type: legislation

text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 8.10.2004
 KOM(2004) 658 lõplik
 2004/0233 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu
 allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
 Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist
 Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
 Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus
 (komisjoni esitatud)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 1. SISSEJUHATUS
 Euroopa Keskkonnaagentuur moodustati nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ)
 1210/90, muudetud nõukogu 29. aprilli 1999. aasta otsusega (EÜ) 933/99. Agentuuri üldiseks
 ülesandeks on esitada objektiivset, usaldusväärset ja võrreldavat informatsiooni neile, kes on
 seotud Euroopa keskkonnapoliitika rakendamisega. Keskkonnaprobleemide piiriülese
 olemuse tõttu peab agentuur tegema tihedat koostööd kolmandate riikidega Euroopas. Šveits
 on ainus väljaspool agentuuri võrgustikku olev oluline Lääne-Euroopa riik ja see oleks
 mõlema poole huvides, et Šveits oleks agentuuri liige, eriti mis puudutab aruandeid Alpide
 kohta.
 Eespoolnimetatud määruse artikkel 19 võimaldab kolmanda maa liikmelisust. Šveits esitas
 1999. aasta juulis ametliku avalduse agentuuriga liitumiseks. Komisjon pidas Šveitsiga
 läbirääkimisi vastavalt nõukogu poolt 20. juulil 2000. aastal antud volitusele ning viis
 läbirääkimised lõpule koos lepingu esialgse koostamisega 25. juunil 2004.
 Käesolevaga teeb komisjon Euroopa Ühenduse nimel ettepanekud kahe nõukogu otsuse
 vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjastada ja sõlmida lepingud Šveitsi osalemise kohta
 Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus (EIONET).
 2. NÕUKOGU OTSUS, MILLEGA VOLITATAKSE KOMISJONI PIDAMA LÄBIRÄÄKIMISI
 ŠVEITSI OSALEMISE KOHTA EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS (EEA)
 Nõukogu otsustas komisjoni ettepaneku põhjal1 20. juulil 2000. aastal volitada komisjoni
 teostama läbirääkimisi Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris.
 Läbirääkimiste peaeesmärgiks oli teha kindlaks, et Šveitsi osalemine hääleõiguseta vaatlejana
 Euroopa Keskkonnaagentuuris on korraldatud kooskõlas Euroopa Liidu lepinguga, määrusega
 1210/90, muudetud määrusega 933/99, millega asutatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ja
 EIONET ning ühenduse olulise seadusandlusega.
 Lisaeesmärgiks oli, et Šveitsi osamaks agentuurile väljendaks tema osalemise kogukulusid.
 Selle iga-aastase summa kalkuleerimisel võeti eesmärgiks, et agentuuri iga-aastased toetused
 tuleks jagada liikmesriikide arvuga.
 Komisjonile tehti ülesandeks anda nõukogule aru läbirääkimiste tulemustest ning kui kohane,
 ka probleemidest, mis võivad läbirääkimiste käigus üles kerkida. Lisaks sellele tegi nõukogu
 komisjonile ülesandeks võtta arvesse teistes valdkondades käimasolevaid läbirääkimisi.
 Lisaks läbirääkimiste direktiividele võttis nõukogu vastu deklaratsiooni, millega ta rõhutas, et
 samal ajal, kui komisjon on volitatud pidama läbirääkimisi Šveitsiga agentuuris osalemise
 osas, arvestab nõukogu läbirääkimiste tulemust mitte ainult eraldiseisvalt vaid ka paralleelselt
 Šveitsiga toimuvate teiste läbirääkimiste progressi valguses eesmärgiga saavutada
 vastastikuse kasu üldine tasakaal.
 1
 SEC (1999) 2129 lõplik, 22. detsember 1999.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- 3. LÄBIRÄÄKIMISED
 Komisjon alustas läbirääkimistega 2001. aastal. Selle aasta jooksul jõuti üldisele
 kokkuleppele enamikes olulistes küsimustes kooskõlas nõukogu poolt välja antud
 läbirääkimisdirektiividega. Edasisete läbirääkimiste käigus keskenduti Šveitsi ja Euroopa
 Ühenduse üldiste suhete seisukohast olulistele horisontaalteemadele, nagu näiteks privileegide
 ja immuniteedi protokolli rakendus.
 4. LEPINGUPROJEKT
 Leping Šveitsiga võimaldab riigile sarnaseid osalemistingimusi nendega, mis kehtivad
 agentuuri liikmetele, kes ei ole EL liikmesriigid (Island, Liechtenstein ja Norra) ja nendele
 kandidaatriikidele, kellega peeti osalemise läbirääkimisi2.
 Mis puudutab Šveitsi osamaksu, siis selles küsimuses jõuti nõukogu läbirääkimiste
 direktiividele vastava kokkuleppeni.
 Sisuliselt sätestab leping, et Šveits võtab täielikult osa agentuuri töökavast ja peab kinni
 agentuuri määruse kohustustest.
 Šveits peab moodustama infrastruktuuri, mis võimaldaks edastada ühtset infot keskkonna ja
 keskkonnaseisundi kohta tema territooriumil. Šveits annab oma finantsilise panuse agentuuri
 eelarvesse, et katta oma osalemise kulud. Tal on samuti õigus osaleda agentuuri juhatuses
 ilma hääleõiguseta.
 Leping on sõlmitud piiramatuks tähtajaks. Sel eesmärgil on artikliga 16 asutatud
 ühiskomisjon, et võimaldada tehnilist kohandumist, kaasa arvatud ühildumine agentuuri
 funktsioneerimise seisukohast oluliste tulevaste ühenduse õigusaktidega lepingu lisas I.
 Pooled allkirjastavad ja seejärel ratifitseerivad lepingu vastavalt nende endi menetluskorrale.
 Leping jõustub siis, kui mõlemad pooled on üksteist teavitanud vastavate menetluste
 lõpuleviimisest.
 Omalt poolt kohtleb agentuur Šveitsi kui liikmesriiki keskkonnaandmete, informatsiooni ja
 analüüsi sätete tingimustes, personali puudutavates sätetes, lepingutes kolmandate pooltega
 ning kohtumistes ning osalemises teemakeskustes.
 Privileegide ja immuniteetide protokolli (PPI) lisa III sisaldab liidet rakendamise viiside kohta
 Šveitsis. Eesmärgiga kindlustada Šveitsi ametivõimude, eriti alam-föderaal ametivõimude
 õige PPI kohaldamine agentuuri ja selle tegevusega seotud ühenduse institutsioonide suhtes,
 on punktis 1 Šveits võrdsustatud EL liikmesriigiga. Liite punktis 2 selgitatakse teatud
 praktilisi agentuuri maksuvabastuse (nt kohustustest vabastamisele kuuluvate toodete ja
 2
 On märgitud, et lisa III privileegide ja immuniteedi protokolli (PPI) kohta sisaldab liidet selle
 rakendamise viisist Šveitsi juhtumi puhul. Liite punktis 2 selgitatakse teatud praktilisi agentuuri
 maksuvabastuse rakendamise viise võttes arvesse Šveitsi rahasüsteemi iseloomustavaid tegureid. See
 lähenemine on kooskõlas võrreldavate selgitustega, mis on tehtud kahapoolselt EL liikmesriikidega PPI
 praktilise rakendamise eesmärgil. Pidades silmas Šveitsi poolt väljendatud eelistusi, sisaldab punkt 3
 PPI artikli 14 all olevate õiguste loovutamist: see ei nõua, et šveitsi kodakondsust omavatel agentuuri
 ametnikel peaks olema säilinud alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse liites Euroopa Kohtu
 erandliku kohtualluvuse kõiki juhtumeid agentuuri ja selle ametnike vahel.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- teenuste miinimumhind) rakendamise viise, võttes arvesse Šveitsi rahasüsteemi
 iseloomustavaid tegureid. See lähenemine on kooskõlas sarnaste PPI praktilise rakendamise
 korraldustega, mis on sõlmitud kahepoolselt komisjoni või agentuuri ja EL liikmesriigi vahel.
 Kuna Šveits ei võta automaatselt üle PPI-kohast teisest seadusandlust, täpsustab liite punkt 3
 detailselt PPI artikli 13 lõikes 2 sisalduva erandi mõjusid. Peale selle selgitab see ka seda, et
 agentuuri ametnikud ja nende šveitsi kodakondsusega või muud moodi Šveitsiga seotud
 pereliikmed ei ole kohustatud osalema Šveitsi sotsiaalkindlustussüsteemis. Lisaks sellele,
 pidades silmas Šveitsipoolseid eelistusi ning kooskõlas liikmesriikide tõlgendusega, selgitab
 punkt 3, et PPI artiklis 14 kajastatav maksustamisõiguse ulatus rakendub vaid Euroopa Liidu
 sees, ning seetõttu ei kehti nõuet, et taolistel ametnikel peaks eeldatavalt olema säilinud
 alaline elukoht Šveitsis. Lõpuks meenutatakse liites Euroopa Kohtu erandliku kohtualluvuse
 kõiki õigusvaidlusi personaliküsimustes agentuuri ja selle ametnike vahel.
 5. LEPINGU ALLKIRJASTAMINE JA SÕLMIMINE
 5.1. Õiguslik alus
 Läbirääkimised, mis lubavad agentuuril olla avatud Šveitsi osalemise suhtes, on võimalikud
 nõukogu määruse (EMÜ) nr 1210/1990, muudetud määrusega 933/1999, millega
 moodustatakse Euroopa Keskkonnaagentuur ja EIONET artikli 19 järgi.
 Ülalmainitud artikli tekstis sisalduvad vajalikud reeglid agentuuri avanemisele riikidele, mis
 ei ole liidu liikmed, kuid mis jagavad ühenduse ja liikmesriikide muret agentuuri eesmärkide
 suhtes. Taolise lepingu sõlmimisel kohaldatakse EÜ asutamislepingu artikli 300 lõigetes 2 ja
 3 sätestatud korda.
 Nimetatud korra kohaselt teeb komisjon käesolevaga ettepanekud kahe nõukogu otsuse
 vastuvõtmiseks, mille eesmärgiks on allkirjastada ja sõlmida lepingud võimaldamaks Šveitsil
 osaleda Euroopa Keskkonnaagentuuris.
 5.2. Finantsmõjud
 Lepingu kohaselt panustab Šveits Euroopa Keskkonnaagentuuri finantsiliselt osamakse näol,
 et katta kõik kulud, mis on tekkinud tema osalusest EEA töökavas. Kooskõlas nõukogu poolt
 välja antud läbirääkimisdirektiividega kalkuleeritakse nimetatud kogukulu (Šveitsi panus)
 ühenduse toetusena, mis on jagatud EL liikmesriikide arvuga.
 Ühendusele ei ole seega mingeid negatiivseid finantsmõjusid.
 6. LEPINGU KASUD
 Šveitsi osalemisel agentuuris on mitmeid eeliseid:
 – Osalemine aitab kooskõlastada Šveitsi andmekogumise ja –töötlemise
 järelvalvesüsteemi ja –meetodeid nendega, mida kasutavad teised agentuuris
 osalevad riigid, mis omakorda võimaldab tingimused usaldusväärseks ja
 võrreldavaks informatsiooniks keskkonnaseisundi kohta Euroopas.
 – Šveitsi osalemine toetab ka Šveitsi ja tema naaberriikide poolt jagatud
 ökosüsteemide integreeritud hindamist ja keskkonna aruandlust..
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- – Euroopa Keskkonnaagentuuril on võimalik esitada keskkonnaseisundi aruannet
 Euroopa suurema osa kohta, k.a. Šveits. Olles enklaaviks Euroopa Liidu
 territooriumil, on selle riigi osalemine eriti oluline ühtse keskkonnaaruandluse
 seisukohast.
 – Šveitsi kaasamine kõigisse teistesse agentuuri aruandluse tegevustesse.
 7. SOOVITUS
 Šveitsiga jõuti kokkuleppele Euroopa Keskkonnaagentuuris osalemise viisis ja tingimustes
 ning need on kooskõlas nõukogu poolt komisjonile välja antud läbirääkimisdirektiividega.
 Komisjonil on seepärast võimalik alla kirjutada ja sõlmida leping Šveitsiga selle osalemise
 kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus.
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu
 allakirjutamist Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
 Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes
 artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut3,
 ning arvestades, et:
 (1) Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/904 asutatud Euroopa
 Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba
 ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete
 lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonnateemade piiriülest olemust ning
 rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust keskkonna vallas.
 (2) 20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama ühenduse nimel läbirääkimisi
 Šveitsiga lepingu osas, mis puudutab osalemist Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
 Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus. Läbirääkimiste tulemus kajastab
 korrakohaselt nõukogu poolt välja antud läbirääkimisdirektiive.
 (3) Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval, on soovitav allkirjastada 25. juunil
 2004 algatatud leping.
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 Ainus artikkel
 Vastavalt selle sõlmimisele hilisemal kuupäeval, on nõukogu eesistuja käesolevaga volitatud
 määrama isiku, kellel on volitus Euroopa Ühenduse poolt alla kirjutada Euroopa Ühenduse ja
 Šveitsi Konföderatsiooni vahelisele lepingule, mis käsitleb viimase osalemist Euroopa
 Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgus.
 3
 ELT C [...], [...], lk [...].
 4
 ELT L 120, 11.5.1990, lk 1.
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- 2004/0233 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU OTSUS
 mis käsitleb Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu sõlmimist
 Euroopa Ühenduse poolt Šveitsi osalemise kohta Euroopa Keskkonnaagentuuris ja
 Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgus
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1 koostoimes
 artikli 300 lõike 2 esimese punkti esimese lausega, artikli 300 lõike 3 esimese punkti esimese
 lausega ja artikli 300 lõikega 4,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut5,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust6,
 ning arvestades, et:
 (1) Nõukogu 7. mai 1990. aasta määrusega (EMÜ) nr 1210/907 asutatud Euroopa
 Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu tegevus on juba
 ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt sõlmitud kahepoolsete
 lepingute kaudu, võttes arvesse keskkonnateemade piiriülest olemust ning
 rahvusvahelise koostöö tõhustamise tähtsust keskkonna vallas.
 (2) 20. juulil 2000 volitas nõukogu komisjoni pidama läbirääkimisi Šveitsi
 Konföderatsiooniga lepingu osas, mis puudutab osalemist Euroopa
 Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus.
 (3) Vastavalt nõukogu otsusele .../.../CE ... 2004 allkirjastati leping Euroopa Ühenduse
 nimel ... 2004 tingimusel, et see hiljem sõlmitakse.
 (4) Ühendus peaks lepingu heaks kiitma.
 ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:
 5
 ELT C [...], [...], lk [...].
 6
 ELT C [...], [...], lk [...].
 7
 ELT L 120, 11.5.1990, lk 1.
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 1
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping, mis käsitleb Šveitsi osalemist
 Euroopa Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus, on Euroopa
 Ühenduse poolt käesolevaga heaks kiidetud.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja edastab Euroopa Ühenduse nimel lepingu artikliga 20 ettenähtud teate.8
 Artikkel 3
 Lepingu artiklis 16 nimetatud ühiskomitees esindab ühendust komisjon.
 Nõukogu võtab ühenduse seisukoha ühiskomitee otsuste suhtes vastu komisjoni ettepaneku
 põhjal kvalifitseeritud häälteenamusega küsimustes, mis on seotud Šveitsi osamaksuga ja
 oluliste eranditega kõnealuse lepingu lisades osutatud ühenduse seadusandlike õigusaktide
 inkorporeerimise osas.
 Kõigis teistes küsimustes, kaasa arvatud I lisas osutatud tehnilist kohandamist vajavate
 ühenduse seadusandlike õigusaktide regulaarne inkorporeerimine ja ühiskomitee sisemise
 funktsioneerimisega seotud teemad, võtab ühenduse seisukoha vastu komisjon.
 Artikkel 4
 Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 8
 Lepingu jõustumise kuupäev avaldatakse nõukogu peasekretariaadi poolt Euroopa Liidu Teatajas.
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- LISA
 LEPING
 Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahel Šveitsi osalemise kohta Euroopa
 Keskkonnaagentuuris ja Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgus
 EUROOPA ÜHENDUS, edaspidi “ühendus” ja
 ŠVEITSI KONFÖDERATSIOON, edaspidi “Šveits”,
 mõlemad edaspidi “lepingupooled”,
 TUNNISTADES keskkonnaprobleemide piiriülest olemust ja rahvusvahelise koostöö
 tõhustamise tähtsust keskkonna vallas,
 VÕTTES ARVESSE nõukogu määrust (EMÜ) nr 1210/90 Euroopa Keskkonnaagentuuri ja
 Euroopa keskkonnateabe- ja -vaatlusvõrgu asutamise kohta, muudetud nõukogu määrusega
 (EÜ) nr 933/1999 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1641/2003,
 VÕTTES ARVESSE, et Euroopa Keskkonnaagentuuri ja Euroopa keskkonnateabe- ja -
 vaatlusvõrgu tegevus on juba ulatunud teistesse Euroopa riikidesse Euroopa Ühenduse poolt
 sõlmitud kahepoolsete lepingute kaudu,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISELT:
 Artikkel 1
 Šveits osaleb täielikult Euroopa Keskkonnaagentuuris, edaspidi „agentuur“, ja Euroopa
 keskkonnateabe- ja vaatlusvõrgus (EIONET) ning kohaldab käesoleva lepingu lisas I loetletud
 õigusaktid.
 Artikkel 2
 Šveits panustab finantsiliselt artiklis 1 viidatud tegevustesse (agentuur ja EIONET) kooskõlas
 järgnevaga:
 Aastane osamaks jooksva aasta kohta kalkuleeritakse ühenduse toetuse alusel agentuuri
 eelarvesse selle jooksva aasta kohta ning see on jagatud Euroopa Liidu liikmesriikide arvuga.
 Šveitsi finantspanuse edasised klauslid ja tingimused on sätestatud käesoleva lepingu lisas II.
 Artikkel 3
 Šveits osaleb täielikult ilma hääleõiguseta agentuuri juhatuses ning on seotud tööga agentuuri
 teaduskomitees.
 Artikkel 4
 Šveits informeerib agentuuri oma riikliku infovõrgustiku peamistest koostiselementidest kuue
 kuu jooksul alates käesoleva lepingu jõustumisest, nagu on sätestatud lisas I loetletud
 õigusaktides.
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 5
 Šveits määrab artiklis 4 viidatud institutsioonide seast või teiste tema territooriumil asutatud
 organisatsioonide seast riigi teabekeskuse, eesmärgiga koordineerida ja/või edastada riiklikul
 tasemel infot agentuurile ja teistele EIONET-i osa moodustavatele institutsioonidele või
 organitele, k.a. artiklis 6 viidatud teemakeskused.
 Artikkel 6
 Šveits võib samuti artiklis 4 toodud ajavahemiku jooksul märkida ära institutsioonid või muud
 tema territooriumil asutatud organisatsioonid, kellele võib nimelt usaldada agentuuriga
 koostöö tegemise ülesande konkreetse huviga teemade asjus. Sel moel määratletud
 institutsioonil peaks olema positsioon, mis võimaldab sõlmida agentuuriga lepingut ning
 tegutseda võrgustiku teemakeskusena eriliste ülesannete puhul. Nimetatud keskused teevad
 koostööd teiste võrgustiku osa moodustavate institutsioonidega.
 Artikkel 7
 Kuue kuu jooksul alates artiklites 4, 5 ja 6 viidatud informatsiooni kättesaamisest vaatab
 agentuuri juhatus üle võrgustiku peamised elemendid, et võtta arvesse Šveitsi osalemist.
 Artikkel 8
 Tingimusel, et konfidentsiaalsus on tagatud, peab Šveits esitama andmed kooskõlas agentuuri
 tööprogrammis kehtestatud kohustuste ja praktikaga.
 Artikkel 9
 Agentuur võib nõustuda Šveitsi poolt määratud institutsioonide või organitega, mis
 moodustavad artiklites 4, 5 ja 6 viidatud võrgustiku osa, vajalikes ettevalmistustes kokku
 leppimise osas (eriti mis puudutab lepinguid), et edukalt viia ellu neile agentuuri poolt
 usaldatud ülesanded.
 Artikkel 10
 Agentuurile saadetud või agentuurist väljuv keskkonnaalane info võib olla avaldatud ja tehtud
 avalikkusele kättesaadavaks eeldusega, et konfidentsiaalset informatsiooni kaitstakse Šveitsis
 samal määral kui ühenduse sees.
 Artikkel 11
 Agentuuril on Šveitsis iseseisev õigusvõime ning ta omab Šveitsis kõige laialdasemat õigus-
 ja teovõimet, mida on võimalik anda seaduste järgi juriidilistele isikutele.
 Artikkel 12
 Šveits rakendab agentuuri suhtes Euroopa ühenduste privileegide ja immuniteedi protokolli,
 mis on ära toodud käesoleva lepingu III lisas.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 13
 Erandiga nõukogu määruse nr 259/68, mis käsitleb Euroopa ühenduste ametnike
 personalieeskirju ja ühenduste muude teenistujate teenistustingimusi artikli 12 lõike 2 punktist
 a võivad täielike kodanikeõigustega Šveitsi kodanikud olla lepinguliselt hõivatud agentuuri
 tegevdirektori poolt.
 Artikkel 14
 Sätted, mis puudutavad ühenduse finantskontrolli Šveitsis ning kehtivad agentuuri või
 EIONET-i tegevusega seotud osalejate kohta, on ära toodud IV lisas.
 Artikkel 15
 Lepingupooled võtavad kasutusse mistahes üldiseid või spetsiaalseid meetmeid, mis on
 vajalikud nende lepingujärgsete kohustuste täitmiseks. Nad seisavad hea selle eest, et lepingus
 kavandatud eesmärgid saavutataks.
 Artikkel 16
 1. Lepingupoolte esindajatest moodustatud ühiskomitee kindlustab lepingu täieliku
 rakendamise. Ühiskomitee tuleb kokku lepingupoole nõudmisel.
 2. Ühiskomitee korraldab vaadete ja nägemuste omavahelisi vahetamisi uute Euroopa
 õigusaktide mõju kohta, millega muudetakse määrust nr 1210/90, või mistahes muud
 seadusandlikku instrumenti, millele on käesolevas lepingus viidatud, samuti
 vahetatakse arvamusi kõigi käesoleva lepingu artiklis 2 ja selle II lisas kajastatud
 finantsosalusega seotud oodatud mõjude kohta.
 3. Vastavalt lepingupoolte oma sisemistele menetlustele, võib ühiskomitee vastu võtta
 otsuse, millega muudetakse käesoleva lepingu lisasid või otsustada rakendada muid
 meetmeid, et kindlustada lepingu õige toimimine.
 4. Ühiskomitee tegutseb vastastikuse leppe alusel.
 Artikkel 17
 Käesoleva lepingu lisad, kaasa arvatud nende liited moodustavad lepingu lahutamatu osa.
 Artikkel 18
 Käesolevat lepingut kohaldatakse ühelt poolt territooriumitel, kus kehtib Euroopa Ühenduse
 asutamisleping ning kohaldatakse selle asutamislepingu tingimustel, teiselt poolt Šveitsi
 territooriumil.
 Artikkel 19
 Käesolev leping on koostatud piiramatuks tähtajaks. Kumbki lepingupool võib käesoleva
 lepingu üles öelda teavitades sellest teist lepingupoolt. Käesolev leping lõpetab oma kehtivuse
 kuus kuud peale taolise teate tegemist.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 20
 Käesolev leping kiidetakse heaks lepingupoolte poolt vastavalt nende endi sisemisele
 menetluskorrale. Leping jõustub päevale, kui lepingupooled teavitavad üksteist vajalike
 menetluste lõpule viimisest, järgneva teise kuu esimesel päeval.
 Artikkel 21
 Käesolev leping on koostatud duplikaatidena tšehhi, taani, hollandi, inglise, eesti, soome,
 prantsuse, saksa, kreeka, ungari, itaalia, läti, leedu, poola, slovaki, sloveenia, hispaania, rootsi
 ja portugali keeltes, kõik tekstid on võrdselt autentsed.
 (...), (...)
 Euroopa Ühenduse nimel Šveitsi Konföderatsiooni nimel
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- I LISA
 KOHALDATAVAD ÕIGUSAKTID
 Kus iganes käesolevas lisas määratletud õigusaktides sisalduvad viited Euroopa Ühenduse
 liikmesriikidele või nõuded seosele ühendusega, mõistetakse viiteid lepingu eesmärgil
 kehtivat võrdselt ka Šveitsile või Šveitsiga seotuse nõudele.
 – Nõukogu määrus (EMÜ) nr 1210/90, 7. mai 1990, Euroopa Keskkonnaagentuuri ja
 Euroopa keskkonnateabe- ja –vaatlusvõrgu asutamise kohta (EÜT L 120, 11.5.1990, lk 1),
 muudetud õigusaktidega:
 – Nõukogu määrus (EÜ) nr 933/1999, 29. aprill 1999, (EÜT L 117, 5.5.1999, lk 1);
 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1641/2003, 22. juuli 2003, (ELT L 245,
 29.9.2003, lk 1).
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- II LISA
 ŠVEITSI FINANTSOSALUS EUROOPA KESKKONNAAGENTUURIS
 1. Šveitsi poolt Euroopa Liidu eelarvesse tasumisele kuuluva agentuuris osalemise
 osamaksu suurus arvutatakse moel, kus ühenduse iga-aastane toetussumma
 agentuurile jooksva aasta kohta jagatakse Euroopa Liidu liikmesriikide arvuga.
 2. Šveitsi panust käsitletakse kooskõlas finantsmäärusega, mis on kohaldatav Euroopa
 Liidu üldisele eelarvele.
 Šveitsi esindajate ja ekspertide reisi- ja elatuskulud, mis on tehtud eesmärgiga võtta
 osa agentuuri tegevustest või agentuuri töökava rakendamisega seotud koosolekutest,
 kaetakse agentuuri poolt samadel alustel ja samas vastavuses jõusolevate
 menetlusviisidega kui Euroopa Liidu liikmesriikidel.
 3. Käesoleva lepingu jõustumise järel ja iga järgneva aasta alguses saadab Euroopa
 Ühenduste Komisjon, edaspidi „komisjon“, Šveitsi rahastamisnõude, mis vastab
 tema osalusele agentuuris käesoleva lepingu järgi. Esimese osalemise kalendriaasta
 eest maksab Šveits osamaksu, mis on arvutatud proportsionaalselt alates osalemise
 alguskuupäevast kuni aasta lõpuni. Järgnevatel aastatel on osamaksu suurus
 vastavuses käesoleva lepinguga.
 4. Kõne all olevat panust väljendatakse eurodes ning tasutakse komisjoni euro
 pangakontole.
 5. Šveits maksab oma osamaksu rahastamisnõudest lähtuvalt 1. maiks eeldades, et
 rahastamisnõue on komisjoni poolt saadetud enne 1. aprilli, või hiljemalt 30 päeva
 jooksul alates rahastamisnõude saatmisest.
 6. Iga viivitus Šveitsi osamakse tasumises tekitab kohustuse tasuda intresse
 maksetähtajaks maksmata summalt. Intressimäär vastab määrale, mida rakendab
 Euroopa Keskpank antud päeval oma eurotehingutele ning seda on suurendatud 1.5
 protsendipunkti võrra.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- III LISA
 EUROOPA ÜHENDUSTE PRIVILEEGIDE JA IMMUNITEEDI PROTOKOLL
 KÕRGED LEPINGUPOOLED,
 ARVESTADES, et vastavalt Euroopa ühenduste ühtse nõukogu ja ühtse komisjoni
 asutamislepingu artiklile 28 omavad ühendused ja Euroopa Investeerimispank liikmesriikide
 territooriumil nii ulatuslikke privileege ja immuniteeti kui on vajalik nende ülesannete
 täitmiseks,
 ON KOKKU LEPPINUD järgmistes tingimustes, mis lisatakse mainitud asutamislepingule.
 I PEATÜKK
 EUROOPA ÜHENDUSTE OMAND, FONDID, VARA JA TEGEVUS
 Artikkel 1
 Euroopa ühenduste ruumid ja ehitised on puutumatud. Need ei ole läbiotsimise,
 rekvireerimise, konfiskeerimise või sundvõõrandamise objektideks.
 Ühenduste omandi ja vara suhtes ei kehti Euroopa Kohtu volituseta ükski haldus- ega õiguslik
 piirang.
 Artikkel 2
 Ühenduste arhiivid on puutumatud.
 Artikkel 3
 Ühendused, nende varad, tulud ja muu omand on vabastatud kõikidest otsestest maksudest.
 Liikmesriikide valitsused võtavad kõikidel võimalikel juhtudel kasutusele meetmed, et
 hüvitada või tagastada kaudsete maksude või müügimaksude osa, mis on lisatud vallas- või
 kinnisvara hinnale juhul, kui ühendused teevad ametlikuks kasutamiseks olulisi oste, mille
 hind sisaldab selliseid makse. Neid sätteid ei rakendata sellise ulatuseni, et kahjustatakse
 konkurentsi ühenduste sees.
 Vabastus ei kehti maksude ja tasude suhtes, mis katavad üksnes kommunaalteenuste kulud.
 Artikkel 4
 Ühendused on vabastatud kõigist tollimaksudest, impordi- ja ekspordiartiklitele kehtestatud
 piirangutest ja keeldudest ametlikuks kasutuseks mõeldud kaupade puhul: riigi territooriumil,
 kuhu need kaubad on selliselt imporditud, ei võõrandata neid tasu eest ega tasuta, välja
 arvatud tingimustel, mille on heaks kiitnud selle riigi valitsus.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Samuti on ühenduste väljaanded vabastatud tollimaksudest, impordi- ja ekspordikeeldudest
 ning impordi- ja ekspordipiirangutest.
 Artikkel 5
 Euroopa Söe- ja Teraseühendus võib vallata mistahes valuutat ja hallata arveid mistahes
 valuutas.
 II PEATÜKK
 SIDE JA REISILUBA (LAISSEZ PASSER)
 Artikkel 6
 Ühenduste institutsioonid kasutavad ametlikuks sidepidamiseks ja kõikide oma dokumentide
 edastamiseks iga liikmesriigi territooriumil sama korda, mis on konkreetse riigi poolt
 kehtestatud sellistele diplomaatilistele esindustele.
 Ühenduste institutsioonide ametlikku kirjavahetust ja muid ametlikke teateid ei tsenseerita.
 Artikkel 7
 1. Ühenduse institutsioonide presidendid võivad ühenduse institutsioonide liikmetele ja
 teenistujatele väljastada nõukogu kehtestatud vormis reisiloa (laissez-passer), mida
 liikmesriikide ametiasutused tunnustavad kehtivate reisidokumentidena. Neid
 reisilube väljastatakse ametnikele ja muudele teenistujatele tingimustel, mis on
 sätestatud ühenduste ametnike personalieeskirjades ja muude teenistujate
 teenistustingimustes.
 Komisjon võib sõlmida lepinguid, mis annavad nimetatud reisiloale kehtiva
 reisidokumendi staatuse kolmandate riikide territooriumidel.
 2. Käesoleva artikli lõike 1 kohaldamiseni kohaldatakse nende institutsioonide liikmete
 ja teenistujate suhtes, kelle valduses on käesoleva lepingu jõustumise kuupäeval
 Euroopa Söe- ja Teraseühenduse privileegide ja immuniteetide protokolli artiklis 6
 ettenähtud reisiluba, nimetatud artikli sätteid.
 III PEATÜKK
 EUROOPA PARLAMENDI LIIKMED
 Artikkel 8
 Euroopa Parlamendi istungipaika sõitvate või sealt lahkuvate Euroopa Parlamendi liikmete
 vaba liikumise suhtes ei kehtestata ühtegi haldus- ega muud piirangut.
 Tolli- ja valuutakontrolli suhtes võimaldatakse Euroopa Parlamendi liikmetele:
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- a. nende oma valitsuse poolt samad soodustused, mis välismaal ajutisel ametilähetusel
 olevatele kõrgetele ametnikele;
 b. teiste liikmesriikide valitsuste poolt samad soodustused, mis välisriikide valitsuste
 esindajatele ajutisel ametilähetusel
 Artikkel 9
 Euroopa Parlamendi liikmeid ei või üle kuulata, nende suhtes tõkendit kohaldada ega neid
 kohtumenetlusele allutada nende poolt oma kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste või
 antud häälte tõttu
 Artikkel 10
 Euroopa Parlamendi istungjärkude ajal on parlamendi liikmetel :
 a oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;
 b. teiste liikmesriikide territooriumil immuniteet tõkendite ja kohtumenetluse suhtes.
 Immuniteet kehtib Euroopa Parlamendi liikmetele ka siis, kui nad reisivad Euroopa
 Parlamenti või sealt tagasi.
 Parlamendi liige ei saa nõuda immuniteetiga kaasnevaid õigusi, kui ta on tabatud
 õiguserikkumiselt, ning see ei takista Euroopa Parlamenti kasutamast õigust tühistada oma
 liikme immuniteet.
 IV PEATÜKK
 EUROOPA ÜHENDUSTE INSTITUTSIOONIDE TÖÖS OSALEVAD
 LIIKMESRIIKIDE ESINDAJAD
 Artikkel 11
 Ühenduste institutsioonide tööst osa võtvate liikmesriikide esindajatele, nende nõuandjatele ja
 tehnilistele asjatundjatele võimaldatakse neile pandud ametlikke kohustusi täites ning
 kohtumispaika ja sealt tagasi sõites tavapärased privileegid, immuniteedid ja soodustused.
 Käesolevas artiklis loetletud õigused kehtivad ka ühenduste konsultatiivorganite liikmetele.
 V PEATÜKK
 EUROOPA ÜHENDUSTE AMETNIKUD JA TEISED TEENISTUJAD
 Artikkel 12
 Iga liikmesriigi territooriumil on ühenduste ametnikel ja teistel teenistujatel nende
 kodakondsusest olenemata järgmised privileegid ja immuniteedid:
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- a. kohtulik puutumatus oma ametikohustuste täitmisel tehtud tegude, sealhulgas
 suuliste ja kirjalike avalduste suhtes, kui ei tulene teisiti asutamislepingute sätetest,
 mis käsitlevad ühelt poolt ametnike ja muude teenistujate vastutust ühenduste ees
 ning teiselt poolt Euroopa Kohtu pädevust vaidlustes ühenduste ning nende ametnike
 ja muude teenistujate vahel. Neile jääb see puutumatus ka pärast nende ametist
 lahkumist;
 b. teenistujate, nende abikaasade ja neist sõltuvate pereliikmete puhul ei kehti
 sissesõidupiirangud ega välismaalaste registreerimise formaalsused;
 c. valuutaeeskirjade suhtes on neil samad soodustused, mis tavapäraselt võimaldatakse
 rahvusvaheliste organisatsioonide ametnikele;
 d. õigus selles riigis esmakordsel ametisseasumisel tollimaksuvabalt riiki tuua oma
 mööbel ja muu vallasvara ning õigus oma mööbel ja muu vallasvara tollimaksuvabalt
 sellest riigist taas välja viia, kui nende ametikohustused selles riigis lõpevad;
 mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks selle riigi valitsus, kus
 seda õigust kasutatakse;
 e. õigus tollimaksuvabalt riiki tuua isiklikuks kasutamiseks mõeldud auto, mis on
 omandatud riigis, kus nad viimati elasid, või riigis, mille kodakondsed nad on, selle
 riigi siseturul valitsevate tingimuste kohaselt, ning see auto tollimaksuvabalt sellest
 riigist taas välja viia; mõlemal juhul vastavalt tingimustele, mida peab vajalikuks
 asjaomase riigi valitsus.
 Artikkel 13
 Kooskõlas tingimuste ja menetlusega, mille on kinnitanud nõukogu komisjoni ettepaneku
 põhjal, on ühenduste ametnikud ja muud teenistujad kohustatud maksma ühendustele maksu
 töö- ja muudelt tasudelt, mida ühendused neile maksavad.
 Ühenduste poolt makstud töö- ja muudelt tasudelt ei maksta riiklikke makse.
 Artikkel 14
 Tulumaksu, omandimaksu ja pärandimaksu rakendamisel ning ühenduste liikmesriikide vahel
 sõlmitud topeltmaksustamise vältimist käsitlevate konventsioonide kohaldamisel loetakse, et
 ühenduste ametnikud ja muud teenistujad, kes üksnes oma kohustuste täitmiseks ühenduste
 teenistuses asuvad elama liikmesriigi territooriumile, mis nende ühenduste teenistusse astudes
 ei ole maksustav elukohariik, nii nende tegelikus elukohariigis kui ka maksustavas
 elukohariigis on säilitanud oma elukoha viimati nimetatud riigis, tingimusel et see riik on
 ühenduste liige. See säte kehtib ka abikaasa kohta, kui abikaasa ei tegutse iseseisvalt
 tasustataval töökohal, ning käesolevas artiklis nimetatud isikute ülalpidamisel ja hoole all
 olevate laste kohta.
 Eelmises lõigus nimetatud isikutele kuuluv vallasvara, mis asub selle riigi territooriumil, kus
 nad viibivad, on selles riigis vabastatud pärandimaksust; pärandimaksu suurust määrates
 loetakse selline vara nende isikute maksustavas elukohariigis asuvaks, arvestades kolmandate
 riikide õigusi ja topeltmaksustamist käsitlevate rahvusvaheliste konventsioonide võimalikku
 kohaldamist.
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- Käesoleva artikli sätete kohaldamisel ei arvestata sellist elukohta, mis on seotud üksnes
 kohustuste täitmisega muude rahvusvaheliste organisatsioonide teenistuses.
 Artikkel 15
 Nõukogu kinnitab komisjoni ettepaneku põhjal ühehäälselt ühenduste ametnike ja muude
 teenistujate sotsiaalkindlustustagatiste kava.
 Artikkel 16
 Komisjoni ettepaneku põhjal otsustades ja pärast konsulteerimist teiste asjaomaste
 institutsioonidega määrab nõukogu kindlaks ühenduste ametnike ja muude teenistujate
 kategooriad, kelle kohta osaliselt või täielikult kehtivad artikli 12, artikli 13 teise lõigu ja
 artikli 14 sätted.
 Liikmesriikide valitsustele teatatakse korrapäraselt sellistesse kategooriatesse kuuluvate
 ametnike ja muude teenistujate nimed, ametinimetused ja aadressid.
 VI PEATÜKK
 EUROOPA ÜHENDUSTESSE AKREDITEERITUD KOLMANDATE RIIKIDE
 ESINDUSTE PRIVILEEGID JA IMMUNITEET
 Artikkel 17
 Liikmesriik, mille territooriumil on ühenduste institutsiooni asukoht, annab kolmandate
 riikide esindustele, mis on akrediteeritud ühenduste juurde, tavapärased diplomaatilised
 immuniteedid ja privileegid.
 VII PEATÜKK
 ÜLDSÄTTED
 Artikkel 18
 Privileegid, immuniteet ja soodustused antakse ametnikele ja teistele ühenduste teenistujatele
 üksnes ühenduste huve silmas pidades.
 Ühenduste kõik institutsioonid peavad ametnikele või teistele teenistujatele antud
 immuniteedi tühistama alati, kui kõnealune institutsioon leiab, et sellise immuniteedi
 tühistamine ei ole vastuolus ühenduste huvidega.
 Artikkel 19
 Ühenduste institutsioonid teevad käesoleva protokolli rakendamiseks koostööd asjaomaste
 liikmesriikide vastutavate ametiasutustega.
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 20
 Artiklid 12-15 ja 18 on kohaldatavad komisjoni liikmete suhtes.
 Artikkel 21
 Artiklid 12–15 on kohaldatavad Euroopa Kohtu kohtunike, kohtujuristide, kohtusekretäri ja
 kaasettekandjate suhtes, ilma et eelöeldu piiraks Euroopa Kohtu põhikirja protokolli
 kohtunike ja kohtujuristide kohtulikku puutumatust käsitleva artikli 3 sätete kohaldamist.
 Artikkel 22
 Ilma et see piiraks Euroopa Investeerimispanga põhikirja protokolli sätete kohaldamist,
 kohaldatakse käesolevat protokolli ka Euroopa Investeerimispanga, selle organite liikmete,
 selle personali ning selle tegevuses osalevate liikmesriikide esindajate suhtes.
 Peale selle on Euroopa Investeerimispank vabastatud mis tahes kujul maksustamisest või
 muust sellelaadsest kohustusest tema kapitali suurenemise korral ning mitmesugustest
 formaalsustest, mida võidakse sellega siduda riigis, kus on kõnealuse panga alaline asukoht.
 Samamoodi ei anna Euroopa Investeerimispanga tegevuse lõpetamine või likvideerimine alust
 maksustamiseks. Kõnealust panka ja selle institutsioonide põhikirjalist tegevust ei maksustata
 käibemaksuga.
 Artikkel 23
 Käesolev protokoll kehtib ka Euroopa Keskpanga ja selle ametite ja personali suhtes ilma, et
 see tekitaks vastuolusid Euroopa Keskpanga ja Euroopa keskpankade süsteemi põhimääruse
 protokolli ja Euroopa Keskpanga sätetega.
 Euroopa Keskpanga kapitali juurdekasv on lisaks sellele vabastatud mistahes maksudest või
 muudest kohustustest, mis võivad olla ette kirjutatud riigi poolt, milles on panga asukoht.
 Panga ja selle asutuste tegevust, mis lähtub Euroopa keskpankade süsteemi põhimäärusest ja
 Euroopa Keskpangast ei maksustata käibemaksuga.
 Ülalpool loetletud sätted kehtivad ka Euroopa Rahandusinstituudi kohta. Selle tegevuse
 lõpetamine või ümberstruktureerimine ei saa olla aluseks kohustuste kehtestamisele.
 SELLE TÕENDUSEKS on nimetatud täievolilised esindajad käesolevale protokollile oma
 allkirja andnud.
 Sõlmitud Brüsselis tuhande üheksasaja kuuekümne viienda aasta aprillikuu kaheksandal
 päeval.
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- III LISA LIIDE
 Privileegide ja immuniteetide protokolli rakendussätted Šveitsis
 1. Rakendamise laiendamine Šveitsile
 Igat viidet liikmesriikidele Euroopa Ühenduste privileegide ja immuniteetide protokollis
 (edaspidi „protokoll“) tuleb mõista nii, et see hõlmab ka Šveitsi, juhul kui järgnevad sätted ei
 näe ette teisiti.
 2. Agentuuri vabastamine kaudsetest maksudest (kaasa arvatud käibemaks)
 Tooted ja teenused, mis eksporditakse Šveitsist väljapoole, ei ole allutatud Šveitsi
 käibemaksule (km). Kui tegemist on toodete ja teenustega, mis tarnitakse Šveitsi agentuuri
 ametlikuks kasutamiseks, toimub vabastamine käibemaksust, vastavalt protokolli artikli 3
 lõikele 2, hüvitamise teel. Käibemaksust vabastamine toimub juhul, kui toodete ja teenuste
 ostuhind arvel või sellega võrdsustatud dokumendil on kokku vähemalt 100 šveitsi franki
 (maksud kaasa arvatud).
 Käibemaksu hüvitamine toimub selleks ettenähtud Šveitsi ankeedi esitamisel Föderaalse
 Maksuameti käibemaksu osakonda. Taotlused vaadatakse üldjuhul läbi kolme kuu jooksul
 hüvituse taotluse esitamisest koos vajalike tõendavate dokumentide esitamisega.
 3. Agentuuri personali puudutavate reeglite rakendamistingimused
 Protokolli artikli 13 lõike 2 osas vabastab Šveits, vastavalt oma siseriikliku õiguse
 põhimõtetele, agentuuri ametnikud ja teised töötajad 25. märtsi 1969. aasta määruse nr 549/69
 (EÜT L 74, 23.7.1969, lk 1) artikli 2 mõistes, föderaal-, kantoni- ja kommuunimaksudest
 palga, töötasu ja tasude pealt, mis on makstud Ühenduse poolt ja allutatud ühendusesisesele
 maksule.
 Šveitsi ei käsitleta liikmesriigina ülaltoodud punkti 1 tähenduses protokolli artikli 14
 rakendamisel.
 Agentuuri ametnikud ja teised töötajad ning nende pereliikmed, kes on ühenduse ametnikele
 ja teistele töötajatele kehtiva sotsiaalkindlustuse süsteemi kandjad, ei ole tingimata allutatud
 Šveitsi sotsiaalkindlustuse süsteemile.
 Euroopa Ühenduse Kohtul on ainupädevus kõigi agentuuri või komisjoni ja tema personali
 vahelisi suhteid puudutavates küsimustes nõukogu määruse (ESTÜ/EÜ/Euratom) nr 259/68 ja
 teiste ühenduse õiguse töötingimusi määratlevate sätete osas.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- IV LISA
 ŠVEITSI EUROOPA KESKKONNAAGENTUURI JA EIONET’I TEGEVUSES
 OSALEJATE FINANTSKONTROLL
 1. Otsene teavitamine
 Agentuur ja komisjon suhtlevad otse kõigi isikute või Šveitsis loodud ettevõtetega, kes
 osalevad agentuuri või EIONET’i tegevuses, seda kas lepinguosalisena, agentuuri
 programmis osalejana, isikuna, kellele on teostatud makseid agentuuri või komisjoni eelarvest
 või alltöövõtjana. Need isikud võivad edastada komisjonile või agentuurile otse kogu olulist
 teavet ja dokumente, mida nad peavad edastama vahendite alusel, millele käesolev lepe
 toetub, ning sõlmitud lepingute ja konventsioonide ja nende raames vastuvõetud otsuste
 alusel.
 2. Audit
 1. Vastavalt 25. juuni 2002. a määrusele (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja agentuuri
 haldusnõukogu poolt 26. märtsil 2003. a vastu võetud finantseeskirjale, vastavalt 23.
 detsembri 2002. a määruse (EÜ, Euratom) nr 2343/2002 sätetele ja teistele
 määrustele, millele käesolev lepe toetub, võivad Šveitsis asutatud ettevõtetega
 sõlmitud lepingud ja konventsioonid ja vastuvõetud otsused ette näha, et nende ja
 nende alltöövõtjate juures võivad igal ajal toimuda teaduslikud, finants-,
 tehnoloogilised või muud auditid, mida viivad läbi agentuuri või komisjoni töötajad
 või teised viimase poolt volitatud isikud.
 2. Agentuuri või komisjoni töötajad ning teised viimase poolt volitatud isikud omavad
 kohast juurdepääsu ruumidele, töödele ja dokumentidele, samuti kogu vajalikule
 informatsioonile, kaasa arvatud elektroonilisel kujul, et neid auditeid läbi viia. See
 juurdepääsuõigus kajastub selgelt lepingutes ja konventsioonides, mis on sõlmitud
 vahendeid rakendades, millele käesolev leping toetub.
 3. Kontrollikojal on samad õigused kui komisjonil.
 4. Auditid võivad toimuda viis aastat peale käesoleva leppe lõppu või vastavalt
 kõnealustes lepingutes või konventsioonides ja võetud otsustes ettenähtud
 tähtaegadele.
 5. Šveitsi föderaalset finantskontrolli teavitatakse Šveitsi territooriumil läbiviidavast
 auditist eelnevalt. See teave ei ole auditite läbiviimise seaduslik tingimus.
 3. Kohapealne kontroll
 1. Käesoleva leppe raames on komisjon (OLAF) volitatud teostama kontrolli ja
 tõestamisi Šveitsi territooriumil, vastavalt nõukogu 11. novembri 1996. a määruse
 (EÜ, Euratom) nr 2185/96 tingimustele ja sätetele.
 2. Kohapealsed kontrollid ja tõestamised valmistatakse ette ja viiakse läbi komisjoni
 poolt tihedas koostöös Šveitsi Föderaalse finantskontrolliga või teiste pädevate
 Föderaalse finantskontrolli määratud Šveitsi asutustega, keda teavitatakse vajalikul
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- ajal kontrolli ja tõestamise objektist, eesmärgist ja seaduslikust alusest, et nad saaksid
 anda kogu vajaliku abi. Sel eesmärgil võivad šveitsi pädevate asutuste töötajad
 osaleda kohapeal toimuvates kontrollides ja tõestamistes.
 3. Kui asjaomased Šveitsi asutused seda soovivad, viiakse kohapealsed kontrollid ja
 tõestamised läbi komisjoni ja nende asutuste poolt koos.
 4. Kui programmis osalejad on vastu kohapealsele kontrollile või tõestamisele, annavad
 šveitsi asutused komisjoni kontrolöridele vastavuses riiklike seadusesätetega,
 vajalikku abi nende kohapealse kontrolli ja tõestamise ülesande täitmiseks.
 5. Komisjon edastab võimalikult kiiresti Šveitsi Föderaalsele finantskontrollile kõik
 faktid või kahtlused ebakorrapärasuste kohta, millest ta on kohapealse kontrolli või
 tõestamise läbiviimise käigus teadlikuks saanud. Igal juhul peab komisjon teavitama
 kontrollitud asutust kontrolli või tõestamise tulemustest.
 4. Informatsioon ja konsultatsioon
 1. Käesoleva lisa täitmise huvides viivad Šveitsi ja ühenduse pädevad asutused läbi
 regulaarset infovahetust ja, ühe poole soovil, ka konsultatsioone.
 2. Šveitsi pädevad asutused teavitavad viivitamatult agentuuri ja komisjoni kõigist neile
 teatavaks saanud asjaoludest, mis lubavad kahtlustada eeskirjade eiramist lepingute
 ja konventsioonide sõlmimisel ja rakendamisel, mis on sõlmitud käesolevas lepingus
 osutatud vahendeid kohaldades.
 5. Konfidentsiaalsus
 Kogu käesoleva lisa alusel mis tahes vormis edastatud või saadud teavet käsitletakse
 ametisaladusena ja seda kaitstakse nagu muud samalaadset informatsiooni Šveitsi siseriiklike
 õigusaktide ja vastavate ühenduse institutsioonide suhtes kehtivate sätetega. Sellist teavet
 võib edastada üksnes ühenduse institutsioonides või Šveitsis olevatele isikutele, kes oma
 ülesannete tõttu peavad seda teadma, ning ühenduse institutsioonid tohivad seda teavet
 kasutada üksnes selleks, et tagada lepingupoolte finantshuvide tõhus kaitse.
 6. Administratiivsed meetmed ja sanktsioonid.
 Ilma et see piiraks Šveitsi karistusõiguse sätete rakendamist, võib agentuur või komisjon
 rakendada administratiivseid meetmeid või sanktsioone, kooskõlas 25. juuni 2002 määrusega
 (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 ja 23. detsembri 2002 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2342/2002,
 samuti nõukogu 18. detsembri 1995 määrusega (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa Ühenduse
 finantshuvide kaitse kohta.
 7. Sissenõudmine ja täideviimine
 Agentuuri ja komisjoni poolt käesoleva leppe rakendusalas vastuvõetud otsused, mis
 sisaldavad rahalisi kohustusi teistele isikutele peale riikide, on Šveitsis täitedokumendi
 staatusega. Täitekorraldus väljastatakse ilma muu kontrollita peale dokumendi autentsuse
 tõestamise Šveitsi valitsuse määratud asutuse poolt, kes teavitab sellest agentuuri või
 komisjoni. Sundtäitmine toimub vastavalt Šveitsi protseduurireeglitele. Täitedokumendi
 aluseks oleva otsuse seaduslikkus allub Euroopa Ühenduse Kohtu kontrollile.
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- Euroopa Ühenduse Kohtu otsused vahekohtuklausli alusel on seaduse jõuga samadel
 tingimustel.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- LEGISLATIVE FINANCIAL STATEMENT
 Policy area(s): Environment
 Activit(y/ies): Environment policy development
 TITLE OF ACTION: Participation of Switzerland in the European Environment Agency
 1. BUDGET LINE(S) + HEADING(S)
 07 04 01 01 and 07 04 01 02 (For information)
 6033 (income)
 2. OVERALL FIGURES
 The revenues accruing from the participation of Switzerland will be channelled directly
 through to the Agency via the Community budget (see table below under point 2, section
 “Financial Impact on Revenue”). .The amount channelled through is calculated as the annual
 Community subvention to the Agency divided by the number of Member States.
 Period of application:
 The period of application is in principle unlimited and starts when the procedures for
 ratification have been finalised (Articles 19 and 20 of the draft Agreement).
 Overall multiannual estimate on expenditure:
 a) Schedule of commitment appropriations/payment appropriations (financial intervention)
 (see point 6.1.1)
 The period is unlimited. The table below shows the estimate amounts for the years 2005 and
 2006 in line with current financial perspectives. The amounts for subsequent years will
 increase or decrease in proportion to the Community subvention to the Agency as long as the
 number of EU Member States remains unchanged at 25.
 Compatibility with the financial programming and the financial perspective
 ; Proposal compatible with the existing financial programming
 This proposal will entail reprogramming of the relevant heading in the
 financial perspective
 This may entail application of the provisions of the Interinstitutional
 Agreement.
 Financial impact on revenue:
 No financial implications (involves technical aspects regarding implementation
 of a measure)
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- OR
 ; Financial impact – the effect on revenue is as follows:
 € million
 Prior to Situation following action
 action
 (Year n-
 Budget line Revenue 1) 2005 2006
 Item 6033 a) Revenue in absolute terms 0 1.076 1.080
 b) Change in Revenue ∆ 0.004
 The revenues will be entered as earmarked revenues into the Community budget (item 6033).
 For explanation see above tables on expenditure.
 3. BUDGET CHARACTERISTICS
 Type of expenditure New EFTA Participation Heading
 participation applicant Financial
 countries Perspective
 Non-comp Diff YES YES NO(1) No 3
 (1) But applicant countries do participate in core funding for the Agency.
 4. LEGAL BASIS
 • Article 19 of the Council Regulation (EEC) 1210/1990 modified by Regulation 933/1999
 on the establishment of the European Environment Agency, which opens the membership
 of the Agency up to non-EU countries.
 • The proposed Council Decision on the conclusion of the agreement between the European
 Community and the Switzerland concerning Switzerland’s participation in the European
 Environment Agency and the European Environment Information and Observation
 Network, to which this legislative financial statement is annexed.
 5. DESCRIPTION AND GROUNDS
 Need for Community intervention: objectives pursued
 Participation of Switzerland in the Agency will help to bring Swiss monitoring
 systems and methods for data collection and data treatment in line with those used by
 the other countries participating in the Agency, which will facilitate the provision of
 reliable and comparable information on the state of environment in Europe. It will
 also support integrated assessment and environmental reporting of the ecosystems
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- that are shared by Switzerland and its neighbouring countries. The Agency will be
 able to report on the state of the environment of a larger part of Europe, including
 Switzerland, and Switzerland will also be included in all other reporting activities of
 the Agency.
 Methods of implementation
 The Commission will pass on the contribution from Switzerland to the Agency as part of the
 annual subsidy. The Agency is responsible for implementation of the actions and management
 of the resources involved.
 6. FINANCIAL IMPACT
 Swiss membership of the Agency as proposed will have no overall financial impact on the
 Commission.
 7. IMPACT ON STAFF AND ADMINISTRATIVE EXPENDITURE
 Swiss membership of the Agency will have no impact on human resources in the
 Commission. It will have an impact on the human resources in the Agency, as adopted in the
 annual EEA establishment plan.
 8. FOLLOW-UP AND EVALUATION
 Follow-up arrangements
 All the procedures for the implementation and the follow-up of this programme will be in
 compliance with the provisions of Commission Regulation (EC, Euratom) No 2343/2002 of
 23 December 2002 on the framework Financial Regulation for the bodies referred to in
 Article 185 of Council Regulation (EC, Euratom) No 1605/2002 on the Financial Regulation
 applicable to the general budget of the European Communities
 9. ANTI-FRAUD MEASURES
 Anti-fraud measures are included in the conventions and contracts agreed between the
 European Environment Agency and the beneficiaries: these measures include the possibility
 to carry out financial, scientific or other specific audits. Moreover, the EEA has an internal
 auditing function, which shall advise on dealing with risks, by issuing independent opinions
 on the quality of management and control systems. The Commission’s internal auditor shall
 also exercise the same powers with respect to the EEA as with respect to Commission
 departments.
 Furthermore, the Court of Auditors shall scrutinise the accounts of the European Environment
 Agency in accordance with Article 248 of the EC Treaty. Moreover, this scrutiny shall be
 governed by Articles 139 to 144 of the Financial Regulation applicable to the general budget
 of the European Communities.
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- In addition, the European Anti Fraud Office may carry out on-the-spot checks and inspections
 in accordance with the Council Regulation (Euratom, EC) No 2185/96 and Parliament and
 Council Regulation (EC) no 1073/1999 from signature of the Contract up to five years after
 payment of the balance.
 ET 29 ET


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 30.6.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 171/28
 SKLEP SKUPNEGA ODBORA EGP
 št. 29/2011
 z dne 1. aprila 2011
 o spremembi Priloge I (Veterinarske in fitosanitarne zadeve) in Priloge II (Tehnični predpisi, standardi, preskušanje in certificiranje) k Sporazumu EGP
 SKUPNI ODBOR EGP JE –
 ob upoštevanju Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru, kakor je bil spremenjen s Protokolom o prilagoditvi Sporazuma o Evropskem gospodarskem prostoru (v nadaljnjem besedilu: Sporazum), in zlasti člena 98 Sporazuma,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Priloga I k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 116/2010 z dne 10. novembra 2010 (1).
 (2)
 Priloga II k Sporazumu je bila spremenjena s Sklepom Skupnega odbora EGP št. 100/2010 z dne 1. oktobra 2010 (2).
 (3)
 Uredbo Komisije (EU) št. 116/2010 z dne 9. februarja 2010 o spremembi Uredbe (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama prehranskih trditev (3) je treba vključiti v Sporazum.
 (4)
 Uredbo Komisije (EU) št. 459/2010 z dne 27. maja 2010 o spremembi prilog II, III in IV k Uredbi (ES) št. 396/2005 Evropskega parlamenta in Sveta glede mejnih vrednosti ostankov za nekatere pesticide v ali na nekaterih proizvodih (4) je treba vključiti v Sporazum.
 (5)
 Uredbo Komisije (EU) št. 600/2010 z dne 8. julija 2010 o spremembi Priloge I k Uredbi Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005 glede dodajanja in spreminjanja primerov sorodnih vrst, varietet in drugih živil, za katere veljajo iste mejne vrednosti ostankov (5), je treba vključiti v Sporazum.
 (6)
 Direktivo Komisije 2010/37/EU z dne 17. junija 2010 o spremembi Direktive 2008/60/ES o določitvi posebnih meril čistosti sladil (6) je treba vključiti v Sporazum.
 (7)
 Ta sklep se ne uporablja za Lihtenštajn –
 SKLENIL:
 Člen 1
 V točki 40 (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005) poglavja II Priloge I k Sporazumu se dodata naslednji alinei:
 „—
 32010 R 0459: Uredba Komisije (EU) št. 459/2010 z dne 27. maja 2010 (UL L 129, 28.5.2010, str. 3),
 —
 32010 R 0600: Uredba Komisije (EU) št. 600/2010 z dne 8. julija 2010 (UL L 174, 9.7.2010, str. 18).“.
 Člen 2
 Poglavje XII Priloge II k Sporazumu se spremeni:
 1.
 v točki 54zzy (Uredba Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 396/2005) se dodata naslednji alinei:
 „—
 32010 R 0459: Uredba Komisije (EU) št. 459/2010 z dne 27. maja 2010 (UL L 129, 28.5.2010, str. 3),
 —
 32010 R 0600: Uredba Komisije (EU) št. 600/2010 z dne 8. julija 2010 (UL L 174, 9.7.2010, str. 18).“;
 2.
 v točki 54zzzt (Uredba (ES) št. 1924/2006 Evropskega parlamenta in Sveta) se doda naslednja alinea:
 „—
 32010 R 0116: Uredba Komisije (EU) št. 116/2010 z dne 9. februarja 2010 (UL L 37, 10.2.2010, str. 16).“;
 3.
 v točki 54zzzy (Direktiva Komisije 2008/60/ES) se doda naslednje:
 „ , kakor jo spreminja:
 —
 32010 L 0037: Direktiva Komisije 2010/37/EU z dne 17. junija 2010 (UL L 152, 18.6.2010, str. 12).“
 Člen 3
 Besedila uredb (EU) št. 116/2010, (EU) št. 459/2010 in (EU) št. 600/2010 ter Direktive 2010/37/EU v islandskem in norveškem jeziku, ki se objavijo v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije, so verodostojna.
 Člen 4
 Ta sklep začne veljati 1. maja 2011 pod pogojem, da so bila Skupnemu odboru EGP predložena vsa uradna obvestila v skladu s členom 103(1) Sporazuma (7).
 Člen 5
 Ta sklep se objavi v sklopu EGP Uradnega lista Evropske unije in v Dopolnilu EGP k Uradnemu listu Evropske unije.
 V Bruslju, 1. aprila 2011
 Za Skupni odbor EGP
 Vršilec dolžnosti predsednika
 Gianluca GRIPPA
 (1) UL L 58, 3.3.2011, str. 73.
 (2) UL L 332, 16.12.2010, str. 50.
 (3) UL L 37, 10.2.2010, str. 16.
 (4) UL L 129, 28.5.2010, str. 3.
 (5) UL L 174, 9.7.2010, str. 18.
 (6) UL L 152, 18.6.2010, str. 12.
 (7) Navedena ni nobena ustavna zahteva.