 124. [Rzecznik dyscyplinarny]
 Ustawa z 4 marca 1994 r. o zakładowym funduszu świadczeń socjalnych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Ustawa z 10 października 2002 r. o minimalnym wynagrodzeniu za pracę – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Rozporządzenie Rady Ministrów z 9 września 2016 r. w sprawie wysokości minimalnego wynagrodzenia za pracę w 2017 r. – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Obwieszczenie Prezesa Rady Ministrów z 21 września 2016 r. w sprawie wysokości minimalnej stawki godzinowej w 2017 r. – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Ustawa z 27 sierpnia 1997 r. o rehabilitacji zawodowej i społecznej oraz zatrudnianiu osób niepełnosprawnych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 6b2. [Wymiana informacji dotyczących osób, które złożyły wniosek o ustalenie niepełnosprawności albo o ustalenie stopnia niepełnosprawności]
 Art. 6ca. [Wystawianie legitymacji dokumentujących niepełnosprawność]
 Art. 6cb. [Obowiązki ministra właściwego do spraw zabezpieczenia społecznego]
 Art. 6cc. [Opłata za wydanie duplikatu legitymacji]
 Art. 6d. [Elektroniczny Krajowy System Monitoringu Orzekania o Niepełnosprawności]
 Art. 21. [Miesięczna wpłata na Fundusz]
 Art. 33. [Zakładowy fundusz rehabilitacji osób niepełnosprawnych]
 Art. 42. [Krajowa Rada Konsultacyjna do Spraw Osób Niepełnosprawnych]
 Art. 43. [Organizacja Rady]
 Art. 44. [Uczestnictwo pracownika w Radzie]
 Art. 44d. [Kompetencje Rady]
 Art. 49b. [Zabezpieczenie należności z tytułu wpłat ustawowym prawem zastawu na ruchomościach i prawach zbywalnych dłużnika]
 Art. 49f. [Umorzenie, rozłożenie na raty lub odroczenie terminu spłaty należności pieniężnych]
 Ustawa z 3 marca 2000 r. o wynagradzaniu osób kierujących niektórymi podmiotami prawnymi – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 3. [Stosowanie ustawy do podmiotu zarządzającego]
 Art. 4. [Zakaz łączenia stanowisk w radach nadzorczych kilku spółek]
 Art. 5. [Zasady wynagradzania]
 Art. 6. [Organy właściwe do ustalania wynagrodzenia]
 Art. 8 [Maksymalna wysokość wynagrodzenia miesięcznego]
 Art. 14. [Sankcje za nieprzestrzeganie przepisów ustawy]
 Art. 15b. [Wyłączenie stosowania przepisów ustawy]
 Ustawa z 9 czerwca 2016 r. o zasadach kształtowania wynagrodzeń osób kierujących niektórymi spółkami – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 3. [Oświadczenie o przyjęciu obowiązku kształtowania w spółce wynagrodzeń członków organu zarządzającego]
 Art. 4. [Wynagrodzenie członka organu zarządzającego]
 Ustawa z 13 października 1998 r. o systemie ubezpieczeń społecznych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 16. [Zasady finansowania składek]
 Art. 18. [Podstawa wymiaru składek]
 Art. 22a. [Kwoty składek wpływające na emeryturę częściową]
 Art. 27. [Zabezpieczenie należności z tytułu nieopłaconych składek]
 Art. 39a. [Informacja o stanie subkonta i składkach przekazanych do OFE]
 Art. 40. [Konto ubezpieczonego]
 Art. 40e. [Podział środków gromadzonych na subkoncie]
 Art. 47a. [Dokumenty elektroniczne przekazywane przez płatnika składek]
 Art. 50. [Obowiązki informacyjne ZUS]
 Art. 83. [Odwołania od decyzji ZUS]
 Art. 83c. [Odwołania od decyzji ZUS]
 Art. 84. [Zwrot nienależnie pobranych świadczeń]
 Art. 96. [Wymiana informacji]
 Ustawa z 27 sierpnia 2004 r. o świadczeniach opieki zdrowotnej finansowanych ze środków publicznych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 47. [Szczególne uprawnienia świadczeniobiorców]
 Art. 47c. [Prawo do uzyskania świadczeń poza kolejnością]
 Art. 50. [Potwierdzanie prawa do świadczeń opieki zdrowotnej]
 Art. 66. [Obowiązek podlegania ubezpieczeniu zdrowotnemu]
 Art. 67. [Obowiązek zgłoszenia do ubezpieczenia zdrowotnego]
 Art. 80. [Składka na ubezpieczenie zdrowotne rolników]
 Art. 81. [Podstawa wymiaru składki na ubezpieczenie zdrowotne]
 Art. 84. [Podmioty zobowiązane do pobierania i opłacania składki na ubezpieczenie zdrowotne]
 Art. 84a. [Podmioty zobowiązane do pobierania i opłacania składki na ubezpieczenie zdrowotne]
 Art. 86. [Zasady opłacania składek]
 Art. 87. [Zasady opłacania składek]
 Art. 146. [Tryb postępowania w sprawach o udzielanie świadczeń opieki zdrowotnej]
 Ustawa z 30 października 2002 r. o ubezpieczeniu społecznym z tytułu wypadków przy pracy i chorób zawodowych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 3. [Klasyfikacja wypadków przy pracy]
 Art. 5. [Ustalenie okoliczności i przyczyn wypadku przy pracy]
 Art. 9. [Wysokość świadczeń z ubezpieczenia wypadkowego]
 Art. 34. [Ustalenie stopy procentowej składki na ubezpieczenie wypadkowe]
 Art. 34a. [Tryb ustalania stopy procentowej składki na ubezpieczenie wypadkowe]
 Ustawa z 20 grudnia 1990 r. o ubezpieczeniu społecznym rolników – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 19a. [Częściowa emerytura rolnicza]
 Art. 26. [Część uzupełniająca świadczenia]
 Art. 48a. [Waloryzacja świadczeń]
 Ustawa z 25 czerwca 1999 r. o świadczeniach pieniężnych z ubezpieczenia społecznego w razie choroby i macierzyństwa – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Ustawa z 17 grudnia 1998 r. o emeryturach i rentach z Funduszu Ubezpieczeń Społecznych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 3. [Rodzaje świadczeń]
 Art. 6. [Okresy składkowe]
 Art. 10a. [Okresy pobierania renty]
 Art. 13. [Ocena niezdolności do pracy]
 Art. 24. [Przysługiwanie emerytury]
 Art. 25. [Podstawa obliczenia emerytury]
 Art. 25b. [Informacja o możliwości wskazania osób upoważnionych do otrzymania gwarantowanej wypłaty]
 Art. 26. [Ustalenie wysokości emerytury]
 Art. 26b. [Emerytura częściowa]
 Art. 26c. [Ponowne obliczenie emerytury]
 Art. 27. [Warunki przysługiwania emerytury ubezpieczonym urodzonym przed 1 stycznia 1949 r.]
 Art. 27a. [Warunki przyznania emerytury z urzędu]
 Art. 28. [Warunki dotyczące ubezpieczonych urodzonych przed 1 stycznia 1949 r., którzy nie osiągnęli okresów składkowych i nieskładkowych]
 Art. 29. [Przejście na emeryturę]
 Art. 32. [Pracownicy zatrudnieni w szczególnych warunkach]
 Art. 39. [Emerytura górnicza]
 Art. 50c. [Praca górnicza]
 Art. 50d. [Zaliczanie okresów pracy w wymiarze półtorakrotnym]
 Art. 62. [Renta dla osoby całkowicie niezdolnej do pracy]
 Art. 73. [Wysokość renty rodzinnej]
 Art. 85. [Kwoty najniższej renty]
 Art. 87. [Kwota minimalna]
 Art. 88. [Waloryzacja emerytur i rent]
 Art. 103. [Zawieszenie lub zmniejszenie świadczenia]
 Art. 116. [Wszczęcie postępowania]
 Art. 127. [Obowiązki świadczeniobiorców]
 Art. 140. [Dokonywanie potrąceń]
 Art. 141. [Kwoty wolne od potrąceń i egzekucji]
 Art. 185a. [Przeliczenie kapitału początkowego]
 Ustawa z 30 kwietnia 2004 r. o świadczeniach przedemerytalnych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 2. [Prawo do świadczenia przedemerytalnego]
 Art. 3. [Kwota świadczenia przedemerytalnego]
 Art. 4. [Ustanie lub zawieszenie prawa do świadczenia przedemerytalnego]
 Art. 5. [Zmniejszenie lub zawieszenie prawa do świadczenia przedemerytalnego]
 Art. 7. [Wniosek]
 Ustawa z 28 listopada 2003 r. o świadczeniach rodzinnych – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Ustawa z 12 marca 2004 r. o pomocy społecznej – Przewodnik po zmianach w prawie pracy i ZUS 2016/2017
 Art. 8. [Prawo do świadczeń pieniężnych z pomocy społecznej]
 Art. 48. [Prawo do schronienia, posiłku i niezbędnego ubrania]
 Art. 48a. [Noclegownie i schroniska dla osób bezdomnych]
 Art. 48b. [Pomoc doraźna albo okresowa]
 Art. 106. [Forma przyznania świadczeń z pomocy społecznej]
 Art. 107. [Rodzinny wywiad środowiskowy]
 Art. 111a. [Połączenie jednostek organizacyjnych pomocy społecznej w ramach gminy]
 Art. 112a. [Połączenie powiatowego centrum pomocy rodzinie z ośrodkiem interwencji kryzysowej]
 Art. 113a. [Połączenie jednostek organizacyjnych pomocy społecznej w ramach województwa]
 Art. 113b. [Przepisy stosowane do jednostek powstałych w wyniku połączenia]
 Art. 113c. [Wymagania dotyczące siedziby jednostki organizacyjnej pomocy społecznej zapewniającej całodobowe usługi]
 Art. 134f. [Szef Krajowej Administracji Skarbowej]


text:
 Avis juridique important
 |
 21993D0519(01)
 Afgørelse nr. 1/93 truffet af AVS/EØF- Toldsamarbejdsudvalget af 16. april 1993 om undtagelse fra definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« for at tage hensyn til Lesothos særlige situation, for så vidt angår produktionen af visse beklædningsgenstande
 EF-Tidende nr. L 123 af 19/05/1993 s. 0032 - 0033
 AFGOERELSE NR. 1/93 TRUFFET AF AVS/EOEF-TOLDSAMARBEJDSUDVALGET af 16. april 1993 om undtagelse fra definitionen af begrebet »varer med oprindelsesstatus« for at tage hensyn til Lesothos saerlige situation, for saa vidt angaar produktionen af visse beklaedningsgenstande (93/319/EOEF) AVS/EOEF-TOLDSAMARBEJDSUDVALGET HAR - under henvisning til fjerde Lomé-konvention undertegnet i Lomé den 15. december 1989, saerlig artikel 31, stk. 9, i protokol nr. 1 til konventionen, og ud fra foelgende betragtninger: Artikel 31 i protokol nr. 1 til konventionen om definition af begrebet »varer med oprindelsesstatus« og om metoderne for administrativt samarbejde fastsaetter, at Toldsamarbejdsudvalget kan traeffe afgoerelse om undtagelser fra naevnte protokol, naar udviklingen af bestaaende industrier eller oprettelsen af nye industrier berettiger hertil; AVS/EOEF-Toldsamarbejdsudvalget indroemmede ved afgoerelse nr. 1/91 af 21. januar 1991 (1) en undtagelse fra definitionen i protokol nr. 1 for visse beklaedningsgenstande; staterne i Afrika, Vestindien og Stillehavet (AVS) har forelagt en anmodning fra Lesothos regering om undtagelse fra definitionen i protokol nr. 1 for visse beklaedningsgenstande; der anmodes om en forlaengelse af undtagelsen for visse beklaedningsgenstande af trikotage; den oenskede undtagelse er berettiget i henhold til de relevante bestemmelser i protokol nr. 1, og den kan ikke paafoere en erhvervsgren etableret i Faellesskabet alvorlig skade, hvis visse betingelser vedroerende maengder, tilsyn og varighed overholdes - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE: Artikel 1 Som en undtagelse fra de saerlige bestemmelser i bilag II til protokol nr. 1 betragtes de i bilaget til denne afgoerelse opregnede varer, som er fremstillet i Lesotho, som havende oprindelse i AVS-staterne paa de nedenfor fastsatte betingelser. Artikel 2 Den i artikel 1 omhandlede undtagelse vedroerer varer, som udfoeres fra Lesotho til Faellesskabet mellem den 1. marts 1993 og den 28. februar 1996, i de i bilaget angivne aarlige maengder. Artikel 3 De kompetente myndigheder i Lesotho traeffer de noedvendige foranstaltninger til at gennemfoere en maengdekontrol med udfoerslen af de i artikel 1 omhandlede varer. Med henblik herpaa skal der i alle certifikater, de udsteder som led i denne undtagelse, henvises til denne afgoerelse. De kompetente myndigheder i Lesotho tilsender hvert kvartal Kommissionen en opgoerelse over de maengder, for hvilke der er udstedt EUR.1-varecertifikater i medfoer af denne afgoerelse med angivelse af de udstedte certifikaters nummer. Artikel 4 AVS-staterne, Faellesskabet og medlemsstaterne er forpligtet til hver for deres vedkommende at traeffe de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelse af denne afgoerelse. Artikel 5 Denne afgoerelse traeder i kraft den 16. april 1993. Udfaerdiget i Bruxelles, 16. april 1993. Paa AVS/EOEF-Toldsamarbejdsudvalgets vegne Francis K. MUTHAURA P. WILMOTT Formaend BILAG >TABELPOSITION>


type: wikipedia

text:
Kūno kalba – sąvoka, apimanti dviejų ir daugiau žmonių bendravimo formą, naudojant ne garsus ar kitas priemones, o kūno judesius.
 Kūno kalba taip pat yra viena iš efektyvios komunikacijos priemonių, padedančių geriau suprasti pašnekovą.
 Kartais kūno kalba išduoda daugiau nei kalbantysis nori pasakyti. Atidžiai įsižiūrėjus į pašnekovo gestus ar judesius galima suvokti jo vidinę būseną ir tai, kaip jis emociškai jaučiasi pokalbio metu. Pavyzdžiui:
 pašnekovas kalbėdamas suneria rankas ant krūtinės arba sukryžiuoja kojas: psichologai tvirtina, kad taip nesąmoningai žmogus pereina į gynybinę poziciją. Taip pat sukryžiuotos rankos ir kojos dar gali reikšti ir žmogaus nepasitikėjimą savimi, nenorą bendrauti ir įsileisti pašnekovo į savo vidinį pasaulį, o kartais gali reikšti ir priešiškumą;
 besiklausantis žmogus yra palinkęs į priekį ir riešu parėmęs smakrą: iš jo kūno kalba gali reikšti, kad jis yra nuoširdžiai susidomėjęs pašnekovo tema. Priešingu atveju, žmogus sėdėtų atsilošęs, „išsidrėbęs“ kėdėje ir atmetęs galvą.
 Tai gali ir nieko nereikšti, bet tokia kūno „informacija“ padeda geriau suprasti tiek klausytoją, tiek pašnekovą. Bendraudami telefonu, prarandame šiek tiek informacijos, kurią mums perduoda kitas žmogus, nes svarbu yra ne tik balso tembras, kuris šiuo atveju yra vienintelis veiksnys, galintis mums perduoti informaciją apie pašnekovo emocinę būseną, bet ir mimika bei kūno kalba, kurią tuo metu pašnekovas nesąmoningai naudoja, norėdamas geriau perteikti mintis.
 Socialinė psichologija
 Ženklų kalba