type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON
 Brüssel 15.12.2005
 KOM(2005) 649 lõplik
 2005/0259 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö
 kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes
 (komisjoni esitatud)
 {SEK(2005) 1629)
 ET ET
 ---pagebreak--- SELETUSKIRI
 1. ETTEPANEKU TAUST
 1.1. Üldine taust
 1.1.1. Euroopa Liidus
 Euroopa Ülemkogu kutsus 15. ja 16 oktoobril 1999 Tamperes toimunud istungjärgul üles
 kehtestama ülalpidamiskohustuste küsimustes ühised erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja
 kiirendada piiriüleste vaidluste lahendamist, ning kaotama taotluse saanud liikmesriigis
 vahemeetmed, mis on vajalikud teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamiseks ja
 täitmiseks.
 30. novembril 2000 vastu võetud vastastikuse tunnustamise programmis1 kutsutakse üles
 kaotama välisriigi kohtuotsuse tunnustamise nõuet ülalpidamist saama õigustatud isiku puhul,
 kus on juba hõlmatud nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrusega (EÜ) nr 44/2001
 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (edaspidi „Brüsseli I
 määrus“).2 Üldiselt on selles programmis märgitud, et „mõnikord on vaja või isegi
 hädavajalik kehtestada Euroopa tasandil teatav hulk menetluseeskirju, mis kindlustaksid
 ühised miinimumtagatised“ või isegi „püüelda menetluste teatava ühtlustamise poole“.Selles
 on kavandatud vastastikuse tunnustamise kaasnevad meetmed, mille eesmärk on „teises
 liikmesriigis tehtud kohtuotsuste täitmise tõhustamine taotluse saanud liikmesriigis“,
 võimaldades eelkõige „määrata võimalikult täpselt kindlaks kohustatud isiku varad, mis
 asuvad liikmesriikide territooriumidel“ või võimaldades vastastikust tunnustamist „parema
 koostöö raames liikmesriikide õigusasutuste vahel“, ning kaasnevad meetmed
 „kollisiooninormide ühtlustamise kohta“.
 Selle programmi olulisust kinnitati uuesti 2004. aasta novembris toimunud Euroopa
 Ülemkogu istungjärgul, kui võeti vastu Haagi programm3, milles rõhutatakse, et „vastastikuse
 tunnustamise meetmete programmi jätkuv täitmine peab olema eelolevatel aastatel peamine
 prioriteet, et tagada selle lõpuleviimine 2011. aastaks“.
 Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juunil 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on esitatud
 konkreetsed meetmed Haagi programmi rakendamiseks ning milles nimetatakse seoses
 tsiviilasjades tehtava õigusalase koostööga, et aastal 2005 tuleb võtta vastu „ettepanekud
 ülalpidamiskohustuste küsimustes“.4
 1
 EÜT L 12, 15.1.2001.
 2
 EÜT L 12, 16.1.2001.
 3
 ELT L 53, 3.3.2005.
 4
 Euroopa Liidu Nõukogu dokument nr 9778/2/05 REV 2 JSK 207.
 ET 2 ET
 ---pagebreak--- 1.1.2. Rahvusvahelisel tasandil
 Haagi rahvusvahelise eraõiguse konverents5 on samuti alustanud ülalpidamiskohustuse
 valdkonnas tööd, et ajakohastada kehtivaid konventsioone6. Uue konventsiooni
 väljatöötamiseks korraldati kolm erikomisjoni kohtumist, mis toimusid mais 2003, juunis
 2004 ja aprillis 2005. Neljas erikomisjoni kohtumine on kavas juunis 2006, pidades silmas
 võimalikku diplomaatilist istungit 2007. aasta esimesel poolaastal. Euroopa Ühendus osaleb
 nendel läbirääkimistel aktiivselt.
 Haagis peetavate läbirääkimistel ja ühenduses tehtava töö vahelise seose loomisel tuleb
 püüelda nende koostoime poole, sest tegemist ei ole mitte vastuoluliste, vaid ühtse ja teineteist
 täiendava tegevusega, nagu seda rõhutas Euroopa Ülemkogu Haagi programmis.
 Seega peab ühendus olema võimeline võtma rahvusvaheliste läbirääkimiste raames vastu
 ühtse strateegia ning samal ajal jätkama pingutusi, et luua ühendusesiseselt tõeline vabadusel,
 turvalisusel ja õigusel rajanev ala.
 Haagi Konverents on rahvusvaheline foorum, mille raames ühendusel on võimalik töötada
 välja koostööpoliitika kolmandate riikidega tsiviilküsimustes. Selle raames toimuvad arutelud
 ja teabevahetus on ühendusele tema töös hindamatu väärtusega inspiratsiooniallikaks. Lisaks
 ei ole välistatud, et Euroopa Liit võiks Haagis peetavate läbirääkimiste raames saavutatud
 tulemusi teatavates konkreetsetes valdkondades üle võtta.
 Tulenevalt liikmesriikide lõimumisastmest võrreldes kolmandate riikidega ning Euroopa
 Liidu püstitatud eesmärkide ulatusest peab ühendus oma konkreetsetele vajadustele siiski
 otsima vastavaid lahendusi. Koostöö liikmesriikide vahel võib olla kindlasti palju tihedam kui
 kolmandate riikidega, sest esimeste käsutuses on lisaks ühtsematele ja täielikumatele
 kollisiooninormidele kohtualluvuse ja kohtuotsuste tunnustamise küsimustes veel ka toimiv
 Euroopa kohtute võrk.
 1.2. Eesmärgid
 Ettepaneku eesmärk on kõrvaldada takistused, mis praegu veel esinevad elatise
 sissenõudmisel Euroopa Liidus. Ettepanekuga ei suudeta loomulikult muuta seika, et teatavad
 kohustatud isikud võivad kaotada raske majandusliku ja sotsiaalse olukorda tõttu töökoha ja
 korrapärase sissetuleku, mistõttu neil ei ole võimalik oma kohustusi täita, kuid ettepaneku abil
 on võimalik luua õiguslik raamistik, mis on kohandatud õigustatud isiku õiguspäraste
 ootustega. Viimastel peab olema võimalik saada raskusteta, kiiresti ja enamasti kuludeta
 täitekorraldus, mis oleks tõrgeteta kohaldatav kogu Euroopa õigusruumis ja mille abil
 väljamõistetud summa neile makstaks korrapäraselt välja.
 5
 Kodulehekülg: http://www.hcch.net.
 6
 Laste ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 24. oktoobri 1956. aasta Haagi konventsioon; Laste
 ülalpidamiskohustuste suhtes tehtud kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise 15. aprilli 1958. aasta Haagi
 konventsioon; Ülalpidamiskohustustele kohaldatava õiguse 2. oktoobri 1973. aasta Haagi konventsioon,
 mis asendab sellega ühinenud riikide vahelistes suhetes 24. oktoobri 1956. aasta konventsiooni; Haagi
 2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamiskohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise ja täitmise konventsioon,
 mis asendab sellega ühinenud riikide vahelistes suhetes 15. aprilli 1958. aasta konventsiooni. Siia
 loetellu tuleb lisada 20. juuni 1956. aasta New Yorgi konventsioon välisriigist ülalpidamise taotlemise
 kohta, mis on sõlmitud ÜRO raames.
 ET 3 ET
 ---pagebreak--- Sellise uue Euroopa õigusliku korra loomiseks ei piisa olemasolevate mehhanismide
 kohandamisest; meetmeid tuleb võtta kõigis olulistes tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö
 valdkondades: rahvusvaheline kohtualluvus, kohaldatav õigus, tunnustamine ja täitmine,
 koostöö ja takistuste kõrvaldamine menetluste tõrgeteta toimimiseks. Need meetmed tuleb
 koondada võimaluse piires ühte ühenduse määrusesse.
 Selle tegevuse puhul juhindutakse kolmest nõudest:
 1.2.1. Lihtsustada kodanike elu
 Kõigepealt püütakse lihtsustada menetlusi, mis on vajalikud elatise nõude esitamiseks.
 Brüsseli I määruses sätestatud rahvusvahelise kohtualluvuse alusel on õigustatud isikul juba
 võimalik võtta ühendust elukohajärgse ametiasutusega, kuid neid eeskirju võiks veelgi
 parandada ja muuta üheselt mõistetavaks. Tuleb võtta meetmed, et pärast kohtuotsuse
 langetamist oleks nimetatud otsusel sama jõud kui otsuse teinud liikmesriigis, ilma et selleks
 oleks vaja lisaformaalsusi. Sel viisil saavutatakse vahemeetmete kaotamise eesmärk.
 Üldiselt tuleb õigustatud isikule elatise sissenõudmise igas etapis näha ette võimalus saada abi
 ja tuge, kuid praegu see veel ei toimi. Seda eesmärki püütakse saavutada koostöö
 korraldamisega liikmesriikide vahel. Samuti tuleb märkida võimalust taotleda elatist oma
 alalises elukohas, kaasa arvatud otsuse täitmise etapis, mis on eelkõige seotud palgast
 kinnipidamise või pangakonto arestimisega, et käivitada koostöömehhanismid või pääseda
 juurde teabele, mille abil on võimalik määrata kindlaks kohustatud isiku asukoht ja hinnata
 tema varalist olukorda. Sel põhjusel on nähtud ette tagada õigustatud isikule parem juurdepääs
 õiguskaitsele sellise esindamissüsteemi loomise kaudu, kus liikmesriikide pädevad
 keskasutused esindavad tema huve.
 Lihtsustamise eesmärgil tuleb kaotada mitme õigusallika kasutamine selles valdkonnas, sest
 praegu ei ole Euroopa Liidus ühtainsat täielikult ühtlustatud korda elatist käsitlevate
 kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise küsimustes.
 Brüsseli I määruse artiklis 71 on sätestatud, et see ei mõjuta „konventsioone, millega
 liikmesriigid on liitunud ja millega reguleeritakse kohtualluvust või kohtuotsuste tunnustamist
 või täitmist konkreetses valdkonnas“. Sama artikli viimases lõigus on täpsustatud, et „kui
 konkreetset valdkonda käsitlev konventsioon, millega on ühinenud nii otsuse teinud liikmesriik
 kui ka taotluse saanud liikmesriik, sisaldab kohtuotsuse tunnustamise või täitmise tingimusi,
 kohaldatakse neid tingimusi“. Ülalpidamiskohustuse küsimuses on 25 liikmesriigist 17
 ühinenud Haagi 2. oktoobri 1973. aasta ülalpidamiskohustusi käsitlevate otsuste tunnustamise
 ja täitmise konventsiooniga. See tähendab, et nende liikmesriikide vahel kohaldatakse 1973.
 aasta konventsioonis kehtestatud tingimusi, mis on võetud vastu enne Brüsseli I määrust.
 Nimetatud konventsiooni artiklis 26 on aga sätestatud, et osalisriik võib võtta endale õiguse
 jätta tunnustamata ja täitmata teatavad otsused, eelkõige sellised otsused, mis seotud
 täisealisele määratud elatisega või mida peavad täitma külgjoone sugulased või hõimlased.
 Enamik 1973. aasta konventsiooni osalisriikidest7 on esitanud selle sätte kohta ühe või mitu
 reservatsiooni. Sellest johtuvalt on olukord elatist käsitlevate otsuste tunnustamisel ja
 täitmisel vastuoluline.
 7
 17 liikmesriiki: Saksamaa, Taani, Hispaania, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Kreeka, Itaalia, Leedu,
 Luksemburg, Madalmaad, Poola, Portugal, Tšehhi Vabariik, Ühendkuningriik, Slovakkia, Rootsi.
 ET 4 ET
 ---pagebreak--- Need erimeelsused peegeldavad teatavaid erinevusi isegi elatise mõiste määratlemisel
 liikmesriikides. 1973. aasta konventsiooni suhtes esitatud reservatsioonid loovad nimetatud
 erimeelsustele soodsa pinnase. Reservatsioonide alusel on võimalik jätta teatavad elatist
 käsitlevad otsused tunnustamata, tuues põhjuseks üldklausli avaliku korra kohta. Kui varem
 kasutati avalikku korra klauslit ainult üksikjuhtudel, mida oli enne kaalutud, siis nüüd on see
 sageli juba ette otsustatud, toetudes reservatsioonile 1973. aasta konventsiooni kohta, mis on
 ühenduse õiguse suhtes ülimuslik.
 Niisugused erimeelsused tuleb kaotada, sest Euroopa Liidus on ülalpidamiskohustust
 käsitlevate otsuste kohaldatavuse kohta tehtud otsus kõige kõrgemal poliitilisel tasandil. Siiski
 tuleb mõelda selle üle, kuidas tagada kindlustunne neile liikmesriikidele, kes on varasema
 süsteemi raames näidanud üles soovi kohaldatavust piirata.
 1.2.2. Tugevdada õiguskindlust
 Kollisiooninormide ühtlustamise esimeseks eeliseks on see, et see võimaldab õigustatud isikul
 tegutseda teadlikult, ilma et ta peaks kaalutlema süsteemide erinevuste üle riikides. Sel viisil
 tagatakse teatav õiguslik etteaimatavus.
 Kui kohaldatav õigus määratakse kindlaks õigusnormide alusel, saab pädev kohus teha oma
 otsuse selle materiaalõiguse alusel, millega asi on kõige tugevamalt seotud. Niimoodi on
 võimalik vältida kõige ebavõrdsemaid olukordi: ning ülalpidamist saama õigustatud isik saab
 vastuse, mis on kohandatud tema olukorrale, ilma et ta peaks kannatama kollisiooninormide
 erinevuse pärast.
 Kollisiooninormid aitavad kaasa ja hõlbustavad vahemeetmete kaotamist tunnustamise etapis:
 otsust ei ole nii lihtne vaidlustada, kui see on tehtud vastavalt õigusele, mis on määratud
 kindlaks ühtlustatud normide alusel.
 Lisaks on kohaldatava õiguse kindlaksmääramisega võimalik teatavates olukordades lükata
 lihtsamini tagasi taotlused, mis põhinevad ülalpidamissuhetele, mis ei ole kõikjal tunnustatud
 (näiteks suhted õe ja venna vahel). Kollisiooninorm kujutab endast nn päästerõngast juhul, kui
 otsused on kõikjal kohaldatavad: see rahustab liikmesriike, kus ülalpidamiskohustuse mõiste
 tõlgendus on piiratud.
 Kollisiooninormide eesmärk ei ole erinevuste eiramine: eesmärk ei ole mingil juhul ühtlustada
 sotsiaalseid, majanduslikke või kultuurilisi käsitusi, mis vastavad riikide vajadustele, vaid
 tagada, et ühtki otsust ei langetata õiguse alusel, millel puudub piisav side konkreetse
 perekonna olukorraga.
 1.2.3. Tagada sissenõudmise tõhusus ja püsivus
 Ainult elatusrahade tegeliku sissenõudmise tõhustamine muudaks konkreetselt ja püsivalt
 praegust olukorda. Eesmärgiks on võimaldada õigustatud isikul saada otsus, mis kuulub
 täitmisele kogu Euroopa Liidu territooriumil ning mida täidetakse seejärel lihtsa ja ühtlustatud
 menetluse alusel. Selleks peab olema täidetud kolm tingimust. Esiteks peab olema elatist
 käsitlevat otsust võimalik ajutiselt jõustada ilma eri meetmeteta. Teiseks tuleb kaotada
 vahemeetmed, mis on vajalikud ühes liikmesriigis langetatud otsuse tunnustamiseks ja
 täitmiseks teises liikmesriigis. Kolmandaks tuleb võtta rida meetmeid, mis on seotud
 täitmisega: juurdepääs teabele kohustatud isiku olukorra kohta, õigusvahendite loomine, mille
 ET 5 ET
 ---pagebreak--- abil oleks võimalik pidada kinni summasid palgast ja pangakontolt, elatise nõuete
 eesõigusnõude staatuse tugevdamine.
 Kõikide ettepanekus püstitatud eesmärkide saavutamisel peetakse samal ajal täielikult kinni
 Euroopa Liidus tunnustatud põhiõigustest. Kindlustatakse tasakaal ülalpidamist saama
 õigustatud isiku ja kohustatud isiku õiguste vahel, kellele tagatakse alati eelkõige õigus
 õiglasele kohtuprotsessile ja isikuandmete kaitsele.
 2. KONSULTEERIMINE HUVITATUD ISIKUTEGA
 Komisjon tellis uuringu elatise nõuete sissenõudmise kohta Euroopa Liidu liikmesriikides.8
 Esimene eksperdikohtumine korraldati 3. novembril 2003, et määrata kindlaks peamised
 küsimused, mida tuleks käsitleda tulevikus rohelises raamatus ülalpidamiskohustuste kohta.
 Komisjon võttis roheline raamatu ülalpidamiskohustuste kohta vastu 15. aprillil 2004.9
 Esimesi saadud vastuseid arutati avalikul ärakuulamisel, mis toimus 2. juunil 2004. Hiljem
 saadi veel vastuseid.10
 Komisjoni talituste koostatud töödokumendi alusel, kus oli esitatud kolm esialgset õigusakti
 eelnõu, korraldati teine liikmesriikide ekspertide kohtumine 12. mail 2005. Selle kohtumise
 käigus vaadati läbi kõik ülalpidamiskohustustega seotud küsimused Euroopa Liidus:
 kohaldatav õigus, rahvusvaheline kohtualluvus, tunnustamine, kohtuotsuste täitmisele
 pööratavus ja täitmine, teatavate menetluseeskirjade ühtlustamine, keskasutuste koostöö,
 juurdepääs teabele jms.
 Seejärel paluti kohtumisel osalenutel esitada komisjonile kirjalikud märkused töödokumendi
 kohta, mis sisaldas kolme esialgset õigusakti eelnõu.
 Komisjon tegi mõju hindamise, mis on esitatud käesoleva ettepaneku lisas. Mõju hindamisel
 analüüsiti nii rohelise raamatu raames kui ka pärast seda konsulteeritud ekspertide arvamusi.
 Pakuti mitut lahendust: jätta olukord samaks, võtta mõni muu kui õiguslik meede või mitu
 õiguslikku meedet. Uuringust selgus, et ülalpidamist saama õigustatud isikute probleemide
 lahendamiseks, olgu need siis juriidilist või praktilist laadi, peab ühendus kavandama
 laiaulatusliku meetme, mis hõlmaks kõik võimalikud tegevusvaldkonnad.
 8
 Selle uuringuga on võimalik tutvuda järgmisel õigus, vabadus- ja turvalisusküsimuste peadirektoraadi
 veebilehel: http://europa.eu.int/comm/justice_home/doc_centre/civil/studies/doc_civil_studies_en.htm
 9
 KOM(2004)254 (lõplik).
 10
 Vastused on avaldatud järgmisel veebiaadressil:
 http://europa.eu.int:8082/comm/justice_home/ejn/maintenance_claim/maintenance_claim_ec_en.htm
 ET 6 ET
 ---pagebreak--- 3. ETTEPANEKU ÕIGUSLIK KÜLG
 3.1. Õiguslik alus
 Käesolevas ettepanekus käsitletud valdkonnad on reguleeritud Euroopa Ühenduse
 asutamislepingu artikliga 65 ning ettepaneku õiguslik alus nimetatud lepingu artikli 61
 punktis c.
 Artiklis 65 on ühendusele antud õigus võtta vastu õigusakte siseturu häireteta toimimiseks
 vajalikul määral tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö küsimustes, millele on piiriülene
 toime.
 Siin kavandatud meetmed osutavad meetmetele, mis on selgesõnaliselt nimetatud artikli 65
 loetelus, mis ei ole ammendav: kohtualluvuse konfliktid, kollisiooninormid, kohtuotsuste
 tunnustamine ja täitmine, tsiviilasjade lahendamise tõrgeteta sujumiseks takistuste
 kõrvaldamine, edendades tsiviilkohtumenetlusnormide kokkusobivust.
 Ühenduse seadusandjal on mänguruumi selle hindamisel, kas meede on vajalik siseturu
 häireteta toimimiseks. Käesolev ettepanek hõlbustab siseturu häireteta toimimist, sest sellega
 luuakse elatise nõuete sissenõudmise tõhustamiseks uus õiguslik keskkond ning see aitab
 kaasa isikute vaba liikumisega seotud takistuste kõrvaldamisele. Praegu valitsevad
 elatusrahade sissenõudmisel liikmesriikide vahel olulised erinevused.
 Käesolev ettepanek sisaldab seoses piiriülese toimega meetmeid, millel eesmärk on
 hõlbustada otsuse saamist ja selle täitmist olukordades, mille on rahvusvaheline ulatus.
 Kohtualluvuse eeskirjad ja kollisiooninormid hõlmavad rahvusvahelise ulatusega olukordi,
 mis sisaldavad õiguslikke elemente erinevatest riikidest. Kohtuotsuste tunnustamist ja nende
 täitmisele pööratavust käsitlevate sätete eesmärk on võimaldada ühes liikmesriigis tehtud
 kohtuotsuse täitmisele pööramist ilma lisameetmeteta ükskõik millises teises liikmesriigis.
 Teatavate riigisiseste menetluseeskirjade minimaalsed ühtlustamismeetmed täiendavad
 nimetatud sätteid. Ettepanekus kavandatud täitemeetmetega soovitakse hõlbustada ühes
 liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist teises liikmesriigis. Koostöö ja teabevahetust
 käsitlevad sätted on seotud ainult kahe liikmesriigi vaheliste suhetega.
 Käesolev määrus võetakse vastu asutamislepingu artikli 67 lõikes 2 sätestatud korras, mille
 kohaselt nõukogu võtab otsuse vastu ühehäälselt pärast konsulteerimist Euroopa
 Parlamendiga. Komisjon on arvamusel, et käesolev ettepanek on seotud perekonnaõigusega
 artikli 67 lõike 5 teise taande tähenduses.
 Arvestades ülalpidamiskohustuse väga tihedat seost perekonnaõigusega, on selline tõlgendus
 juriidiliselt möödapääsmatu, kuid tuleb siiski tõdeda, et sellisel liigitusel on omad puudused.
 Selles ei võeta piisavalt arvesse ülalpidamiskohustuse segalaadi – see tuleneb perekondlikest
 suhetest, kuid selle täitmine on seotud rahaga nagu ükskõik millise nõude puhul.
 Muu hulgas on ühenduse seadusandja olnud siiani arvamusel, et ülalpidamiskohustust võib
 reguleerida tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö tavaõigusnormidega ning see ei kuulu
 perekonnaõiguse alla. 27. septembri 1968. aasta Brüsseli konventsiooni ülesehitust järgiv
 Brüsseli I määrus hõlmab ülalpidamiskohustust, kuid mitte perekonnaõigust. Seevastu hõlmab
 nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust
 ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades mis on seotud abieluasjade ja
 ET 7 ET
 ---pagebreak--- vanemliku vastutusega (edaspidi „Brüsseli II määrus“)11, olulist osa perekonnaõigusest
 (lahutus, vanemlik vastustus), kuid ei reguleeri ülalpidamiskohustust. Euroopa Parlamendi ja
 nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määrus (EÜ) nr 805/200412, millega luuakse Euroopa
 täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta (edaspidi „Euroopa täitekorralduse määrus“),
 hõlmab elatise nõudeid ning see määrus võeti vastu kaasotsustusmenetlusega.
 Käesoleva ettepaneku kontekst ei ole loomulikult samasugune, sest see hõlmab ainult
 ülalpidamiskohustust, mis moodustas teistes nimetatud õigusaktide reguleerimisalast vaid
 kõrvalise osa. Sel põhjusel peab komisjon vastavalt asutamislepingus sätestatule ning tõdema,
 et kuna käesolev ettepanek on seotud perekonnaõigusega, ei ole selle suhtes võimalik
 kohaldada kaasotsustamismenetlust.
 Eespool nimetatud puudused saaks kõrvaldada, kui nõukogu võtaks vastu otsuse tuua
 ülalpidamiskohustustega seotud küsimused tagasi tavaõigusnormide alla. Vastavalt
 asutamislepingu artikli 67 lõike 2 teisele taandele võib nõukogu pärast konsulteerimist
 Euroopa Parlamendiga ühehäälselt teha otsuse artiklis 251 osutatud menetluse kohaldamise
 kohta iga või mõne asutamislepingu kolmanda osa IV jaotisega hõlmatud valdkonna suhtes.
 Seega on ülalpidamiskohustuse puhul võimalik minna ühehäälselt otsustamiselt üle
 kaasotsustamismenetlusele.
 Komisjon kutsub nõukogu üles tegema sellesisulist otsust. Selline otsus oleks kooskõlas nii
 ülalpidamiskohustuste omapäraga kui ka õigusliku keskkonnaga, millest ühendus on seni
 selles valdkonnas lähtunud.
 3.2. Proportsionaalsus ja subsidiaarsus
 Liikmesriigid ei suuda ise käesoleva ettepaneku eesmärke saavutada. Rahvusvahelise
 kohtualluvuse eeskirjad ja kollisiooninormid, samuti kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist
 käsitlevad eeskirjad peavad olema ühtsed, et hõlbustada siseturu toimimist. Ainult ühenduse
 tasandil võetud meetmega suudetakse tagada kohaldatavate eeskirjade omavaheline
 kokkusobivus, nagu seda on tehtud juba varem näiteks Brüsseli I määruse puhul. Sama kehtib
 koostööd käsitlevate eeskirjade kohta, sest liikmesriikide määratud keskasutuste tegevuse
 suhtes peab liidusiseselt kehtima ühesugune vastastikuse abistamise kohustus.
 Ettepanek on täielikult kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, kuna see piirdub ainult
 meetmetega, mis on eesmärgi saavutamiseks rangelt võttes vajalikud. Eelkõige
 kollisiooninormide abil on võimalik hoida ära materiaalõiguse ühtlustamist. Kohtualluvuse
 ning kohtuotsuse tunnustamist ja täitmist käsitlevad eeskirjad mõjutavad riigisiseseid
 menetlusnorme vaid vähesel määral.
 Valik on langenud määruse kasuks mitmel põhjusel. Liikmesriikidele ei saa jätta mänguruumi
 selliste rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjade kindlaksmääramisel, mille eesmärk on tagada
 kodanikele ja ettevõtjatele õiguskindlus, ega tunnustamis- ja täitemenetluste puhul, sest need
 peavad olema selged ja ühtsed kõikides liikmesriikides. Sama kehtib kollisiooninormide
 puhul. Selles valdkonnas on ettepanekus sätestatud kohaldatava õiguse kohta ühtsed eeskirjad,
 mis on täpsed ja kohustuslikud, ning nende ülevõtmiseks liikmesriigi õigusse ei ole vaja võtta
 ühtegi meedet. Kui aga liikmesriikidel oleks mänguruumi nimetatud eeskirjade ülevõtmiseks,
 tekiks jällegi õiguskindlusetus, mille vastu ettepaneku abil tahetakse just võidelda.
 11
 ELT L 338, 23.12.2003, lk 1–29.
 12
 ELT L 143, 30.4.2004, lk 15–39.
 ET 8 ET
 ---pagebreak--- Läbipaistvus on selles valdkonnas üldiselt kesksel kohal ning Euroopa Ühenduses kohaldatav
 õigus peab olema lihtsasti ja ühtemoodi mõistetav, ilma et selleks oleks vaja otsida
 liikmesriigi sätteid, millega ühenduse õigus on üle võetud, pidades silmas, et nimetatud
 liikmesriigi õigus on asjaomase isiku jaoks sageli välisriigi õigus. Tänu määrusele on Euroopa
 Kohtul võimalik tagada selle sätete ühtne kohaldamine kõigis liikmesriikides.
 3.3. Ühendkuningriigi, Iirimaa ja Taani seisukoht
 Käesoleva määruse ettepaneku valdkonda hõlmava Euroopa Ühenduse asutamiselepingu IV
 jaotist ei kohaldata Ühendkuningriigi ega Iirimaa suhtes, välja arvatud juhul, kui nimetatud
 riigid otsustavad selle algatusega ühineda asutamislepingule lisatud protokollis kehtestatud
 tingimustel.
 Samuti ei kohaldata asutamislepingu IV jaotist Taani suhtes vastavalt tema seisukohta
 käsitlevale protokollile.
 ET 9 ET
 ---pagebreak--- 2005/0259 (CNS)
 Ettepanek
 NÕUKOGU MÄÄRUS
 kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö
 kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67
 lõiget 2,
 võttes arvesse komisjoni ettepanekut,13
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust,14
 võttes arvesse majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust15
 ning arvestades järgmist:
 (1) Ühendus on seadnud eesmärgiks säilitada ning arendada Euroopa Liidus vabadusel,
 turvalisusel ja õigusel rajanevat ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Selle ala
 järkjärguliseks loomiseks peab ühendus eelkõige võtma tsiviilasjades tehtava
 õigusalase koostöö raames piiriülese toimega meetmeid, mis on vajalikud siseturu
 häireteta toimimiseks.
 (2) Selleks on ühendus muude meetmete hulgas võtnud juba vastu nõukogu määruse (EÜ)
 nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa
 Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta,16 nõukogu 22. detsembri 2000. aasta
 määruse (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja
 kaubandusasjades,17 nõukogu 28. mai 2001. aasta otsuse 2001/470/EÜ, millega
 luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk,18 nõukogu 28. mai
 2001. aasta määruse (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta
 tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades,19 nõukogu 27. novembri 2003. aasta
 määruse (EÜ) 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja
 täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning
 millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000,20 ning Euroopa
 13
 ELT C [...], [...], lk [...].
 14
 ELT C [...], [...], lk [...].
 15
 ELT C [...], [...], lk [...].
 16
 EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.
 17
 EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1.
 18
 EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.
 19
 EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1.
 20
 ELT L 338, 23.12.2003, lk 1.
 ET 10 ET
 ---pagebreak--- Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 805/2004,21 millega
 luuakse Euroopa täitekorraldus vaidlustamata nõuete kohta.
 (3) 15. ja 16 oktoobril 1999 Tampere istungjärgul kutsus Euroopa Ülemkogu üles
 kehtestama ühised erimenetluseeskirjad, et lihtsustada ja kiirendada piiriüleste
 vaidluste lahendamist, eelkõige ülalpidamiskohustuste puhul. Samuti soovitas Euroopa
 Ülemkogu kaotada vahemeetmed, mis on vajalikud teises liikmesriigis tehtud
 kohtuotsuse tunnustamiseks ja täitmiseks taotluse saanud riigis.
 (4) 30. novembril 2000 võtsid komisjon ja nõukogu vastu ühise meetmeprogrammi
 kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise rakendamise kohta tsiviil- ja
 22
 kaubandusasjades.
 (5) Euroopa Ülemkogu võttis 4. ja 5. novembril 2004 Brüsselis toimunud istungjärgul
 vastu uue programmi ehk Haagi programmi pealkirjaga: „Vabaduse, turvalisuse ja
 õiguse tugevdamine Euroopa Liidus“.
 (6) Nõukogu ja komisjon võtsid 2. ja 3. juunil 2005 vastu ühise tegevuskava, milles on
 esitatud konkreetsed meetmed Haagi programmi rakendamiseks ning nimetatakse
 vajadust võtta vastu ülalpidamiskohustust käsitlevad ettepanekud.
 (7) Ülalpidamist saama õigustatud isikul peab olema võimalik saada liikmesriigis
 hõlpsasti kohtuotsus, mis oleks täitmisele pööratav ilma vahemeetmeteta ükskõik
 millises teises liikmesriigis ning mille täitmine oleks lihtsustatud ja kiirem.
 (8) Selleks et saavutada kõnealune eesmärk ja tagada kodanikele parem juurdepääs
 kohaldatavatele õigusnormidele, on asjakohane koondada ühte õigusakti kõik
 meetmed, mis on vajalikud ühendusesiseselt ülalpidamiskohustuse sissenõudmiseks.
 Käesolev määrus peab seega hõlmama kohtualluvuse konfliktide eeskirju,
 kollisiooninorme, teises riigis tehtud kohtuotsuse täitmisele pööratavust ja täitmist
 ning koostööd.
 (9) Määruse reguleerimisala peab hõlmama kõiki ülalpidamiskohustusi, mis tekivad
 peresuhetest või suhetest, mis toovad kaasa sarnased tagajärjed, et tagada võrdne
 kohtlemine kõigi ülalpidamist saama õigustatud isikute vahel.
 (10) Rahvusvahelise kohtualluvuse eeskirjad erinevad pisut praegu kohaldatavatest
 eeskirjadest, mis tulenevad määrusest (EÜ) nr 44/2001. Et tagada paremini
 ülalpidamist saama õigustatud isiku huvide kaitse ja edendada tõrgeteta
 õigusemõistmist Euroopa Liidus, tuleb neid eeskirju täpsustada ja kaasata edaspidi
 nendesse kõik olukorrad, kus on olemas piisav seos poolte ja liikmesriigi vahel. Enam
 ei saa jätta ühenduse õigusakte kohaldamata või kohaldada riigi õigust ettekäändel, et
 kostja elab alaliselt väljaspool Euroopa Liitu.
 (11) Pooltel peab olema võimalus valida ühisel kokkuleppel pädev kohus, välja arvatud
 juhul, kui tegemist on alaealise ülalpidamise kohustusega, et tagada nõrgema poole
 kaitse.
 21
 ELT L 143, 30.4.2004, lk 15.
 22
 EÜT L 12, 15.1.2001.
 ET 11 ET
 ---pagebreak--- (12) Oluline on säilitada kohtualluvuse ja seotud menetluste lahendamiseks selge ja tõhus
 mehhanism.
 (13) Kollisiooninorme võib kohaldada ainult ülalpidamiskohustuste suhtes ning nende järgi
 ei saa määrata kindlaks seda õigust, mida kohaldatakse ülalpidamiskohustuse aluseks
 olevale perekondliule suhtele.
 (14) Sarnaselt kehtivate rahvusvaheliste õigusaktidega tuleb ka edaspidi esmajärjekorras
 kohaldada ülalpidamist saama õigustatud isiku alalise elukohariigi õigust, kuid selle
 järel peab samuti olema võimalik kohaldada kohtu asukohariigi õigust, mis võimaldab
 lahendada selles konkreetses valdkonnas vaidlusi sageli lihtsamini, kiiremini ja
 odavamalt.
 (15) Kui aga õigustatud isikul ei ole võimalik kummagi eespool nimetatud õiguse abil
 saada kohustatud isikult elatist, peab jääma võimalus kohaldata muu riigi õigust,
 millega ülalpidamiskohustus on tugevalt seotud. Tegemist võib olla eelkõige, kuid
 mitte ainult, riigiga, mille kodakondsus on mõlemal poolel.
 (16) Pooltel peab olema teatavatel tingimustel võimalus valida kohaldatav õigus ise. Neil
 peab näiteks olema võimalus valida menetluseks kohtu asukohariigi õigus. Lisaks
 peab neil olema võimalus kohaldatava õiguse suhtes leppida kokku enne vaidlust, kuid
 ainult juhul, kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega kui see, mis on seotud
 lapsega või sotsiaalselt kaitsetu täisealisega; lisaks peab neil olema vaid piiratud hulk
 valikuvõimalusi.
 (17) Kohustatud isik peab olema kindlaksmääratud õiguse kohaldamise suhtes kaitstud
 juhtudel, kui elatise saamise aluseks olevat peresuhet ei loeta üksmeelselt
 eelisnõudeks. See võib olla nii eelkõige külgsugulaste või hõimlaste vaheliste suhete
 puhul, alanejate sugulaste ülalpidamiskohustusega oma ülenejate sugulaste suhtes,
 abistamise kohutuse säilimise puhul pärast abielu lõpetamist.
 (18) Teises liikmesriigis tehtud ülalpidamiskohustust käsitlevaid kohtuotsuseid tuleb
 tunnustada ja need peavad olema täitmisele pööratavad kõikides liikmesriikides, ilma
 et selleks oleks vaja algatada eraldi menetlust. Selleks et kaotada kõik vahemeetmed,
 tuleb määruses menetluseeskirju minimaalselt ühtlustada. See peaks tagama õiglase
 menetluseeskirjade järgimise vastavalt ühistele normidele kõikides liikmesriikides.
 (19) Ühes liikmesriigis tehtud ülalpidamiskohustust käsitlevat kohtuotsust peab olema
 võimalik täita kiiresti ja tõhusalt ükskõik millises teises liikmesriigis. Ülalpidamist
 saama õigustatud isikul peab olema võimalus eelkõige lasta kohustatud isiku palgast
 või tema pangakontolt summasid kinni pidada.
 (20) Ametlikud juriidilised dokumendid ja pooltevahelised kokkulepped, mis kuuluvad
 teises liikmesriigis täitmisele, tuleb lugeda nende kohtuotsustega võrdseks.
 (21) Üldiseks ja konkreetseks koostööks tuleb liikmesriikides luua keskasutused, et
 hõlbustada ülalpidamiskohustuste sissenõudmist. Need asutused peavad tegelema
 teabevahetusega, et määrata kindlaks kohustatud isiku asukoht ja hinnata tema vara ja
 sissetulekut, pidades täielikult kinni nõuetest, mis on kehtestatud üksikisikute kaitse
 kohta isikuandmete töötlemisel Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995.
 ET 12 ET
 ---pagebreak--- aasta direktiivis 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja
 selliste andmete vaba liikumise kohta.23
 (22) Käesolevas määruses järgitakse põhiõigusi ja peetakse iseäranis kinni Euroopa Liidu
 põhiõiguste hartaga tunnustatud põhimõtetest. Selles püütakse eelkõige tagada era- ja
 perekonnaelu austamine, isikuandmete ja lapse õiguste kaitse ning õigus tõhusale
 õiguskaitsevahendile ning sõltumatule ja õiglasele kohtulikule arutamisele vastavalt
 harta artiklitele 7, 8, 24 ja 47.
 (23) Vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse
 komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused)24 artiklile 2 tuleb käesoleva
 määruse rakendamiseks vajalikud meetmed kehtestada vastavalt nimetatud otsuse
 artiklis 3 ettenähtud nõuandemenetlusele.
 (24) Käesolev määrus peab asendama ühenduse õigusaktid, mis on võetud vastu varem ja
 hõlmavad sama valdkonda. Lisaks peab see olema ülimuslik teiste rahvusvaheliste
 õigusaktide suhtes, mida kohaldatakse liikmesriikide vahelistes suhetes, et ühtlustada
 ja lihtsustada kehtivaid õigusnorme.
 (25) Kuna liikmesriigid ei suuda piisaval määral teostada kavandatava määruse eesmärke,
 mis seisnevad meetmete võtmises, et tagada ülalpidamiskohustuste tegelik täitmine
 Euroopa Liidus, ning neid eesmärke on seetõttu parem teostada ühenduse tasandil,
 võib ühendus võtta vastavalt asutamislepingu artiklis 5 osutatud subsidiaarsuse
 põhimõttele meetmeid. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte
 kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust
 kaugemale.
 (26) [Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud
 Ühendkuningriigi ja Iirimaa seisukohta käsitleva protokolli artikli 3 kohaselt on
 Ühendkuningriik ja Iirimaa teatanud oma soovist osaleda käesoleva määruse
 vastuvõtmisel ja kohaldamisel.]
 (27) Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani
 seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva
 määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ja Taanis seda
 ei kohaldata.
 23
 EÜT L 281, 23.11.1995, lk 31–50.
 24
 EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.
 ET 13 ET
 ---pagebreak--- ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:
 I peatükk
 Reguleerimisala ja mõisted
 Artikkel 1
 Reguleerimisala
 1. Käesolevat määrust kohaldatakse ülalpidamiskohustuste suhtes, mis tulenevad
 perekonnasuhetest või suhetest, mis vastavalt nende suhtes kohaldavale õigusele
 toovad kaasa sarnased tagajärjed.
 2. Käesoleva lepingu tähenduses on liikmesriigid kõik liikmesriigid, välja arvatud
 Taani[, Ühendkuningriik ja Iirimaa].
 Artikkel 2
 Mõisted
 Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:
 (1) kohus – asutus, mis on liikmesriigis pädev ülalpidamiskohustuste küsimustes;
 (2) kohtunik – kohtunik või ametnik, kellel on ülalpidamiskohustuste küsimustes
 kohtunikuga samaväärsed volitused;
 (3) kohtuotsus – liikmesriigi kohtu igasugune lahend ülalpidamiskohustuste küsimuses,
 kuidas tahes seda nimetatakse, sealhulgas määrus, otsus, korraldus või täitemäärus,
 samuti kohtuametniku otsus kohtukulude kohta
 (4) ametlik juriidiline dokument:
 a) dokument, mis on koostatud või registreeritud ametliku juriidilise
 dokumendina ning mille autentsus:
 i) lähtub tema allkirjast ja sisust ning
 ii) on kinnitatud otsuse teinud liikmesriigi avaliku võimu kandja või muu
 vastava võimu poolt või
 b) haldusasutustega sõlmitud või nende poolt tõestatud kokkulepped
 ülalpidamiskohustuse kohta.
 (5) otsuse teinud liikmesriik – liikmesriik, kus on tehtud kohtuotsus, mis tuleb täitmisele
 pöörata;
 ET 14 ET
 ---pagebreak--- (6) kohtuotsuse täitmise liikmesriik – liikmesriik, kus taotletakse kohtuotsuse täitmist;
 (7) otsuse teinud kohus – kohus, kes on teinud täitmisele kuuluva otsuse;
 (8) õigustatud isik – füüsiline isik, kellel on või väidetavalt on õigus saada ülalpidamist;
 (9) kohustatud isik – füüsiline isik, kes on kohustatud maksma ülalpidamist või kellelt
 nõutakse selle maksmist.
 II peatükk
 Kohtualluvus
 Artikkel 3
 Üldine kohtualluvus
 Liikmesriikides on ülalpidamiskohustuste küsimustes pädevad otsustama:
 a) selle liikmesriigi kohtud, kus on kostja alaline elukoht, või
 a) selle liikmesriigi kohtud, kus on õigustatud isiku alaline elukoht, või
 c) kohus, kes on pädev menetlema perekonnaseisuga seotud hagi, kui selle juurde
 kuulub ülalpidamiskohustust käsitlev hagi, välja arvatud juhul, kui see pädevus
 põhineb vaid ühe poole kodakondsusel, või
 d) kohus, kes on pädev menetlema vanemliku vastutusega seotud hagi määruse
 (EÜ) nr 2201/2003 tähenduses, kui ülalpidamiskohustust käsitlev hagi kuulub
 selle juurde.
 Artikkel 4
 Kokkulepe kohtualluvuse kohta
 1. Kui pooled, kellest vähemalt ühe alaline elukoht on liikmesriigi territooriumil, on
 otsustanud valida ühe liikmesriigi kohtu või kohtud, et lahendada
 ülalpidamiskohustuse küsimuses tekkinud või tekkivad vaidlused, on selle
 liikmesriigi kohus või kohtud pädevad. Kui pooled ei ole kokku leppinud teisiti, on
 kohtul või kohtutel ainupädevus.
 2. Kohtualluvuse kindlaksmääramiseks sõlmitakse kirjalik kokkulepe. Elektroonilisel
 teel edastatud teave võrdsustatakse kirjaliku kokkuleppega, kui seda on võimalik
 alaliselt säilitada.
 ET 15 ET
 ---pagebreak--- 3. Kui selline kokkulepe on sõlmitud poolte vahel, kellest kummagi alaline elukoht ei
 ole liikmesriigi territooriumil, ei saa liikmesriikide kohtud vaidlust menetleda seni,
 kuni määratud kohus või kohtud ei ole loobunud oma pädevusest.
 4. Käesolevat artiklit ei kohaldata vaidluste suhtes, mis käsitlevad alla 18aastaste laste
 ülalpidamiskohustust.
 Artikkel 5
 Kohtualluvus kostja kohtusse ilmumise alusel
 Lisaks kohtutele, kelle pädevus on sätestatud artiklites 3 ja 4, on pädev ka selle liikmesriigi
 kohus, kelle juurde ilmub kostja. Seda reeglit ei kohaldata, kui ilmumise eesmärk on
 vaidlustada kohtualluvus või kui teine kohus on artikli 4 alusel ainupädev.
 Artikkel 6
 Kohtualluvus muudel juhtudel
 Kui ühegi liikmesriigi kohus ei ole artiklite 3–5 kohaselt pädev, on pädevad järgmised
 kohtud:
 a) selle liikmesriigi kohtud, kelle kodakondsus on nii õigustatud kui ka
 kohustatud isikul; või
 b) kui tegemist on abikaasade või endiste abikaasade vahelise
 ülalpidamiskohustusega, selle liikmesriigi kohtud, kelle territooriumil oli
 abikaasade viimane ühine alaline elukoht, kui nad elasid seal vähemalt üks
 aasta enne kohtuasja algatamist.
 Artikkel 7
 Kohtualluvus
 1. Kui erinevate liikmesriikide kohtutesse on esitatud hagi ühe ja sama
 ülalpidamiskohustuse suhtes, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem,
 menetluse omal algatusel seni, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele
 hagi on esitatud esimesena.
 2. Kui on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena,
 loobub kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, pädevusest esimese kohtu kasuks.
 ET 16 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 8
 Seotud menetlused
 1. Kui eri liikmesriikide kohtutes on lahendamisel seotud menetlused, võivad kõik
 kohtud peale esimesena taotluse saanud kohtu oma menetlused peatada.
 2. Kui nimetatud menetlused on pooleli esimese astme kohtus, võivad kõik kohtud
 peale esimesena taotluse saanud kohtu ühe poole taotlusel pädevusest loobuda, kui
 esimesena taotluse saanud kohus on kõnealustes menetlustes pädev ja kui asjaomase
 riigi õigusaktid võimaldavad neid menetlusi liita.
 3. Menetlused loetakse seotuks käesoleva artikli tähenduses, kui nad on sedavõrd
 tihedalt seotud, et eri menetlustest tulenevate vastuoluliste otsuste ohu vältimiseks
 oleks soovitav neid menetleda ning nende üle otsustada üheaegselt.
 Artikkel 9
 Kohtusse pöördumine
 Käesoleva peatüki kohaldamisel loetakse menetlus alustatuks:
 a) ajal, mil kohtule esitatakse menetluse algatamist käsitlev või võrdväärne
 dokument, tingimusel et hageja astub pärast seda vajalikud sammud, et
 dokumendid kostjale kätte toimetada, või
 b) kui dokument tuleb kätte toimetada enne kohtule esitamist, siis ajal, mil
 kättetoimetamise eest vastutav asutus selle kätte saab, tingimusel et hageja
 astub pärast seda vajalikud sammud, et dokument kohtule esitada.
 Artikkel 10
 Ajutised meetmed ja kaitsemeetmed
 Liikmesriigi kohtute kaudu võib taotleda selliseid ajutisi meetmeid või kaitsemeetmeid, mis
 on selle riigi õigusega ette nähtud, isegi juhul, kui teise liikmesriigi kohtud on käesoleva
 määruse kohaselt asja sisuliseks arutamiseks pädevad.
 Artikkel 11
 Kohtualluvuse kontrollimine
 Kui liikmesriigi kohtule esitatud hagi käsitleb asja, mis käesoleva määruse kohaselt ei ole
 tema pädevuses, teatab ta sellest omal algatusel.
 ET 17 ET
 ---pagebreak--- III peatükk
 Kohaldatav õigus
 Artikkel 12
 Mõju puudumine perekondlikele suhetele
 Käesoleva peatüki alusel määratakse kindlaks vaid ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatav
 õigus ning see ei piira ühelegi artiklis 1 osutatud suhtele kohaldatavat õigust.
 Artikkel 13
 Üldeeskirjad
 1. Ülalpidamiskohustustele kohaldatakse selle riigi õigust, kus on ülalpidamist saama
 õigustatud isiku alaline elukoht.
 2. Kohtu asukohariigi õigust kohaldatakse:
 a) kui lõike 1 kohaselt kindlaksmääratud õiguse alusel ei ole õigustatud isikul
 võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada, või
 b) kui õigustatud isik esitab sellesisulise taotluse ning kui tegemist on riigiga, kus
 on kohustatud isiku alaline elukoht.
 3. Kui õigustatud isikul ei ole ühegi eespool nimetatud lõike kohaselt kindlaks
 määratud õiguse alusel võimalik kohustatud isikult ülalpidamist saada ning kui
 kõikidest juhtumiga seotud asjaoludest järeldub, et ülalpidamiskohustus on tugevalt
 seotud muu riigiga, eelkõige selle riigiga, mille kodanikud on nii õigustatud ja
 kohustatud isik, kohaldatakse selle riigi õigust, millega ülalpidamiskohustus on
 tugevalt seotud.
 Artikkel 14
 Õiguse valik
 Artiklist 13 olenemata võivad õigustatud ja kohustatud isik:
 a) määrata selgesõnaliselt või muul üheselt mõistetaval viisil asja algatamise ajal
 menetlemiseks kohtu asukohariigi õiguse;
 b) leppida igal ajal kirjalikult kokku kohaldatava õiguse suhtes, välja arvatud
 juhul, kui tegemist on alla 18aastase lapse või sellise täisealise isiku
 ülalpidamiskohustusega, kes ei ole oma võimete kahanemise või puudulikkuse
 ET 18 ET
 ---pagebreak--- tõttu suuteline oma huvisid kaitsma (edaspidi „sotsiaalselt kaitsetu täisealine“),
 ning tingimusel, et määratakse üks järgmistest õigustest:
 (i) selle riigi õigus, mille kodanikud nad mõlemad on kindlaksmääramise
 ajal;
 ii) selle riigi õigus, kus on nende mõlema alaline elukoht või kus on
 õigustatud või kohustatud isiku alaline elukoht kindlaksmääramise ajal;
 iii) õigus, mida kohaldatakse kindlaksmääramise ajal nende varaliste
 suhetele, kui tegemist on ülalpidamiskohustusega kahe isiku vahel, kes
 olid või on abielus või suhtes, mis nendele kohaldatava õiguse kohaselt
 toob kaasa sarnased tagajärjed.
 Artikkel 15
 Kindlaksmääratud õiguse kohaldamata jätmine kohustatud isiku taotlusel
 1. Kui tegemist on muu ülalpidamiskohustusega kui laste ja sotsiaalselt kaitsetute
 täisealiste ja abikaasadevahelise või endiste abikaasade vahelise
 ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik vaidlustada talle esitatud õigustatud
 isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, mille kodanikud nad mõlemad
 on, või selle puudumisel selle riigi õiguse alusel, kus on tema alaline elukoht.
 2. Kui tegemist on abikaasadevahelise või endiste abikaasade vahelise
 ülalpidamiskohustusega, võib kohustatud isik vaidlustada talle esitatud õigustatud
 isiku nõude ülalpidamiseks selle riigi õiguse alusel, millega abielu on kõige
 tugevamalt seotud.
 Artikkel 16
 Avalik-õiguslikud asutused
 Avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda õigustatud isikult makstud ülalpidamise hüvitamist on
 reguleeritud avalik-õigusliku asutuse suhtes kohaldatava õigusega.
 Artikkel 17
 Kohaldatava õiguse reguleerimisala
 1. Ülalpidamiskohustuste suhtes kohaldatava õigusega määratakse eelkõige kindlaks:
 (a) kas, millises ulatuses ja kellelt võib õigustatud isik ülalpidamist nõuda;
 (b) mil määral võib õigustatud isik taotleda elatist tagasiulatuvalt;
 (c) ülalpidamiskohustuse arvutamise ja indekseerimise viis;
 ET 19 ET
 ---pagebreak--- (d) aegumine ja menetluse algatamise tähtajad;
 (e) õigustatud isikule ülalpidamist maksnud avalik-õigusliku asutuse õigus nõuda
 selle hüvitamist ning kohustatud isiku kohustuse ulatus.
 2. Sõltumata kohaldatavast õigusest tuleb elatise suuruse kindlaksmääramisel võtta
 arvesse õigustatud isiku vajadusi ja kohustatud isiku võimalusi.
 Artikkel 18
 Kolmanda riigi õiguse kohaldamine
 Iga käesoleva määruse alusel kindlaksmääratud õigust kohaldatakse sellest olenemata, kas
 tegemist on liikmesriigi õigusega.
 Artikkel 19
 Tagasisaade ja edasiviide
 1. Kui käesolevas määruses on ette nähtud mõne riigi õiguse kohaldamine, tähendab
 see selles riigis kehtivaid õigusnorme, välja arvatud rahvusvaheline eraõigus,
 piiramata lõike 2 kohaldamist.
 2. Kui käesoleva määruse alusel on ette nähtud kolmanda riigi õiguse kohaldamine ning
 nimetatud riigi rahvusvahelise eraõiguse alusel on ette nähtud muu riigi õiguse
 kohaldamine, määrab hagi saanud kohus kohaldatavaks nimetatud kolmanda riigi
 õiguse.
 Artikkel 20
 Avalik kord
 Käesoleva määrusega kindlaksmääratud õiguse võib jätta kohaldamata üksnes siis, kui see on
 selgelt vastuolus kohtu asukohariigi avaliku korraga. Siiski ei ole lubatud sellisel ettekäändel
 jätta kohaldamata käesoleva määrusega kindlaksmääratud liikmesriigi õigust.
 Artikkel 21
 Mitme õiguskorraga riigid
 Kui riik koosneb mitmest territoriaalüksusest, millest igaühes kehtivad ülalpidamiskohustuste
 suhtes oma õigusnormid, loetakse iga territoriaalüksust käesoleva määruse alusel kohaldatava
 õiguse kindlakstegemisel omaette riigiks.
 ET 20 ET
 ---pagebreak--- IV peatükk
 Ühised menetluseeskirjad
 Artikkel 22
 Kättetoimetamine
 1. Menetluse algatamisel liikmesriigi kohtus toimetatakse menetluse algatusdokument
 või sellega samaväärne dokument kostjale kätte ühel järgmistest viisidest:
 a) isiklik kättetoimetamine tõendatud kättesaamistõendiga, mida tõendab
 adressaadi allkiri kuupäeva kandval kättesaamistõendil;
 b) isiklik kättetoimetamine, mida tõendab kätte toimetanud volitatud isiku
 allkirjaga teatis, et adressaat on dokumendi kätte saanud või keeldunud seda
 vastu võtmast, ilma et tal oleks selleks mis tahes õiguslikku alust, ning
 dokumendi kättetoimetamise kuupäev;
 c) posti teel kättetoimetamine, mida tõendab kviitung, millele on alla kirjutanud
 ning mille on tagastanud adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev;
 d) elektrooniliste vahendite, nagu faksi või elektronposti teel kättetoimetamine,
 mida tõendab kviitung, millele on alla kirjutanud ning mille on tagastanud
 adressaat, sealhulgas nimetatud kviitungi kuupäev.
 2. Kostjal on oma kaitse ettevalmistamiseks aega vähemalt 30 päeva alates lõike 1
 kohaselt kättetoimetatud dokumendi kättesaamisest.
 3. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse
 jõustumisest oma riigis kasutatavatest kättetoimetamise viisidest. Nad edastavad
 komisjonile kõik muudatused selles teabes.
 Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
 Artikkel 23
 Nõuete täitmise kontrollimine
 1. Kui kostja, kelle alaline elukoht ei ole liikmesriigis, kus hagi on esitatud, ei ilmu
 kohtusse, peatab pädev kohus otsuse tegemise nii kauaks, kuni on tõestatud, et
 kostjal on olnud võimalus menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument
 kätte saada vastavalt artiklile 22 või et selleks on võetud kõik vajalikud meetmed.
 2. Kui kostja, kelle alaline elukoht on riigis, mis ei ole liikmesriik, ei ilmu kohtusse,
 peatab pädev kohus otsuse tegemise nii kauaks, kuni on tõestatud, et kostjal on olnud
 ET 21 ET
 ---pagebreak--- võimalus menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument kätte saada küllalt
 aegsasti, et end kaitsta, või on tõestatud, et selleks on võetud kõik vajalikud
 meetmed.
 3. Kui menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument tuli toimetada tsiviil- ja
 kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kätteandmist
 käsitleva 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni kohaselt välismaale,
 kohaldatakse nimetatud konventsiooni artiklit 15.
 Artikkel 24
 Kohtuotsus ja teistmine
 1. Kui kostja jätab kohtusse ilmumata ja
 a) ei ole kinnitatud, et ta on saanud kätte menetluse algatusdokumendi või sellega
 samaväärse dokumendi või
 b) kui kostjal ei olnud võimalik ülalpidamiskohustust vaidlustada force majeure’i
 või erakorraliste asjaolude tõttu, ilma et see oleks toimunud tema süül,
 võib otsuse teha, kuid kostjal on õigus taotleda otsuse teinud kohtult selle teistmist.
 2. Tähtaega, mille jooksul on võimalik esitada teistmisvaldust, arvestatakse alates
 kuupäevast, mil on tuvastatud, et kostja on kohtuotsusest teadlik ja tal on olnud
 võimalus selle suhtes midagi ette võtta, ning hiljemalt alates kuupäevast, mil jõustava
 liikmesriigi pädev asutus on kostjale nimetatud kohtuotsuse teatavaks teinud. See
 peab olema vähemalt 20 päeva.
 3. Teistmisavalduse esitamisel peatatakse kõik meetmed, mida on võetud liikmesriigis
 kohtuotsuse jõustamiseks.
 V peatükk
 Kohtuotsuste täitmisele pööratavus
 Artikkel 25
 Täitmisele pööratavus
 Kui kohus on teinud otsuse ühes liikmesriigis ning see kuulub selles liikmesriigis täitmisele,
 tunnustatakse seda otsust ning sel peab olema teises liikmesriigis sama jõud, ilma et selle
 täitmist tuleks eraldi tunnustada ja ilma, et seda oleks võimalik vaidlustada.
 ET 22 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 26
 Esialgne täitmine
 Mis tahes liikmesriigis tehtud kohtuotsus on täielikult täitmisele pööratav, olenemata
 riigisiseses õiguses ettenähtud edasikaebamise võimalustest. Tagatise seadmist ei saa nõuda.
 VI peatükk
 Täitmine
 Artikkel 27
 Täitemenetlus
 Teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmine on reguleeritud kohtuotsuste täitmise
 liikmesriigi õigusega, kui käesolevas määruses ei ole sätestatud teisiti.
 Artikkel 28
 Dokumendid
 Teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist taotlev pool esitab kohtuotsusest tõestatud
 ärakirja, mis vastab autentsuse tõestamiseks vajalikele tingimustele, ning pädeva asutuse
 väljavõtte, mis on koostatud kasutades käesoleva määruse I lisas esitatud näidisvormi.
 Kohtuotsuse täitmise liikmeriigi pädeval asutusel ei ole õigust tõlget nõuda.
 Artikkel 29
 Tasuta õigusabi
 Taotlejal, kes on saanud otsuse teinud liikmesriigilt täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või
 kes on vabastatud kulude kandmisest, on täitemenetluse raames õigus saada talle kõige
 soodsamat õigusabi või kõige ulatuslikumat vabastust kuludest vastavalt otsuse täitmise
 liikmesriigi õigusele.
 ET 23 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 30
 Kautsjon ja deposiit
 Asjaosaliselt, kes taotleb teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist, ei tohi nõuda mis
 tahes kujul kautsjonit ega deposiiti sel põhjusel, et ta on välisriigi kodanik või et tema alaline
 või peamine elukoht ei ole selles liikmesriigis, kus täitmist taotletakse.
 Artikkel 31
 Legaliseerimine või muu sarnane formaalsus
 Artiklis 28 osutatud dokumentide puhul ei nõuta legaliseerimist ega muu samalaadse
 formaalsuse täitmist.
 Artikkel 32
 Asja sisulise teistmise võimaluse puudumine
 1. Mingil juhul ei tohi ühes liikmesriigis tehtud otsuse sisu teises liikmesriigis
 täitemenetluse käigus teista.
 2. Otsuse täitmise liikmesriigi pädev asutus võib siiski omal algatusel otsustada täita
 ülalpidamiskohustuse küsimuses otsuse teinud kohtu otsuse vaid osaliselt, kui otsuse
 täielik täitmine hõlmaks sellist osa kohustatud isiku varadest, mida vastavalt otsuse
 täitmise liikmesriigi õigusele ei ole võimalik arestida.
 Artikkel 33
 Täitmisest keeldumine või selle peatamine
 Otsuse teinud kohtu otsuse täitmisest keeldumise või selle täieliku või osalise peatamise
 otsuse saab kostja taotlusel teha vaid järgmistel juhtudel:
 a) kohustatud isik esitab uued asjaolud või asjaolud, mis ei olnud otsuse teinud
 kohtule otsustamise ajal teada;
 b) kohustatud isik on taotlenud otsuse teinud kohtu otsuse teistmist vastavalt
 artiklile 24 ning uut otsust ei ole veel tehtud;
 c) kohustatud isik on oma kohustuse juba täitnud;
 d) õigus nõuda otsuse teinud kohtu otsuse täitmist on täielikult või osaliselt
 aegunud;
 ET 24 ET
 ---pagebreak--- e) otsuse teinud kohtu otsus ei ole kooskõlas otsuse täitmise liikmesriigis tehtud
 otsusega või sellise otsusega, mis vastab otsuse täitmise liikmesriigis
 tunnustamiseks vajalikele tingimustele.
 Artikkel 34
 Korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks
 1. Õigustatud isik võib otsuse teinud kohtult taotleda korralduse väljastamist elatise
 igakuiseks kinnipidamiseks ning see edastatakse teise liikmesriigi kohustatud isiku
 tööandjale või pangale, kus kohustatud isikul on avatud konto. Korraldust elatise
 igakuise kinnipidamise kohta saab teises liikmesriigis pöörata samamoodi täitmisele
 kui artiklite 25 ja 26 kohast kohtuotsust.
 2. Korraldust elatise igakuise kinnipidamise kohta saab väljastada vaid pärast seda, kui
 kohtuotsus on kohustatud isikule kätte toimetatud ühel artiklis 22 osutatud viisil.
 3. Kinnipidamistaotlus ja korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks esitatakse
 vastavalt käesoleva määruse III lisas esitatud näidisvormile.
 4. Otsuse teinud kohus toimetab korralduse elatise igakuise kinnipidamise kohta tähitud
 kirja teel kättesaamistõendi vastu kätte:
 a) kohustatud isiku tööandjale või pangale, kus kohustatud isikul on avatud konto,
 ja
 b) hiljemalt viie päeva jooksul kohustatud isikule koos otsuse teinud kohtu otsuse
 ja käesoleva määruse lisas IIIa esitatud näidisvormile vastava teatisega.
 5. Niipea, kui adressaat saab kätte korralduse elatise igakuise kinnipidamise kohta, peab
 ta pidama kinni esimese makse. Kui tal on täiesti võimatu seda teha, teatab pank
 sellest otsuse teinud kohtule hiljemalt 30 päeva jooksul pärast teate kättesaamist või
 viimase makse tegemist.
 6. Kui kohustatud isiku vastu on tehtud elatise kinnipidamiskorraldus, peab ta
 õigustatud isikut ja otsuse teinud kohut teavitama iga kord, kui muutub tema
 tööandja või pangakonto.
 Artikkel 35
 Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
 1. Õigustatud isik võib otsuse teinud kohtult taotleda korralduse väljastamist
 pangakonto ajutiseks arestimiseks ning see edastatakse teises liikmesriigis pangale,
 kus kohustatud isikul on avatud konto. Kõnealune taotlus ja korraldus pangakonto
 ajutiseks arestimiseks esitatakse vastavalt käesoleva määruse IV lisas esitatud
 näidisvormile.
 ET 25 ET
 ---pagebreak--- 2. Kohus võtab õigustatud isiku taotluse suhtes vastu otsuse kaheksa päeva jooksul,
 ilma et ta teataks kohustatud isikule sellise taotluse saamisest ning annaks talle
 võimaluse ärakuulamiseks. Kohus annab korralduse pangakonto ajutiseks
 arestimiseks, kui ta leiab, et õigustatud isiku taotlus on selgelt põhjendatud ning
 valitseb tõsine oht, et kohustatud isik jätab oma kohustuse täitmata.
 3. Korralduse ajutise arestimise kohta:
 a) toimetab kohus tähitud kirja teel kätte pangale, kus kohustatud isikul on
 jooksevarve, ning seda tuleb tõendada kättesaamisteatega;
 b) tähendab seda, et alates selle kättesaamisest on pangakontolt keelatud
 igasuguste väljamaksete tegemine, mille tagajärjel ei oleks pangakonto
 omanikul võimalik maksta ajutiseks arestimiseks antud korralduses
 kindlaksmääratud summat.
 4. Kohus teatab õigustatud ja kohustatud isikule ajutise arestimise korraldusest
 väljastusteatega tähitud kirja teel pärast seda, kui korraldusega on saavutatud lõike 3
 punktis b kirjeldatud tagajärg.
 5. Kohustatud isik võib korralduse andnud kohtult taotleda konto aresti alt vabastamist
 ning kohus peab tegema selle kohta otsuse kaheksa päeva jooksul. Kohus võib selle
 taotluse rahuldada, nõudes vajaduse korral kohustatud isikult tagatise seadmist.
 6. Ajutise arestimise korraldus muutub kehtetuks niipea, kui kohus annab korralduse
 aresti alt vabastamiseks või kui ta ei ole teinud otsust kaheksa päeva jooksul ning
 igal juhul hiljemalt siis, kui asja kohta on võetud vastu sisuline otsus. Korralduse
 ajutise arestimise kohta võib asendada korraldusega elatise igakuiseks
 kinnipidamiseks kohe, kui asja suhtes on vastu võetud otsus, kui õigustatud isik on
 teinud sellesisulise taotluse vastavalt artiklile 34.
 Otsuse teinud kohus toimetab arestimise alt vabastamise otsuse pangale kätte tähitud
 kirjaga kättesaamistõendi vastu.
 Artikkel 36
 Ülalpidamiskohustuste järjestamine
 Elatise nõuded rahuldatakse enne teisi kohustatud isiku võlgnevusi, kaasa arvatud kohtuotsuse
 täitmisega seotud võlad.
 ET 26 ET
 ---pagebreak--- VII peatükk
 Ametlikud juriidilised dokumendid ja kokkulepped
 Artikkel 37
 Ametlike juriidiliste dokumentide ja kokkulepete täitmisele pööratavus
 Liikmesriigid tunnustavad vastuvõetud ja seal täitmisele kuuluvaid juriidilisi dokumente ning
 asjaosaliste vahelisi kokkuleppeid ja neil on sama jõud kui kohtuotsustel vastavalt artiklile 25.
 Artikkel 38
 Ametlike juriidiliste dokumentide ja kokkulepete täitmine
 1. IV peatükki kohaldatakse vajaduse korral ametlike juriidiliste dokumentide ning
 asjaosaliste vaheliste täitmisele kuuluvate kokkulepete täitmiseks. Selle liikmesriigi
 pädev asutus, kus ametlik dokument või asjaosaliste vaheline kokkulepe on
 täitmisele pööratav, väljastab huvitatud isiku soovil väljavõtte dokumendist,
 kasutades käesoleva määruse II lisas esitatud näidisvormi.
 2. Kui õigustatud isik soovib artiklite 34 ja 35 kohaldamist, võib ta pöörduda oma
 alalise elukohajärgse kohtu poole.
 VIII peatükk
 Koostöö
 Artikkel 39
 Keskasutused
 1. Iga liikmesriik määrab ühe või mitu keskasutust, mis aitavad kaasa käesoleva
 määruse kohaldamisele, ja täpsustab iga asutuse geograafilise või funktsionaalse
 pädevuse.
 2. Kui liikmesriik on nimetanud mitu keskasutust, võib teateid tavaliselt saata otse
 pädevale keskasutusele. Kui teade saadetakse keskasutusele, kes ei ole pädev,
 vastutab viimane selle edastamise eest pädevale keskasutusele ja sellest teatamise
 eest saatjale.
 ET 27 ET
 ---pagebreak--- 3. Liikmesriigid esitavad kuue kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest
 komisjonile:
 a) vastavalt käesolevale artiklile määratud keskasutuste nimed, aadressid ja
 sidevahendid;
 b) keskasutustega suhtlemiseks sobivad keeled.
 Liikmesriigid edastavad komisjonile kõik muudatused selles teabes.
 Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
 Artikkel 40
 Üldised ülesanded
 Keskasutused edastavad teavet ülalpidamiskohustust käsitleva riigisisese õiguse ja menetluste
 kohta ning võtavad meetmeid, et parandada käesoleva määruse kohaldamist ja tugevdada
 omavahelist koostööd. Sel eesmärgil kasutatakse otsusega nr 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja
 kaubandusasju käsitlevat Euroopa kohtute võrku.
 Artikkel 41
 Koostöö konkreetsetes küsimustes
 1. Keskasutused teevad koostööd kindlaksmääratud küsimustes, et saavutada
 käesolevas määruses püstitatud eesmärgid. Sel eesmärgil võtavad nad ise või
 ametivõimude või muude organite kaudu tegutsedes kõik asjakohased meetmed, et:
 a) koguda ja vahetada teavet:
 i) õigustatud ja kohustatud isiku olukorra kohta, eelkõige artiklite 44–47
 alusel,
 ii) kõigi käimasolevate menetluste kohta; või
 iii) kõigi tehtud kohtuotsuste kohta;
 b) anda teavet ja abi õigustatud isikule, kes on menetlusosaline nende riigi
 territooriumil;
 c) hõlbustada õigustatud ja kohustatud isiku vaheliste kokkulepete sõlmimist
 vahendusmenetluse teel või muul viisil ning hõlbustada sel eesmärgil piiriülest
 koostööd.
 2. Kui ühes liikmesriigis alaliselt elav õigustatud isik esitab sellesisulise taotluse, siis
 esindab teda:
 ET 28 ET
 ---pagebreak--- a) selle liikmesriigi keskasutus, mille territooriumil asub kohus, kelle poole
 pöörduti ülalpidamiskohustuste küsimustes, või
 b) otsuse täitmise liikmesriigi keskasutus.
 Käesoleva lõike tähenduses hõlmab esindamine kõiki toiminguid, mis on seotud
 otsuse saamisega ning elatise nõude sissenõudmisega.
 Artikkel 42
 Töömeetod
 1. Menetlust algatav õigustatud isik võib esitada liikmesriigi pädevale keskasutusele
 abitaotluse vastavalt artiklile 41 kas otse või selle liikmesriigi keskasutuse kaudu,
 kus on tema alaline elukoht.
 Õigustatud isik võib esitada taotluse oma alalise elukohajärgsesse kohtusse, kes
 võtab vajalikud meetmed, et tagada selle edastamine ja täitmine koostöös asjaomase
 liikmesriigi pädeva keskasutusega.
 2. Taotlus peab sisaldama kogu kasutada olevat teavet, mis on selle täitmisele
 pööramiseks asjakohane.
 3. Keskasutuste, ametivõimude ja muude asutuste vastavalt artiklile 41 osutatud abi
 ning nimetatud asutuste määratud isikute osutatud abi on tasuta, ilma et see piiraks
 lõike 4 kohaldamist.
 4. Õigustatud isikult võidakse nõuda artikli 41 lõike 2 kohaste esinduskulude osalist
 katmist. Siiski ei ole osalist kulude katmist lubatud nõuda selliselt õigustatud isikult,
 kes vastab oma alalise elukohajärgses liikmesriigis tasuta õigusabi saamise
 tingimustele.
 5. Iga keskasutus kannab oma kulud ise.
 Artikkel 43
 Koosolekud
 1. Käesoleva määruse kohaldamise hõlbustamiseks kohtuvad keskasutused
 korrapäraselt.
 2. Koosolekud kutsutakse kokku vastavalt otsusele nr 2001/470/EÜ, millega luuakse
 tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk.
 ET 29 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 44
 Juurdepääs teabele
 1. Keskasutused võimaldavad juurdepääsu teabele, mis hõlbustab elatise nõuete
 rahuldamist, käesolevas peatükis ettenähtud tingimustel. Nimetatud teave edastatakse
 selleks, et:
 a) teha kindlaks kohustatud isiku asukoht;
 b) hinnata kohustatud isiku varasid, eelkõige tema sissetuleku suurust ja laadi;
 c) määrata kindlaks kohustatud isiku tööandja;
 d) teha kindlaks kohustatud isiku pangakontod.
 2. Lõikes 1 osutatud teave hõlmab vähemalt liikmesriikide ametiasutuste ja pädevate
 asutuste käsutuses olevat teavet järgmistes valdkondades:
 a) maksud,
 b) sotsiaalkindlustus, kaasa arvatud tööandja makstavad
 sotsiaalkindlustusmaksud,
 c) rahvastikuregister,
 d) kinnistusregistrid,
 e) autoregistrikeskus,
 f) keskpangad.
 3. Käesolevas artiklis nimetatud juurdepääsu teabele ei tohi mingil juhul kasutada uute
 toimikute koostamiseks liikmesriigis.
 Artikkel 45
 Teabeedastus
 1. Õigustatud isik võib pöörduda oma alalise elukohajärgse liikmesriigi taotlust esitava
 keskasutuse poole oma alalise elukohajärgse kohtu kaudu, kes edastab õigustatud
 isiku taotluse, kui ta leiab, et see on kooskõlas käesolevas peatükis ettenähtud
 tingimustega.
 2. Keskasutus esitab teisele keskasutusele taotluse teabeedastuseks, kasutades selleks
 käesoleva määruse V lisas esitatud näidisvormi.
 3. Artikli 44 lõike 1 punktis a osutatud teabetaotlust võib esitada igal ajal. Artikli 44
 lõigetes b, c ja d osutatud teavet võib taotleda, kui õigustatud isik esitab artikli 28
 ET 30 ET
 ---pagebreak--- kohase väljavõtte kohtuotsusest või 38 lõike 1 kohase väljavõtte ametlikust
 dokumendist.
 4. Lisaks lõikes 1 osutatud vormile võib taotluse saanud keskasutus nõuda artikli 44
 lõikes 1 osutatud eesmärgi täitmiseks taotluse esitanud keskasutuselt täiendavaid
 dokumente.
 5. Lisadokumendid tõlgitakse, välja arvatud juhul, kui taotluse saanud liikmesriik seda
 ei nõua. Liikmesriigid teavitavad komisjoni kuue kuu jooksul pärast käesoleva
 määruse jõustumist, kas nad nõuavad tõlkeid vastavalt käesolevale määrusele.
 Komisjon teeb selle teabe üldsusele kättesaadavaks.
 Kui teabeedastustaotluse esitab õigustatud isik, kellele antakse täielikult või osaliselt
 tasuta õigusabi, teeb tõlke taotluse esitanud ametiasutus, ilma et see tooks kaasa
 kulusid õigustatud isiku jaoks.
 6. Taotluse saanud ametiasutus edastab teabe taotluse esitanud ametiasutusele. Kui
 taotluse saanud ametiasutusel ei ole võimalik taotletud teavet edastada, teavitab ta
 sellest viivitamata taotluse esitanud ametiasutust, põhjendades seda.
 Artikkel 46
 Teabe kasutamine
 1. Kui taotluse esitanud keskasutus saab teabe, edastab ta selle viivitamata kohtule, kes
 on talle esitanud vastavalt artikli 45 lõike 1 kohase taotluse. Taotluse esitanud
 keskasutus hävitab teabe pärast selle kohtule edastamist.
 2. Vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet võib kasutada ainult kohus selleks,
 et hõlbustada elatise nõuete sissenõudmist. Siiski võib kohus edastada selle teabe,
 ilma õigustatud isikut sellest teavitamata, pädevatele asutustele, et toimetada kätte
 kohtu- või kohtuväline dokument, ning pädevatele asutustele, et pöörata kohtuotsus
 täitmisele. Kõnealused asutused hävitavad selle teabe niipea, kui nad seda enam ei
 kasuta.
 3. Kohus võib vastavalt käesolevale määrusele edastatud teavet säilitada vaid niikaua,
 kui tal on seda vaja elatise nõuete sissenõudmise hõlbustamiseks. Säilitamise aeg ei
 tohi ületada ühte aastat.
 Artikkel 47
 Kohustatud isiku teavitamine
 Taotluse saanud keskasutus teatab kohustatud isikule:
 a) edastatud teabest ja sellest, millisel viisil see saadi;
 b) kellele nimetatud andmed edastati;
 ET 31 ET
 ---pagebreak--- c) tingimustest, kuidas neid andmeid võib kasutada vastavalt käesolevale
 määrusele;
 d) õigustest ja vahenditest, mis on kohustatud isikul vastavalt riigisisesele
 õigusele, mis on võetud vastu direktiivi 95/46/EÜ alusel;
 e) vastavalt direktiivile 95/46/EÜ loodud kontrolliasutuse andmetest nii taotluse
 esitanud keskasutuse liikmesriigis kui taotluse saanud keskasutuse
 liikmesriigis,
 välja arvatud juhul, kui taotluse esitanud keskasutus on märkinud oma taotluses, mis ta on
 esitatud vastavalt artikli 45 lõikele 2, et sellise kohustatud isiku teavitamine võib kahjustada
 elatise nõude sissenõudmist. Sellisel juhul lükkab taotluse saanud keskasutus kohustatud isiku
 teavitamise edasi, kuid mitte üle 60 päeva võrra.
 IX peatükk
 Üld- ja lõppsätted
 Artikkel 48
 Seos teiste ühenduse õigusaktidega
 1. Käesolev määrus asendab määrust (EÜ) nr 44/2001 ja määrust (EÜ) nr 805/2004
 ülalpidamiskohustuste küsimustes.
 2. Määruse (EÜ) nr 1348/2000 artiklit 19 ei kohaldata ülalpidamiskohustustega seotud
 küsimustes.
 3. Käesolev määrus ei mõjuta määruse (EÜ) nr 1348/2000 ja määruse (EÜ) nr
 1206/2001 kohaldamist, kui lõikes 2 ei ole sätestatud teisiti.
 Artikkel 49
 Seos muude õigusaktidega
 Käesolev määrus on liikmesriikidevahelistes suhetes ülimuslik nende konventsioonide ja
 lepingute suhtes, mis hõlmavad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi ning millega
 liikmesriigid on ühinenud.
 ET 32 ET
 ---pagebreak--- Artikkel 50
 Lisade muutmine
 Käesoleva määruse lisasid muudetakse vastavalt artikli 51 lõikes 2 osutatud
 nõuandemenetlusele.
 Artikkel 51
 Komitee
 1. Komisjoni abistab komitee, mis koosneb liikmesriikide esindajatest ja mille eesistuja
 on komisjoni esindaja.
 2. Käesolevale lõikele osutamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklis 3
 ettenähtud nõuandemenetlust, järgides nimetatud otsuse artikli 7 lõike 3 sätteid.
 Artikkel 52
 Üleminekusäte
 1. Käesolevat määrust kohaldatakse ainult pärast käesoleva määruse kohaldatavaks
 muutumist algatatud menetluste, saadud ametlike juriidiliste dokumentide ja
 sõlmitud kokkulepete suhtes.
 2. Siiski:
 a) kohaldatakse kohaldatavat õigust käsitlevaid artikleid 12–21 käimasoleva
 menetluse suhtes alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast, kui kõik
 asjaosalised nõustuvad sellega selgesõnaliselt või muul üheselt mõistetavalt
 viisil;
 b) kohaldatakse täitmist käsitlevaid artikleid 27–36 kohtuotsuste ja ametlike
 dokumentide suhtes, mis on kuulutatud täitmisele pööratavateks vastavalt
 määrusele (EÜ) nr 44/2001 või mis on kinnitatud Euroopa täitekorraldusena
 vastavalt määrusele (EÜ) nr 805/2004 käesoleva määruse kohaldatavaks
 muutumise kuupäevaks.
 c) kohaldatakse koostööd käsitlevaid artikleid 39–47 kõigi menetluste suhtes, mis
 on pooleli käesoleva määruse kohaldatavaks muutumise kuupäeval.
 Artikkel 53
 Jõustumine
 1. Käesolev määrus jõustub 1. jaanuaril 2008.
 ET 33 ET
 ---pagebreak--- 2. Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2009, välja arvatud artikli 22
 lõige 3, artikkel 39 ja artikli 45 lõige 5, mida kohaldatakse alates jõustumise
 kuupäevast.
 Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 ET 34 ET
 ---pagebreak--- LISA
 I LISA
 ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSITLEVA KOHTUOTSUSE VÄLJAVÕTE
 (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 28)25
 1. Liikmesriik
 AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
 MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
 2. Kohus
 2.1. Nimetus:
 2.2. Tänav ja maja number / postkast:
 2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3. Hageja:
 3.1. Nimi:
 3.2. Tänav ja maja number / postkast:
 3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3.4. Riik:
 3.5. Telefon(*):
 3.6. E-post(*):
 4. Kostja
 4.1. Nimi:
 4.2. Tänav ja maja number / postkast:
 4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 4.4. Riik:
 25
 ELT L, ...
 ET 35 ET
 ---pagebreak--- 4.5. Telefon(*):
 4.6. E-post(*):
 (*) Vabatahtlik
 5. Kohtuotsus
 5.1. Elatise suurus
 Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
 □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
 □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
 □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): ..................................
 5.2. Makseperiood
 5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma.....................................
 5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa ..................................
 Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus:
 5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage summa, kui see ei ole sama kui punktis 5.1
 osutatud elatise nõue):
 Üks kord nädalas.................................................................
 Üks kord kuus.................................................................
 Muu (täpsustage).................................................................
 5.3. Indekseerimine
 Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
 Indekseerimist kohaldatakse alates:
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 ET 36 ET
 ---pagebreak--- II LISA
 ÜLALPIDAMISKOHUSTUST KÄSITLEVA DOKUMENDI VÄLJAVÕTE
 (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 38)26
 1. Liikmesriik
 AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
 MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
 2. Dokumendi liik
 2.1. Ametlik juriidilise dokument ......................□
 koostanud (asutuse nimetus ja asukoht):
 (kuupäev):
 2.2. Pooltevaheline kokkulepe ..............□
 sõlmitud (koht):
 (kuupäev):
 3. Õigustatud isik
 3.1. Nimi:
 3.2. Tänav ja maja number / postkast:
 3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3.4. Riik:
 3.5. Telefon(*):
 3.6. E-post(*):
 26
 ELT L,...
 ET 37 ET
 ---pagebreak--- 4. Kohustatud isik
 4.1. Nimi:
 4.2. Tänav ja maja number / postkast:
 4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 4.4. Riik:
 4.5. Telefon(*):
 4.6. E-post(*):
 (*) Vabatahtlik
 5. Dokumendi sisu
 5.1. Elatise suurus
 Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
 □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
 □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
 □ Poola zlott □ Muu (täpsustage):
 5.2. Makseperiood
 5.2.1. Ühekordselt makstav kogusumma.....................................
 5.2.2. Ühekordselt makstav osaline summa..................................
 Sellisel juhul märkige ühekordselt makstava summa suurus:
 5.2.3. Korrapäraselt makstav summa (täpsustage summa, kui see ei ole sama kui punktis 5.1
 osutatud elatise nõue):
 Üks kord nädalas.................................................................
 Üks kord kuus ....................................................................
 Muu (täpsustage).................................................................
 5.3. Indekseerimine
 Kui punktis 5.2.3 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
 Indekseerimist kohaldatakse alates:
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 ET 38 ET
 ---pagebreak--- III LISA
 KORRALDUS ELATISE IGAKUISE KINNIPIDAMISE KOHTA
 (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 34)27
 1. Liikmesriik
 AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
 MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
 2. Kohus
 2.1. Nimetus:
 2.2. Tänav ja maja number / postkast:
 2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3. Taotleja:
 3.1. Nimi
 3.2. Tänav ja maja number / postkast:
 3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3.4. Riik:
 3.5. Telefon(*):
 3.6. E-post(*):
 3.7. Pangaandmed:
 Rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
 Panga tunnuskood (BIC):
 27
 ELT L, ...
 ET 39 ET
 ---pagebreak--- 4. Kohustatud isik
 4.1. Nimi:
 4.2. Tänav ja maja number / postkast:
 4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 4.4. Riik:
 4.5. Telefon(*):
 4.6. E-post(*):
 (*) Vabatahtlik
 5. Taotlus elatise kinnipidamiseks
 5.1. Kuupäev, millal tehti elatise suuruse kindlaksmääranud kohtuotsus:
 5.2. Iga kuu kinnipeetav summa:
 Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
 □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
 □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
 □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): ..................................
 5.3. Indekseerimine
 Kui punktis 5.2 osutatud summa on indekseeritud, täpsustage selle määr:
 Indekseerimist kohaldatakse alates:
 5.4. Adressaat
 5.4.1 Kohustatud isiku pank:
 Rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
 Panga tunnuskood (BIC):
 5.4.1 Kohustatud isiku tööandja:
 ET 40 ET
 ---pagebreak--- 6. - Kinnipidamiskorraldus
 Taotlus elatise kinnipidamiseks on tagasi lükatud.
 Adressaadile on antud korraldus:
 (punktis 5.4 nimetatud adressaat)
 pidada kinni iga kuu järgmise isiku palgast pangakontolt:
 (punktis 4 nimetatud kohustatud isik)
 summa:
 (punktis 5.2 kindlaksmääratud summa)
 järgmise isiku kasuks:
 (punktis 3 nimetatud taotleja)
 Kui Teil ei ole võimalik nimetatud summat kinni pidada, peate sellest teavitama punktis
 2 nimetatud kohut 30 päeva jooksul alates käesoleva dokumendi kättesaamisest või
 alates viimasest summa kinnipidamisest (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava
 õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste
 küsimustes) artikli 33 lõige 5)
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 ET 41 ET
 ---pagebreak--- LISA IIIa
 KOHUSTATUD ISIKULE, KELLE SUHTES ON ANTUD KORRALDUS ELATISE
 IGAKUISEKS KINNIPIDAMISEKS
 (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikli 34 lõike 4 punkt b)28
 1. Teistmine
 Teie suhtes on antud välja korraldus elatise igakuiseks kinnipidamiseks. Nimetatud korraldus
 ja otsus on toimetatud Teile kätte käesoleva teatega.
 Teil on õigus taotleda otsuse teinud kohtu otsuse teistmist ainult juhul, kui Te ei ilmunud selle
 kohtu ette ja juhul, kui:
 a) Te ei ole saanud menetluse algatusdokumenti või sellega samaväärset dokumenti, või
 b) Teil ei olnud võimalik elatist vaidlustada force majeure’i või erakorraliste asjaolude
 tõttu, ilma et see oleks toimunud Teie oma süül.
 Teistmisõigust võib kasutada ... päeva jooksul alates käesoleva teate kättesaamise
 kuupäevast.
 2. Täitmine.
 Kui käesoleva teate punkt 1 ei anna Teile õigust taotleda otsuse teinud kohtu otsuse teistmist
 või kui Te ei soovi seda teha, kuid ei ole selle täitmisega nõus, võite pöörduda selle riigi
 pädevate ametiasutuste poole, kus otsus täide viiakse vastavalt määruse (...) (kohtualluvuse,
 kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta
 ülalpidamiskohustuste küsimustes) artiklile 33.
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 28
 ELT L, ...
 ET 42 ET
 ---pagebreak--- IV LISA
 KORRALDUS PANGAKONTO AJUTISEKS ARESTIMISEKS
 (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikli 35 lõige 1)29
 1. Liikmesriik
 AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
 MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
 2. Kohus
 2.1. Nimetus:
 2.2. Tänav ja maja number / postkast:
 2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3. Taotleja:
 3.1. Nimi:
 3.2. Tänav ja maja number / postkast:
 3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3.4. Riik:
 3.5. Telefon(*):
 3.6. E-post(*):
 4. Kohustatud isik
 4.1. Nimi:
 4.2. Tänav ja maja number / postkast:
 4.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 29
 ELT L, ...
 ET 43 ET
 ---pagebreak--- 4.4. Riik:
 4.5. Telefon(*):
 4.6. E-post(*):
 (*) Vabatahtlik
 5. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
 5.1. Taotluse põhjus (selgitage, miks on tõsine oht, et kohustatud isik jätab kohustuse
 täitmata):
 5.2. Arestitav summa:
 Vääring: □ Euro □ [Inglise nael] □ Küprose nael □ Tšehhi kroon
 □ Eesti kroon □ Ungari forint □ Malta liir □ Läti latt
 □ Leedu litt □ Slovakkia kroon □ Rootsi kroon □ Sloveenia tolar
 □ Poola zlott □ Muu (täpsustage): ..................................
 5.3. Adressaat (kohustatud isiku pank)
 5.3.1. Nimetus:
 5.3.2. Kohustatud isiku rahvusvaheline kontonumber (IBAN):
 6. Korraldus pangakonto ajutiseks arestimiseks
 Taotlus pangakonto ajutiseks arestimiseks on tagasi lükatud.
 Adressaadile on antud korraldus:
 (punktis 5.3 nimetatud adressaat)
 keelata järgmise isiku pangakontol:
 (punktis 4 nimetatud kohustatud isik)
 igasugune toiming, mis viiks konto kreeditsaldo alla järgmise summa:
 (punktis 5.2 kindlaksmääratud summa)
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 ET 44 ET
 ---pagebreak--- V LISA
 TAOTLUS TEABE EDASTAMISEKS
 (Nõukogu määruse ... (kohtuualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste tunnustamise ja
 täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 45)30
 1. Liikmesriik.
 AT □ BE □ CY □ CZ □ DE □ EE □ EL □ ES □ FI □ FR □ HU □ [IE □] IT □ LT □ LU □ LV □
 MT □ NL □ PL □ PT □ SE □ SI □ SK □ [UK □]
 2. Taotleja
 2.1. Taotlust esitav keskasutus
 2.1.1. Nimetus:
 2.1.2. Tänav ja maja number / postkast:
 2.1.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 2.1.4. Telefon:
 2.1.5. E-post:
 2.2. Tegutsedes järgmise kohtu nõudel:
 2.2.1. Nimetus:
 2.2.2. Tänav ja maja number / postkast:
 2.2.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 2.2.4. Telefon:
 2.2.5. E-post:
 3. Adressaat – Taotluse saav keskasutus
 3.1. Nimetus:
 3.2. Tänav ja maja number / postkast:
 30
 ELT L, ...
 ET 45 ET
 ---pagebreak--- 3.3. Linn või asula ja sihtnumber:
 3.4. Riik:
 3.5. Telefon:
 3.6. E-post:
 4. Taotletav teave
 4.1. Asjaomane kohustatud isik
 4.1.1. Nimi:
 4.1.2. Viimane teadaolev aadress:
 4.1.3. Muu teave, mis võib olla kasulik (kirjeldus, varasema tööandja nimetus,
 perekonnaliikmete aadressid, andmed kohustatud isiku võimaliku mootorsõiduki kohta,
 andmed kohustatud isiku võimaliku kinnisvara kohta):
 Lisatud foto.................................................................
 4.2. Taotletavad andmed
 4.2.1. Kohustatud isiku aadress................................................
 4.2.2. Kohustatud isiku tööandja ........................................
 4.2.3. Kohustatud isiku pangaandmed..................................
 4.2.4. Kohustatud isiku vara hindamine..............................
 4.2.5. Kohustatud isiku sissetuleku suurus..............................
 5. Punktides 4.2.2–4.2.5 nimetatud andmete jaoks vajalikud dokumendid (lisada koopia)
 5.1. Kohtuotsus..............................................................
 5.2. Ametlik juriidiline dokument.....................................................
 5.3. Pooltevaheline kokkulepe............................................
 ET 46 ET
 ---pagebreak--- TÄHELEPANU! (Nõukogu määruse ... (kohtualluvuse, kohaldatava õiguse, kohtuotsuste
 tunnustamise ja täitmise ning koostöö kohta ülalpidamiskohustuste küsimustes) artikkel 47):
 Kohustatud isikut ei tohi andmete edastamisest teavitada enne, kui taotluse esitanud
 keskasutus annab taotluse saanud keskasutusele selleks loa:
 Kohustatud isikut võib teavitada andmete edastamisest
 Kuupäev:
 Allkiri ja/või pädeva asutuse tempel:
 ET 47 ET


text:
 Avis juridique important
 |
 51997PC0360
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta /* KOM/97/0360 lopull. - CNS 97/0196 */
 Virallinen lehti nro C 267 , 03/09/1997 s. 0079
 Ehdotus neuvoston asetukseksi (EY) tukijärjestelmästä tiettyjen peltokasvien viljelijöille annetun asetuksen (ETY) N:o 1765/92 tietyistä säännöksistä poikkeamisesta (97/C 267/13) KOM(97) 360 lopull. - 97/0196 (CNS)(Komission esittämä 10 päivänä heinäkuuta 1997)EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 42 ja 43 artiklan,ottaa huomioon komission ehdotuksen,ottaa huomioon Euroopan parlamentin lausunnon,sekä katsoo, ettäneuvoston asetuksella (ETY) N:o 1765/92 (1) käyttöön otetun tiettyjen peltokasvien viljelijöiden tukijärjestelmän mukaisesti yleiseen järjestelmään perustuvien korvausmaksujen saamiseksi viljelijöiden on poistettava käytöstä ennalta vahvistettu prosenttiosuus viljelyalastaan; tämä prosenttiosuus on tarkistettava suhteessa tuotannon ja markkinoiden kehitykseen,viljamarkkinat ovat tasapainottuneet kyseisen järjestelmän käyttöönotosta sisämarkkinoiden kulutuksen lisääntymisen johdosta; tämä tilanne yhdessä alhaisen varastotason ja vakaiden markkinahintojen kanssa on lisäksi aiheuttanut sen, että julkiset varastot ovat huomattavasti vähentyneet ja viljan hinnat yhteisössä ovat vakaat,viljamarkkinoiden nykyiset suhdanteet huomioon ottaen ja yhteisön asemaa maailmanmarkkinoilla vaarantamatta olisi vahvistettava pellonpoisto-osuus viimeistään 15 päivästä tammikuuta 1998 alkaen markkinointivuoden 1998/99 osalta ja keskeytettävä ylimääräisen pellonpoiston soveltaminen perusviljelyalojen ylittyessä markkinointivuonna 1997/98; tämän seurauksena on syytä lieventää kasteltujen viljelyalojen ylittymisestä säädettyä seuraamusta, japellonpoistovelvoitteen siirron yhteydessä 17,5 prosentin poistettavaa perusosuutta korotetaan 3 prosentilla; tätä korotusta olisi mukautettava perusosuuden ja siirrosta aiheutuvan korotuksen välisen suhteen säilyttämiseksi vastaavanlaisena perusosuuden alentamisen jälkeen; edellä mainittua korotusta ei pitäisi soveltaa ympäristöllisesti herkkien alueiden pellonpoistovelvoitteen siirron yhteydessä,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaPoiketen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 7 artiklasta markkinointivuonna 1998/99- mainitun asetuksen 1 artiklassa tarkoitettu pellonpoistovelvoite vahvistetaan viideksi prosentiksi,- mainitun asetuksen 7 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettu korotus vahvistetaan yhdeksi prosenttiyksiköksi. Korotusta ei kuitenkaan sovelleta siirtoihin, jotka suuntautuvat ympäristötavoitteiden kohdealueena oleville erityisille alueille.2 artiklaJos perusviljelyala ylittyy markkinointivuonna 1997/98, asetuksen (ETY) N:o 1765/92 2 artiklan 6 kohdan toisessa luetelmakohdassa tarkoitettua ylimääräistä pellonpoistoa ei sovelleta.3 artiklaPoiketen asetuksen (ETY) N:o 1765/92 3 artiklan 1 kohdan kuudennesta alakohdasta kasteltujen viljelyalojen enimmäismäärän ylittyessä markkinointivuonna 1997/98 kasteltujen alojen korvausta alennetaan joka tapauksessa suhteessa todettuun ylitykseen.4 artiklaTämä asetus tulee voimaan kolmantena päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan yhteisöjen virallisessa lehdessä.Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.(1) EYVL L 181, 1.7.1992, s. 12, asetus sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna asetuksella (EY) N:o 922/97 (EYVL L 133, 24.5.1997, s. 1).


type: caselaw

text:
 21.2.2009
 NL
 Publicatieblad van de Europese Unie
 C 44/20
 Arrest van het Hof (Derde kamer) van 18 december 2008 — [verzoek om een prejudiciële beslissing ingediend door de High Court of Justice (Chancery Division) — Verenigd Koninkrijk] — Afton Chemical Ltd/The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 (Zaak C-517/07) (1)
 (Richtlijn 92/81/EEG - Accijns op minerale oliën - Artikelen 2, leden 2 en 3, en 8, lid 1, sub a - Richtlijn 2003/96/EG - Belasting van energieproducten en elektriciteit - Artikel 2, leden 2 tot en met 4, sub b - Werkingssfeer - Motorbrandstofadditieven die minerale oliën of energieproducten zijn, maar niet als motorbrandstof worden gebruikt - Nationale belastingregeling)
 (2009/C 44/33)
 Procestaal: Engels
 Verwijzende rechter
 High Court of Justice (Chancery Division)
 Partijen in het hoofdgeding
 Verzoekende partij: Afton Chemical Limited
 Verwerende partij: The Commissioners for Her Majesty's Revenue and Customs
 Voorwerp
 Verzoek om een prejudiciële beslissing — High Court of Justice (Chancery Division) — Uitlegging van de artikelen 2, lid 3, en 8, lid 1, van richtlijn 92/81/EEG van de Raad van 19 oktober 1992 betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliën (PB L 316, blz. 12), van de artikelen 2, lid 3, en 4, sub b, van richtlijn 2003/96/EG van de Raad van 27 oktober 2003 tot herstructurering van de communautaire regeling voor de belasting van energieproducten en elektriciteit (PB L 283, blz. 51) en van artikel 3 van richtlijn 92/12/EEG van de Raad van 25 februari 1992 betreffende de algemene regeling voor accijnsproducten, het voorhanden hebben en het verkeer daarvan en de controles daarop (PB L 76, blz. 1) — Minerale oliën die aan brandstoffen worden toegevoegd voor andere doeleinden dan ter aandrijving van het voertuig, maar die niet zijn bestemd voor verkoop of gebruik als brandstof — Belastbaar als brandstof?
 Dictum
 De artikelen 2, lid 3, en 8, lid 1, van richtlijn 92/81/EEG van de Raad van 19 oktober 1992 betreffende de harmonisatie van de structuur van de accijns op minerale oliën, zoals gewijzigd bij richtlijn 94/74/EG van de Raad van 22 december 1994, wat de periode tot en met 31 december 2003 betreft, en artikel 2, leden 3 en 4, van richtlijn 2003/96/EG van de Raad van 27 oktober 2003 tot herstructurering van de communautaire regeling voor de belasting van energieproducten en elektriciteit, wat de periode van 1 januari tot en met 31 oktober 2004 betreft, moeten aldus worden uitgelegd dat additieven voor motorbrandstof zoals die aan de orde in het hoofdgeding, die „minerale oliën” in de zin van artikel 2, lid 1, van eerstgenoemde richtlijn dan wel „energieproducten” in de zin van artikel 2, lid 1, van de tweede richtlijn zijn, maar die niet bestemd zijn voor gebruik, worden aangeboden voor verkoop of worden gebruikt als motorbrandstof, aan de door deze richtlijnen voorziene belastingheffing moeten worden onderworpen.
 (1) PB C 22 van 26.1.2008.