text:
Riigikogu 31.05.2017 seadus; jõustumiskuupäev 01.07.2017
 redaktsioon 15.03.2019 [RT I, 13.03.2019, 170]
 <_akt_muudetud_aktidega/>
 Vastu võetud 31.05.2017
 RT I, 16.06.2017, 1
 (1) Käesolevas seaduses sätestatakse väljastpoolt Euroopa Liidu (edaspidi liit) tolliterritooriumi Eestisse ja Eestist väljapoole liidu tolliterritooriumi kaupade toimetamise täpsustavad nõuded osas, mis ei ole reguleeritud liidu tollialaste õigusaktidega, ning tollijärelevalve meetmed ja vastutus tollialaste õigusaktide rikkumise eest.
 (2) Kui seadusega või liidu õigusaktidega on Maksu- ja Tolliametile pandud keeldude ja piirangutega seotud kaupade üle järelevalve teostamise kohustus, kohaldab amet järelevalve teostamisel käesolevas seaduses ja teistes tollialastes õigusaktides sätestatud tollijärelevalve meetmeid.
 (3) Liidu õigusaktides, käesolevas seaduses ja selle alusel antavates õigusaktides ette nähtud haldusmenetlusele kohaldatakse haldusmenetluse seaduse sätteid, arvestades liidu õigusaktide ja käesoleva seaduse erisusi. Dokumentide kättetoimetamisele kohaldatakse maksukorralduse seaduses sätestatut.
 (4) Käesolevas seaduses kasutatakse termineid Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1-101) (edaspidi tolliseadustik), ja selle rakendamiseks antud õigusaktide tähenduses.
 § 2. Vaide menetlemine
 Tolli otsuse või toimingu peale vaide esitamine ning selle lahendamine toimub kooskõlas tolliseadustiku artiklitega 44 ja 45 ning maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
 § 3. Toll ja tolliametnikud
 (1) Toll tolliseadustiku artikli 5 punkti 1 tähenduses on Maksu- ja Tolliamet.
 (2) Tolliametnik on Maksu- ja Tolliameti ametnik.
 § 4. Maksu- ja Tolliameti ülesanded tollialaste õigusaktide rakendamisel
 Tollialaste õigusaktide rakendamisel on Maksu- ja Tolliameti ülesanne kaitsta ühiskonda ja majandust maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamisega, koguda kauba importimisel tasumisele kuuluvaid makse ning hõlbustada Eesti ja liiduväliste riikide vahelist seaduslikku kaubandust.
 § 5. Tolli tegevuseks vajalikud ruumid
 (1) Tollil on õigus saada ajutise ladustamise kohas, tollilaos või vabatsoonis selle valdajalt tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuetele vastavad ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid ja tasuta kasutamiseks sidevahendid. Sideteenuste eest tasub toll.
 (2) Tollil on õigus saada piiripunktis, postiteenuse osutaja asukohas, samuti sadamas, lennu- või raudteejaamas või muus transpordisõlmes selle valdajalt tolli tegevuseks vajalikud tööohutus- ja töötervishoiunõuetele vastavad ruumid, võimaluse korral sisustatud bürooruumid ja tasuta kasutamiseks sidevahendid, kui toll ei ole valdajaga kokku leppinud teisiti. Kommunaalteenuste, sealhulgas sideteenuste ja elektri eest tasub toll, kui nende eest tasumisele kuuluv summa on arvestatud eraldi.
 § 6. Tolliteenuse kulu arvutamine
 (1) Tolliseadustiku artikli 52 lõikes 2 nimetatud tolli eriteenuste eest tasu arvutamisel võetakse aluseks tolliametniku keskmine palgakulu ja transpordikulu.
 (2) Tolliametniku keskmine palgakulu arvutatakse eelmise kalendriaasta palgakulu alusel.
 (3) Transpordikulu arvutamisel lähtutakse Maksu- ja Tolliameti ametisõidukite kasutamise keskmisest kulust sõidukilomeetri kohta teenuse osutamisele eelnenud kalendriaastal.
 (4) Tolliametniku keskmine töötasu ja transpordikulu arvutamise aluseks võetav keskmine kulu sõidukilomeetri kohta avaldatakse Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
 (5) Eriteenusena osutatud tolliteenuse kulude arvutamise ja tasumise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 7. Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietus
 (1) Maksu- ja Tolliameti ametnikud kannavad teenistuses olles ettenähtud juhtudel vormiriietust. Vormiriietust võivad ette nähtud juhtudel kanda ka Maksu- ja Tolliameti töötajad ning Sisekaitseakadeemia üliõpilased.
 (2) Maksu- ja Tolliameti ametnike vormiriietuse ja eraldusmärkide kirjelduse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 (3) Vormiriietuse kandjad, vormiriietuse andmise ja kandmise korra ning kandmise tähtajad määrab Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema volitatud ametnik.
 2. peatükk Ohu hindamiseks andmete saamine
 § 8. Ohu hindamiseks andmete saamine riigi andmekogust
 Tollil on keeldude ja piirangutega seotud kaupade Eestisse sisseveo ja Eestist väljaveo nõuete rikkumise ohu hindamiseks ning liidu finantshuvide kaitsmiseks õigus saada põhjendatud taotluse alusel riigi andmekogust tasuta andmeid kauba veoga seotud erilubade ja registrikannete ning logistika, sõidukite ja isikute kohta.
 § 9. Ohu hindamiseks andmete saamine ettevõtjalt
 (1) Toll võib keeldude ja piirangutega seotud kaupade Eestisse sisseveo ja Eestist väljaveo nõuete rikkumise ohu hindamiseks ning liidu finantshuvide kaitsmiseks kokkuleppel ettevõtjaga, kes tegeleb Eesti ja teiste liidu liikmesriikide vahelise kaubandusega ning postisaadetiste ja reisijate veoga, saada andmeid kauba, kaubaga seotud isikute ja logistika ning reisijate kohta.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud andmete struktuur, edastamise viis ja tähtaeg lepitakse kokku kirjalikult.
 3. peatükk Jälitustoimingud, salajane koostöö ja päring sideettevõtjale
 § 10. Andmete kogumine isiku jälitusteabele juurdepääsu ja teenistusse võtmise otsustamiseks
 (1) Maksu- ja Tolliamet võib isiku kirjalikul nõusolekul koguda tema kohta isikuandmeid kriminaalmenetluse seadustiku § 1263 lõikes 1 nimetatud jälitustoiminguga ning päringuga sideettevõtjale elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 nimetatud andmete kohta, kui see on vajalik selleks, et otsustada isiku juurdepääs jälitusteabele või isiku teenistusse võtmine Maksu- ja Tolliametisse.
 (2) Pärast otsuse tegemist teavitatakse isikut tema suhtes käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud toimingu või päringu tegemisest ning tema soovil tutvustatakse talle toimingutega kogutud andmeid.
 § 11. Salajane koostöö ja konspiratsioonivõtted
 (1) Maksu- ja Tolliametil on õigus jälitustoimingute tegemiseks, nende tegemise tagamiseks või teabe kogumiseks kaasata isikuid salajasse koostöösse ja kasutada variisikuid, samuti kasutada konspiratsioonivõtteid politsei ja piirivalve seaduses sätestatud tingimustel.
 (2) Isiku kaasamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti peadirektor või tema määratud ametnik.
 (3) Variisiku kasutamiseks annab kirjaliku loa Maksu- ja Tolliameti peadirektor.
 (4) Konspiratsioonivõtete kasutamiseks vajaliku dokumendi annab välja ning vajaliku muudatuse andmekogus või registris teeb Maksu- ja Tolliameti peadirektori või tema volitatud ametniku põhjendatud taotluse alusel haldusorgan või juriidiline isik, kelle pädevuses on vastavat liiki dokumendi väljaandmine või andmekogus või registris muudatuse tegemine.
 § 12. Päringu tegemine sideettevõtjale
 (1) Maksu- ja Tolliamet võib teha päringu elektroonilise side ettevõtjale kriminaalmenetluse seadustiku § 1262 lõike 1 punktides 1 ja 2 nimetatud alusel sama paragrahvi lõike 3 punktides 1 ja 2 nimetatud isikute kohta järgmiste andmete saamiseks:
 2) elektroonilise side ettevõtjale antud elektroonilise side seaduse § 1111 lõigetes 2 ja 3 sätestatud andmed, mida ei ole nimetatud käesoleva lõike punktis 1.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 2 nimetatud andmete kohta päringu tegemiseks annab loa prokuratuur. Päringu tegemise loas märgitakse kuupäeva täpsusega ajavahemik, mille kohta andmete küsimine on lubatud.
 4. peatükk Andmekogud ja isikuandmete töötlemine
 § 13. E-tolli andmekogu
 (1) E-tolli andmekogu pidamise eesmärk on käesoleva seaduse §-s 4 ja tolliseadustiku artiklis 3 sätestatud ülesannete täitmiseks teabe kogumine, töötlemine ja vahetamine.
 (11) Andmekogu on maksukorralduse seaduse § 17 lõike 1 alusel asutatud maksukohustuslaste registri alamregister. Andmekogu pidamise kord sätestatakse maksukohustuslaste registri põhimääruses.
 (2) E-tolli andmekogu andmed ei ole avalikud, välja arvatud Eesti tollitariifistiku avalikud andmed. Maksukohustuslaste registri põhimääruses sätestatakse valitsusasutused, kellele antakse nende ülesannete täitmiseks juurdepääs andmekogu andmetele.
 (3) E-tolli andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid liidu liikmesriigi tolliasutusele, Euroopa Komisjonile ja rahvusvahelisele organisatsioonile tollialastes õigusaktides sätestatud korras.
 § 14. Tolli automaatne numbrituvastussüsteem
 (1) Maksu- ja Tolliamet võib käesoleva seaduse §-ga 4 pandud ülesannete täitmiseks kasutada transpordivahendi ja kaubakonteineri registreerimismärgi jäädvustamiseks automaatset foto- või videosalvestusvahendit.
 (2) Automaatse foto- või videosalvestusvahendiga saadud isikustamata andmeid töödeldakse tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogus.
 (3) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu pidamise eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks ning maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks teabe kogumine Eesti territooriumile, piiripunkti ja vabatsooni sisenevate ning sealt lahkuvate transpordivahendite ja kaubakonteinerite kohta ja selle teabe töötlemine.
 (4) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
 (5) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
 (6) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
 (7) Tolli automaatse numbrituvastussüsteemi andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 15. Läbivalgustuse piltide andmekogu
 (1) Maksu- ja Tolliamet töötleb käesoleva seaduse § 30 lõikes 1 nimetatud tehnilise seadmega saadud pilte ja metaandmeid läbivalgustuse piltide andmekogus.
 (2) Läbivalgustuse piltide andmekogu pidamise eesmärk on riiklike maksude kogumise tagamiseks ning maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks teabe kogumine transpordivahendite ja kaubakonteinerite kohta ja selle teabe töötlemine.
 (3) Läbivalgustuse piltide andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
 (4) Läbivalgustuse piltide andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
 (5) Läbivalgustuse piltide andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
 (6) Läbivalgustuse piltide andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 16. Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu
 (1) Maksu- ja Tolliamet töötleb käesoleva seaduse § 9 alusel ettevõtjatelt saadud andmeid riigipiiri ületavate füüsiliste isikute kohta reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogus.
 (2) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu vastutav töötleja on Maksu- ja Tolliamet.
 (3) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu pidamise eesmärk on keeldude ja piirangutega seotud õigusrikkumiste tõkestamiseks teabe kogumine ja töötlemine Eesti territooriumile sisenevate ning sealt lahkuvate füüsiliste isikute kohta.
 (4) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu vastutav töötleja võib avaldada andmekogu andmeid teise riigi tolliasutusele liidu õigusakti või välislepingu alusel toimuva tolli- või maksualase koostöö raames.
 (5) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu andmed ei ole avalikud. Andmekogule on juurdepääs Maksu- ja Tolliametil, Politsei- ja Piirivalveametil, Kaitsepolitseiametil ning Välisluureametil.
 (6) Reisijate nimekirjade töötlussüsteemi andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 161. Eriliiki isikuandmete töötlemine
 Toll võib käesoleva seaduse §-s 4 nimetatud ülesannete täitmiseks, eelkõige ühiskonna ja majanduse kaitsmise eesmärgil maksupettuste ja salakaubaveo tõkestamiseks, töödelda isiku biomeetrilisi andmeid ning terviseandmeid.
 § 162. Isikuandmete esitamisest keeldumine
 Tollil on õigus põhjendatud juhul keelduda isikule tema kohta kogutud andmete esitamisest andmesubjekti ja teiste isikute õiguste ja vabaduste kaitseks.
 5. peatükk Esindamine
 § 17. Tolliagentuuri tegevusloa nõue, tegevusloa taotlemine ja väljastamine
 (1) Tolliesindajal peab olema tollideklaratsiooni esitamiseks Maksu- ja Tolliameti antud tolliagentuuri tegevusluba.
 (2) Tegevusluba ei nõuta, kui tollideklaratsioon esitatakse:
 1) tolliseadustiku artikli 18 lõike 2 teises lõigus nimetatud juhul;
 2) füüsilise isiku poolt teise füüsilise isiku tolliesindajana, kui esindamine ei ole tema majandustegevus.
 (3) Toll keeldub tolliagentuuri tegevusloa andmisest, kui:
 1) isikul on kauba importimisel või eksportimisel kogutavate maksude puhul maksuvõlg;
 2) isik ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
 § 18. Tolliagentuuri tegevusloa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
 (1) Toll võib peatada tolliagentuuri tegevusloa, kui tolliagentuuril on tekkinud kauba importimisel või eksportimisel kogutavate maksude puhul maksuvõlg.
 (2) Tolliagentuuri tegevusluba tunnistatakse kehtetuks tolliagentuuri kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel.
 (3) Tolli algatusel võib tunnistada tolliagentuuri tegevusloa kehtetuks, kui:
 1) tolliagentuur ei ole tolli määratud tähtpäevaks tasunud maksuvõlga, mis oli tegevusloa peatamise aluseks;
 2) tolliagentuur ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
 § 19. Tolliagent
 (1) Tolliagentuur tegutseb tolliagentide kaudu. Tolliagent on füüsiline isik, kes on sooritanud tolliagendi eksami ja kellele toll on andnud asjakohase tunnistuse.
 (2) Toll võib tolliagendi eksamile mitte lubada isikut, kes ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
 (3) Tolliagendi eksami läbiviimise ja tunnistuse andmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 (4) Toll võib tunnistada tolliagendi tunnistuse kehtetuks, kui isik ei vasta tolliseadustiku artikli 39 punktis a nimetatud tingimusele.
 6. peatükk Eesti tollitariifistik ja kauba päritolu
 § 20. Eesti tollitariifistik
 (1) Eesti tollitariifistik sisaldab nõukogu määrusega (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 07.09.1987, lk 1-675) kehtestatud Euroopa Liidu integreeritud tollitariifistiku (inglise keeles Integrated Tariff of the European Union, lühend TARIC) andmeid ja Eesti õigusaktidega kehtestatud meetmeid (edaspidi riigisisene meede), mida rakendatakse kauba tolliprotseduurile suunamisel.
 (2) Deklarandid ja tolliametnikud juhinduvad tolliformaalsuste käigus kauba suhtes meetmeid kohaldades Eesti tollitariifistikust. Eesti tollitariifistik on avaldatud Maksu- ja Tolliameti veebilehel.
 § 21. Eesti tollitariifistiku haldamine ja muutmine
 (1) Eesti tollitariifistikku haldab ja selle õigsuse eest vastutab Maksu- ja Tolliamet koostöös riigisiseste meetmete õigsuse eest vastutavate ministeeriumidega.
 (2) Eesti tollitariifistikus sisalduvaid riigisiseseid meetmeid haldava ministeeriumi või valdkonna eest vastutava ministri volitatud asutuse ülesandeks on:
 1) hallatava riigisisese meetme integreeritud tollitariifistikule vastavuse tagamine;
 2) hallatava riigisisese meetme muudatuse ettevalmistamine;
 3) riigisisest meedet sisaldava õigusakti eelnõu Maksu- ja Tolliametile arvamuse avaldamiseks esitamine;
 4) hallatavat meedet puudutava informatsiooni väljastamine.
 (3) Riigisisesed meetmed sisestab Eesti tollitariifistiku haldusmoodulisse ning neid ajakohastab Maksu- ja Tolliamet.
 § 22. Kauba mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastamine
 (1) Kauba mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastab ja kinnitab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda. Mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi väljastamine ja kinnitamine on tasuline. Tasu arvutamisel võetakse aluseks kõik Eesti Kaubandus-Tööstuskoja tehtavad kulutused päritolusertifikaatide väljastamiseks ja kinnitamiseks, sealhulgas kulutused infotehnoloogiliseks lahenduseks, töötasudeks, vastutuskindlustuseks ja vormide trükkimiseks.
 (2) Mittesooduspäritolu tõendava sertifikaadi vormi, taotlemise ja väljastamise korra ning tasude suurused kinnitab Eesti Kaubandus-Tööstuskoda ja avaldab need oma avalikul veebilehel.
 7. peatükk Toimingud kauba tolliterritooriumile toomisel ja sealt väljaviimisel ning kauba deklareerimine
 § 23. Kauba sisenemis- ja väljumisformaalsused
 Täpsustavad juhised tolliseadustikus ja selle rakendamiseks antud õigusaktides sätestatud kauba sisenemis- ja väljumisformaalsuste teostamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 24. Ajutine ladustamine
 (1) Ajutise ladustamise koht on selle pidaja valduses olev tolli aktsepteeritud territoorium, ehitis, ruum, statsionaarne mahuti või punkrilaev, kus on tagatud tollijärelevalve all oleva kauba puutumatus.
 (2) Tolliseadustiku artiklites 144-149 nimetatud ajutise ladustamise kohta sätestatud nõudeid täpsustavad juhised kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 25. Kauba hoiulevõtmine
 Toll võib kaupa ajutiselt ladustada isiku taotlusel, kui tolliasutuses on sellise kauba hoidmiseks ruum ja tingimused. Kauba hoidmiseks võib toll määrata tolliseadustiku artiklis 149 sätestatust lühema tähtaja.
 § 26. Tolliformaalsused reisirongis
 (1) Kui liiduvälisesse riiki suunduva reisirongi reisijate ja nende pagasi tolliformaalsused teostatakse väljaspool piiripunkti, ei tohi tolliformaalsuste alustamisest kuni rongi välispiiri ületamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.
 (2) Kui liiduvälisest riigist saabuva reisirongi reisijate ja nende pagasi tolliformaalsused teostatakse väljaspool piiripunkti, ei tohi välispiiri ületamisest kuni tolliformaalsuste lõpetamiseni kaupu ilma tolli loata rongist maha ega rongile laadida.
 § 27. Tollideklaratsiooni esitamine
 Täpsustavad juhised tolliseadustikus ja selle rakendamiseks antud õigusaktides sätestatud tollideklaratsiooni esitamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 28. Kaubasaadetis
 (1) Kaubasaadetis koosneb kaupadest, mis saadetakse samal ajal samast lähtekohast samalt saatjalt samale saajale samasse sihtkohta sama veodokumendiga.
 (2) Toll võib keelduda ühe kaubasaadetise osade kohta nende importimisel eraldi tollideklaratsioone aktsepteerimast.
 § 29. Sularaha deklareerimine
 (1) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 ühendusse sisse toodava või ühendusest välja viidava sularaha kontrollimise kohta (ELT L 309, 25.11.2005, lk 9-12) artiklis 3 nimetatud summat ületava sularaha kohta esitatakse kirjalik sularaha deklaratsioon.
 (2) Käesolevas seaduses kasutatakse sularaha mõistet Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1889/2005 artikli 2 tähenduses.
 (3) Kui sularaha ei kanna endaga kaasas füüsiline isik, vaid selle transportimiseks kasutatakse veoteenust, sealhulgas posti- või kullerteenust, esitab sisseveol sularaha deklaratsiooni sularaha saaja ning väljaveol sularaha saatja.
 (4) Kui sularaha deklareerimise kohustust ei täideta või kui tollil on alust arvata, et sularaha on saadud kuritegelikul teel või see on seotud rahapesu või terrorismi rahastamisega, on tollil õigus tollikontrolli teostamiseks ja asjaolude väljaselgitamiseks sularaha kuni 48 tunniks kinni pidada.
 (5) Sularaha deklareerimise korra, sularaha deklaratsiooni vormi ja selle täitmise juhendi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 8. peatükk Deklaratsiooni õigsuse kontrollimine
 § 30. Riski hindamiseks tehnilise seadme kasutamine
 (1) Toll võib riski hindamiseks vajaliku teabe saamiseks kasutada kauba, transpordivahendi, pagasi, postisaadetise ja reisija riiete läbivalgustamiseks tehnilist seadet.
 (2) Kui läbivalgustamise käigus kauba pakendit, transpordivahendit, reisija pagasit ega postisaadetist ei avata, ei käsitata läbivalgustamist käesoleva seaduse §-des 63-66 nimetatud läbivaatusena.
 § 31. Läbivaatuse akt
 (1) Kauba, transpordivahendi, pagasi või reisija läbivaatuse tulemused kajastatakse läbivaatuse aktis.
 (2) Kui pagas vaadatakse läbi reisija juuresolekul ja läbivaatuse käigus ei avastata korrarikkumisele viitavaid asjaolusid või kui transpordivahendi läbivaatuse käigus selles olevat kaupa ei teisaldata, siis läbivaatuse akti ei vormistata, välja arvatud kui asjaomane isik seda nõuab.
 § 32. Kaubakoguste mõõtmine
 (1) Tollialaste õigusaktide alusel tehtud mõõtmiste korral peab mõõtetulemuste jälgitavus olema tõendatud mõõteseaduse alusel.
 (2) Tollialastes õigusaktides nimetatud juhtudel on kauba valdaja kohustatud omal kulul korraldama kaubakoguste mõõtmise tolliformaalsuste käigus ja esitama tollile mõõtmise tulemusi kajastava dokumendi.
 (3) Kauba läbivaatuse käigus korraldab kaubakoguste mõõtmise kauba valdaja, deklarant või tolliprotseduuri pidaja tolliametniku suulise korralduse alusel.
 § 33. Kaubast proovide ja näidiste võtmine
 Kaubast proovide ja näidiste võtmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 34. Tollikontrolli suunatud kaup
 Kaubaga, mille suhtes on toll andnud teada, et soovib seda kontrollida, ei ole ilma tolli loata toimingute ja tehingute tegemine lubatud. Ilma tolli loata tehtud toiming või tehing on tühine.
 § 35. Tollideklaratsiooni muutmine ja kehtetuks tunnistamine pärast kauba vabastamist
 (1) Pärast kauba vabastamist võib tollideklaratsiooni muuta või selle kehtetuks tunnistada kooskõlas tolliseadustiku artiklitega 173 ja 174, esitades tollile kirjaliku taotluse, kus on põhjendatud tollideklaratsiooni muutmise vajadust ja lisatud muudatust tõendavad dokumendid.
 (2) Toll lubab tollideklaratsiooni muuta, kui deklareeritud andmetes ilmnenud vea tõttu on muutunud:
 1) kauba märgitud kogus või tolliväärtus vähemalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 471/2009, mis käsitleb ühenduse statistikat väliskaubanduse kohta kolmandate riikidega ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1172/95 (ELT L 152, 16.06.2009, lk 23-29), artikli 3 lõikes 4 nimetatud statistilise läve võrra;
 4) käibemaksu summa ja isik, kelle eest deklaratsioon on esitatud, ei ole Eesti käibemaksukohustuslane.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetamata juhtudel ei pea toll lubama tollideklaratsiooni muutmist, kui deklareeritud andmetes ilmnenud viga ei takista deklarandil oma kohustusi täita asjakohasel tolliprotseduuril.
 (4) Kui tollideklaratsioonist tulenevat maksukohustust on muudetud maksuotsusega, siis ei saa tollideklaratsiooni muuta käesoleva paragrahvi lõigetes 1-3 sätestatud korras, vaid rakendatakse maksukorralduse seaduses sätestatud maksuotsuse muutmise ja kehtetuks tunnistamise korda.
 (5) Kui toll avastab vea tollideklaratsioonis deklareeritud andmetes, teavitatakse deklaranti ja kaudse esindamise korral ka esindatavat tollideklaratsiooni muutmise vajadusest teatisega, milles on määratud tähtaeg tollideklaratsiooni muutmise taotluse esitamiseks.
 (6) Kui deklarant või esindatav ei esita tollile käesoleva paragrahvi lõikes 5 nimetatud teatises märgitud tähtaja jooksul taotlust ega põhjendatud vastuväiteid teatises viidatud muudatustele, nõutakse maksusumma sisse maksukorralduse seaduses sätestatud korras.
 (7) Täpsustavad juhised tollideklaratsiooni muutmise ja kehtetuks tunnistamise taotluse esitamiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 36. Tollivõla aegumine
 Kui tollivõlg on tekkinud sellise toimingu tagajärjel, mille eest võis selle tegemise ajal algatada kriminaalmenetluse, on tollivõlast võlgnikule teatamise tähtajaks viis aastat.
 9. peatükk Eriprotseduurid
 § 37. Tolliladu
 Tolliladu on selle pidaja valduses olev tolli aktsepteeritud territoorium, ehitis, ruum, statsionaarne mahuti või punkrilaev, kus on tagatud tollijärelevalve all oleva kauba puutumatus.
 § 38. Vabatsoon
 (1) Tolliseadustiku artiklis 243 nimetatud vabatsoon on territoorium, mis on ümbritsetud piirdega.
 (2) Vabatsooni piire peab olema täies pikkuses jälgitav, ilma abivahenditeta lahtimonteerimatu ja välistama transpordivahendi läbisõidu jälgi jätmata.
 (3) Vabatsooni sissepääsud peavad olema tähistatud sildiga, mis teavitab ilma loata sisenemise keelust.
 § 39. Vabatsooni määramine
 (1) Vabatsooni määrab Vabariigi Valitsus oma korraldusega, milles sätestatakse vabatsooni valdaja nimi, asukoht, piirid ning sisse- ja väljapääsud.
 (2) Vabatsoon määratakse Eesti territooriumi välispiiril asuvasse transpordisõlme või selle lähedusse.
 § 40. Vabatsooni määramise taotlemine
 (1) Taotluse vabatsooni määramiseks esitab territooriumi omanik või seaduslik valdaja Rahandusministeeriumile.
 (2) Vabatsooni määramise taotlusele lisatakse:
 1) tõend territooriumi seadusliku valduse kohta;
 2) vabatsooni määramise majandusliku vajaduse põhjendus;
 3) kavandatava tegevuse kirjeldus;
 4) vabatsooni territooriumi asendiplaan;
 5) vabatsooni piiripunktide ning sisse- ja väljapääsude koordinaadid;
 6) vabatsoonis tegutsema hakkavate isikute nimekiri.
 (3) Majandusliku vajaduse kindlakstegemisel hinnatakse eelkõige, kas loodetav majanduslik kasu tuleneb otseselt soovitud tegevusest vabatsoonis või on soovitud tegevust võimalik teha ka väljaspool vabatsooni ja vabatsoon ei lisa sellele tegevusele lisaväärtust.
 § 41. Vabatsooni määramise otsustamine
 (1) Rahandusministeerium kooskõlastab vabatsooni määramise taotluse tolliga.
 (2) Toll jätab taotluse kooskõlastamata, kui:
 1) tollijärelevalve teostamine vabatsoonis eeldab ebaproportsionaalseid haldusmeetmeid;
 2) vabatsoon ei vasta tollialastes õigusaktides sätestatud nõuetele.
 (3) Vabatsooni määramisest keeldutakse, kui:
 1) toll ei kooskõlasta taotlust;
 2) vabatsooni määramine ei ole majanduslikult põhjendatud.
 (4) Otsus vabatsooni määramise või sellest keeldumise kohta tehakse 120 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
 § 42. Vabatsooni valdaja kohustused
 Vabatsooni valdaja:
 1) koostab ja kooskõlastab tolliga vabatsooni töökorralduse;
 2) teavitab vabatsoonis tegutsevaid isikuid vabatsooni töökorraldusest ja muudest vabatsooni territooriumil kehtivatest eeskirjadest;
 3) korraldab vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude valve.
 § 43. Vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmine ning vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamine
 (1) Taotluse vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmiseks esitab vabatsooni valdaja Rahandusministeeriumile.
 (2) Taotlusega koos tuleb esitada:
 1) põhjendus vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmiseks;
 2) vabatsooni piiripunktide ning sisse- ja väljapääsude uued koordinaadid;
 3) uus vabatsooni territooriumi asendiplaan.
 (3) Vabatsooni määramine tunnistatakse kehtetuks, kui:
 1) vabatsoon ei vasta enam tollialastes õigusaktides ette nähtud nõuetele;
 2) vabatsoon ei ole enam majanduslikult põhjendatud;
 3) seda taotleb vabatsooni valdaja.
 (4) Vabatsooni piiride ning sisse- ja väljapääsude muutmise ning vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamise otsustab Vabariigi Valitsus korraldusega.
 § 44. Vabatsoonis tegutsemine
 (1) Vabatsoonis kauba ladustamiseks või töötlemiseks peab isikul olema tolli luba. Tolli loa saamiseks esitab isik tollile taotluse.
 (2) Isikule, kelle tegevus ei ole seotud vabatsoonis kauba ladustamise või töötlemisega, võimaldatakse tolliseadustiku artikli 244 lõikes 2 nimetatud tegevusi tollile eelnevalt esitatud kirjaliku teate alusel. Teates on täpsustatud, millist tegevust kavandatakse.
 (3) Toll teeb otsuse vabatsoonis tegutsemise loa väljastamise kohta 60 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
 (4) Täpsustavad juhised vabatsoonis tegutsemiseks kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 45. Vabatsoonis tegutsemise loa väljastamine, kehtivuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
 (1) Toll keeldub vabatsoonis tegutsemise loa väljastamisest, kui:
 1) taotletava tegevuse tagajärjel raskeneb tollijärelevalve teostamine;
 3) isiku raamatupidamine ei võimalda tollil tema tegevust kontrollida;
 6) isikul on kauba importimisel ja eksportimisel kogutavate maksude maksuvõlg.
 (2) Toll võib keelduda vabatsoonis tegutsemise loa väljastamisest, kui taotlejat on taotluse esitamise päevale eelnenud aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses nimetatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 nimetatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud.
 (3) Toll võib peatada vabatsoonis tegutsemise loa kehtivuse kuni kaheks kuuks ja määrata peatamise aluseks olnud asjaolude kõrvaldamiseks tähtaja, kui:
 1) isik rikub vabatsoonis tegutsemise tingimusi;
 2) esineb käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3, 4, 5 või 6 nimetatud asjaolu.
 (4) Vabatsoonis tegutsemise luba tunnistatakse kehtetuks isiku kirjaliku taotluse alusel või tolli algatusel.
 (5) Toll võib vabatsoonis tegutsemise loa kehtetuks tunnistada, kui:
 1) isikut on eelmise aasta jooksul korduvalt karistatud käesolevas seaduses nimetatud väärteo eest, mille eest on karistusena ette nähtud füüsilisele isikule rahatrahv üle 100 trahviühiku ja juriidilisele isikule rahatrahv üle 2000 euro, või kui ta on toime pannud karistusseadustiku §-s 391 või 393 nimetatud kuriteo, mille karistusandmed ei ole karistusregistrist kustutatud;
 2) luba on peatatud käesoleva paragrahvi lõike 3 alusel ja isik ei ole tähtpäevaks kõrvaldanud asjaolusid, mis olid loa kehtivuse peatamise aluseks;
 3) vabatsooni valdaja on taotlenud vabatsooni määramise kehtetuks tunnistamist.
 § 46. Eriprotseduurid
 Tolliseadustiku artiklis 210 loetletud eriprotseduuride kohta sätestatud nõudeid täpsustavad juhised võib valdkonna eest vastutav minister kehtestada määrusega.
 10. peatükk Tollisoodustused ja tolliformaalsuste lihtsustamine
 § 47. Liikmesriikidevahelist reisi teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatava tarbevaru maksuvabastus
 (1) Liikmesriikidevahelist reisi teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatav tarbevaru on vabastatud imporditollimaksudest.
 (2) Tarbevaru on reisi ajal tarbimiseks vajalik kaup, mis sihtpunkti jõudes on täielikult või osaliselt ära kasutatud.
 § 48. Vee- ja õhusõidukile ning raudteeveeremile toimetatava varu tolliformaalsused
 (1) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tolliformaalsused, mida kohaldatakse:
 1) riikidevahelisi reise teostavale vee- ja õhusõidukile toimetatavale varule;
 2) raudteeveeremile toimetatavale varule;
 3) rahvusvahelistes vetes sõitva otsingu-, pääste-, jäämurde- või merereostustõrjetöödega tegeleva veesõiduki varule.
 (2) Käesoleva paragrahvi lõike 1 alusel kehtestatud määrust ei rakendata kauba puhul, mis toimetatakse ettevõtlusega mitteseotud huvi- või lõbusõiduks kasutatavale vee- või õhusõidukile.
 § 49. Riigikaitse- ja julgeolekuotstarbelise kauba ja välislepingu alusel maksudest vabastatud kauba tolliformaalsused
 (1) Toll ei kontrolli riigikaitse- ja julgeolekuülesannet täitva üksuse transpordivahendit ega tehnikat, kui ei ole alust arvata, et seal leidub kaupa, mida ei vajata teenistusülesannete täitmisel.
 (2) Valdkonna eest vastutav minister kehtestab määrusega tolliformaalsused:
 1) Kaitseväe, Kaitseliidu, Välisluureameti, Politsei- ja Piirivalveameti, Kaitsepolitseiameti ning Päästeameti julgeoleku-, kaitse- või päästeülesannet täitva üksuse kaubale;
 2) Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni liikmesriigi relvajõudude üksuse kaubale;
 3) välisriigi relvajõudude liikme, välisriigi relvajõudude tsiviilkoosseisu liikme, rahvusvahelise sõjalise peakorteri liikme ja nende ülalpeetavate, samuti välisriigi relvajõudude töötaja ja rahvusvahelise sõjalise peakorteri lepingupartneri töötaja isiklikuks kasutamiseks mõeldud kaubale, mis on välislepingu alusel vabastatud maksudest.
 § 50. Välislepingu maksuvabastuse rakendamine
 (1) Diplomaatiliste suhete Viini konventsiooni, konsulaarsuhete Viini konventsiooni ja Riigikogu ratifitseeritud välislepingu alusel maksuvabalt imporditud kaupa ei ole lubatud selle kauba vabasse ringlusse lubamise päevast alates kolme aasta jooksul tasuta ega tasu eest kasutada anda, kasutada tagatisena ega võõrandada, välja arvatud teisele sama soodustuse kasutamise õigusega isikule.
 (2) Mis tahes tasuta või tasu eest kasutada andmise, tagatisena kasutamise või võõrandamise korral enne käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud tähtaja lõppemist tuleb maksta tähtaja lõppemiseni jäänud iga kuu või selle osa eest üks kolmekümnekuuendik sellest imporditollimaksude summast, mis oleks tulnud tasuda kauba vabasse ringlusse lubamisel, kui isikul ei oleks olnud imporditollimaksuvabastuse saamise õigust.
 § 51. Diplomaatilise saadetise puutumatus
 (1) Välisriigi ja Eesti diplomaatiline post ja konsulaarsaadetis (edaspidi diplomaatiline saadetis) võib sisaldada üksnes ametialaseks kasutamiseks ette nähtud dokumente ja kaupa.
 (2) Diplomaatiline saadetis tähistatakse hästi nähtavate ja selle sisule viitavate väliste märkidega.
 (3) Toll ei ava ega pea kinni diplomaatilist saadetist.
 (4) Kui tollil on riski hindamisele tuginedes alust arvata, et diplomaatiline saadetis sisaldab kaupa, mis ei ole ette nähtud üksnes ametialaseks kasutamiseks, on tollil õigus paluda, et adressaat või lähetajariigi volitatud isik avaks saadetise tolliametniku juuresolekul. Saadetise avamisest keeldumise korral saadetakse see lähetaja kulul tagasi.
 (5) Rahvusvahelise sõjalise peakorteri saadetisele kohaldatakse käesoleva paragrahvi lõikeid 1-4 juhul, kui see tuleneb välislepingust.
 (6) Välisesinduse ning välisesinduse töötaja ja tema perekonnaliikme kõigist maksudest vabastatud kauba tolliformaalsused kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 52. Ajatundlikud kaubad
 (1) Loomi ja linde ning kiirestiriknevat toitu, meditsiinis kasutatavaid rakke, kudesid ja elundeid ning muid ajatundlikke kaupu (edaspidi ajatundlikud kaubad) sisaldava kaubasaadetise piiriületuse kiirendamiseks teostatakse tolliformaalsused eelisjärjekorras.
 (2) Ajatundlike kaupade nomenklatuuri kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 11. peatükk Kauba maanteeveoga seotud erisätted
 § 53. Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamine
 (1) Veoettevõtja soovil väljastatakse talle kaupade piirikontrolli tingimuste kooskõlastamise rahvusvahelise konventsiooni 8. lisa (edaspidi konventsiooni 8. lisa), mis on Euroopa Liidu nimel heaks kiidetud nõukogu otsusega 2009/161/EÜ (ELT L 55, 27.02.2009, lk 21-39), teise liite kohane sõiduki massi rahvusvaheline tunnistus.
 (2) Sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse võib väljastada isik, kes on pädev mõõtja mõõteseaduse tähenduses ja kes vastab konventsiooni 8. lisa teises liites nimetatud tingimustele.
 (3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud isik peab sõiduki massi rahvusvahelise tunnistuse väljastamise tegevusalal tegutsemiseks esitama majandustegevusteate.
 (4) Konventsiooni 8. lisa artikli 5 lõikes 2 nimetatud teabe avaldamise ja edastamise eest vastutab Maksu- ja Tolliamet.
 § 54. TIR-märkmike kasutamise loa andja
 (1) TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo konventsiooni (edaspidi TIR-konventsioon) 9. lisa II osa kohane TIR-märkmike kasutamise loa andmiseks pädev haldusorgan on Maksu- ja Tolliamet.
 (2) Valdkonna eest vastutav minister võib TIR-märkmike kasutamise loa andmise ülesande halduslepinguga üle anda TIR-konventsiooni 9. lisa I osas nimetatud nõuetele vastavale ühingule (edaspidi garantiiühing).
 § 55. TIR-märkmike kasutamise loa taotlemine
 (1) Isik, kes soovib saada loa TIR-märkmike kasutamiseks, esitab taotluse TIR-märkmike kasutamise loa andjale ning lisab taotlusele enda kohta järgmised andmed ja dokumendid:
 1) auditeeritud majandusaasta aruanne või juhatuse liikme allkirjastatud majandusaasta aruanne, kui seadusest ei tulene auditeerimiskohustust;
 2) autoveoseaduse §-s 4 nimetatud ühenduse tegevusloa number ja kehtivusaeg;
 3) rahvusvahelisel veol kasutatavate sõidukite registreerimisnumbrid, nende sõidukite omanike nimed, ja kui sõiduki omanik ei ole TIR-märkmike kasutamise loa taotleja, ka sõiduki vastutava kasutaja nimi;
 4) autoveoseaduse §-s 8 sätestatud nõuetele vastavate veokorraldusjuhtide nimed, isikukoodid ja ametipädevust tõendavate dokumentide koopiad;
 5) autoveoseaduse § 36 lõike 2 punktis 1 nimetatud tingimustele vastavate veoautojuhtide nimed, isikukoodid ja autojuhi ameti- või täienduskoolituse läbimist tõendavate dokumentide koopiad;
 6) TIR-konventsiooni nõuete täitmise kinnitus vastavalt TIR-konventsiooni 9. lisa II osa punkti 1 alapunktile e.
 (2) Kui TIR-märkmike kasutamise loa taotleja ei ole käesoleva paragrahvi lõike 1 punktis 3 nimetatud sõiduki omanik, peab TIR-märkmike kasutamise loa taotleja olema märgitud sõiduki registreerimistunnistusele vastutava kasutajana.
 § 56. Loakomitee
 (1) Loakomitee on pädevate asutuste esindajatest moodustatud organ, mille ülesandeks on hinnata TIR-märkmike kasutamise luba taotleva isiku vastavust TIR-konventsiooni nõuetele, pädevust rahvusvahelise veo teostajana, oluliste või korduvate tolli- või maksuseaduste rikkumiste puudumist ja isiku finantsolukorra usaldusväärsust.
 (2) Loakomitee koosseisu kinnitab valdkonna eest vastutav minister käskkirjaga. Loakomitee liikmeks määravad oma esindaja garantiiühing, Maksu- ja Tolliamet ning Majandus- ja Kommunikatsiooniministeerium. Igale loakomitee liikmele nimetatakse vähemalt üks asendusliige.
 § 57. TIR-märkmike kasutamise loa andmine
 (1) TIR-märkmike kasutamise loa andja edastab käesoleva seaduse § 55 kohase taotluse loakomiteele.
 (2) Loakomitee teeb loa andmise või sellest keeldumise kohta konsensuse alusel TIR-märkmike kasutamise loa andjale põhjendatud ettepaneku.
 (3) TIR-märkmike kasutamise loa andja teeb TIR-märkmike kasutamise loa andmise või sellest keeldumise kohta kirjaliku otsuse 30 päeva jooksul käesoleva seaduse § 55 kohase taotluse saamisest arvates ning teeb selle teatavaks taotlejale ja garantiiühingule.
 § 58. TIR-märkmike kasutamise võimaldamine
 Garantiiühing võimaldab TIR-märkmike kasutamise loa saanud isikul TIR-märkmikke kasutada lepingu alusel, kui isik on täitnud tagatise saamiseks esitatud nõuded ja tasunud TIR-märkmike kasutamise tasud. Nimetatud nõuded ja tasud avaldatakse garantiiühingu kodulehel.
 § 59. TIR-märkmike kasutamise loa peatamine ja kehtetuks tunnistamine
 (1) TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik teavitab viivitamata loa andjat muudatustest käesoleva seaduse § 55 lõike 1 punktides 2-5 nimetatud andmetes.
 (2) Kui loakomitee liige saab teabe, et TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik on rikkunud TIR-konventsiooni nõudeid, esitab loakomitee liige viivitamata loa andjale kirjalikult põhjendatud ettepaneku loa peatamiseks või kehtetuks tunnistamiseks.
 (3) TIR-märkmike kasutamise loa andja otsustab loa kehtivuse peatamise või kehtetuks tunnistamise.
 (4) TIR-märkmike kasutamise loa kehtivuse peatamise korral teatab loa andja loa saanud isikule kirjalikult loa peatamise põhjused ja annab tähtaja puuduste kõrvaldamiseks. Kui TIR-märkmike kasutamise loa saanud isik ei ole puudusi määratud tähtpäevaks kõrvaldanud ega taotlenud puuduste kõrvaldamise tähtaja pikendamist, tunnistab loa andja loa kehtetuks.
 Riiklikku järelevalvet tollialaste õigusaktide täitmise üle teostab Maksu- ja Tolliamet.
 Maksu- ja Tolliamet võib käesolevas seaduses ja käesoleva seaduse § 1 lõikes 4 nimetatud liidu õigusaktides sätestatud riikliku järelevalve teostamiseks kohaldada korrakaitseseaduse §-des 30-34 ja 44-52 nimetatud riikliku järelevalve erimeetmeid korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras käesolevas seaduses ning käesoleva seaduse § 1 lõikes 4 nimetatud liidu õigusaktides sätestatud erisustega.
 § 62. Tollitõkendid
 (1) Tollitõkend on identifitseerimisvahend, mille tolliametnik paigaldab kaubale, pakendile või transpordivahendile kauba identifitseerimiseks või puutumatuse tagamiseks. Ühele objektile võib panna mitu tollitõkendit.
 (2) Tollitõkend peab olema paigaldatud nii, et seda rikkumata ega pakendile või transpordivahendile sissemurdmisjälgi jätmata ei ole kaubale juurdepääs võimalik.
 (3) Kui toll paigaldab või eemaldab tollitõkendi, teeb tolliametnik selle kohta märke üld- või tollideklaratsioonile, läbivaatuse aktile, väärteoprotokollile, otsusele või muule asjakohasele dokumendile.
 (4) Tollitõkendi purunemisest, kaotsiminekust või ettenägematus olukorras eemaldamisest, samuti sissemurdmisjälgedest või muudest kahjustustest peab kauba valdaja viivitamata tolli teavitama.
 (5) Tollitõkendi eemaldab toll või asjaomane isik, kui toll on andnud isikule selleks loa kirjalikult või elektroonilise andmetöötlussüsteemi vahendusel.
 § 63. Kauba ja transpordivahendi läbivaatus
 (1) Erandina korrakaitseseaduse § 49 lõikest 3 on tollil õigus ohu ennetamiseks kaup või transpordivahend läbi vaadata ka valdaja juuresolekuta, kui kauba või transpordivahendi valdajat ei ole võimalik mõistliku aja jooksul tuvastada või kui valdaja keeldub kauba või transpordivahendi läbivaatuse juures viibimast.
 (2) Läbivaatuse akti koostamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 31 sätestatust.
 § 64. Pagasi läbivaatus
 (1) Tolliametnik võib läbi vaadata Eesti ja liiduvälise riigi vahelist piiri ületava, samuti sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija pagasi.
 (2) Sadama või lennujaama transiitreisijate alal viibiva reisija pagasi võib tolliametnik läbi vaadata ohukahtluse korral.
 (3) Kontrollitav isik peab tolliametnikule oma pagasi ette näitama ja lahti pakkima.
 (4) Läbivaatuse akti koostamisel lähtutakse käesoleva seaduse §-s 31 sätestatust.
 § 65. Reisija läbivaatuse erisused
 (1) Enne reisija läbivaatust võib temaga samast soost tolliametnik reisijat ja tema riideid väliselt kombata ning tema riided läbi valgustada, et teha kindlaks deklareerimisele kuuluva, kuid tollile esitamata, samuti keeldude või piirangutega seotud kauba olemasolu.
 (2) Tolliametnik võib reisija läbi vaadata korrakaitseseaduse §-s 48 sätestatud alusel ja korras.
 § 66. Postisaadetise läbivaatus
 (1) Kaupa sisaldav liiduvälisest riigist saabunud rahvusvaheline postisaadetis vaadatakse läbi postiteenuse osutaja ajutise ladustamise kohas enne postisaadetise väljastamist saajale, liiduvälisesse riiki lähetatav saadetis vaadatakse läbi pärast selle saatjalt vastuvõtmist või vastuvõtmise ajal.
 (2) Postisaadetise läbivaatuseks võib toll nõuda postiteenuse osutajalt saadetise avamist. Saadetise avab ja sulgeb postiteenuse osutaja vastutav töötaja tolliametniku juuresolekul.
 (3) Kui postisaadetis sisaldab kaupa, mille importimisel või eksportimisel on nõutav sanitaar-, veterinaar-, taimetervise või muu kontroll, esitab postiettevõtja tollile vastava kontrolli läbimist tõendava dokumendi.
 § 67. Vahetu sunni kasutamine
 (1) Maksu- ja Tolliamet kasutab vahetut sundi korrakaitseseaduses sätestatud alusel ja korras.
 (2) Maksu- ja Tolliameti erivahendid on:
 2) eriotstarbeline valgus- ja heliseadeldis;
 3) eriotstarbeline värvimis- ja märgistusvahend;
 4) suitsu-, heli-, valgus- või muud efekti või pisaravoolust või valuaistingut esile kutsuvad granaadid ja padrunid;
 (3) Maksu- ja Tolliameti teenistusrelvad on:
 1) külmrelvadest kumminui ja teleskoopnui;
 2) gaasirelvad;
 3) tulirelvad.
 (4) Maksu- ja Tolliameti ametniku erivahendite kandmise ja hoidmise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 (5) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendid on vahetu sunni kohaldamisel ametniku või teenistuslooma füüsilise ohutuse tagamiseks kasutatavad esemed.
 (6) Maksu- ja Tolliameti ametniku enesekaitsevahendite loetelu ja enesekaitsevahenditele esitatavad nõuded kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 68. Tulirelva kasutamine
 (1) Maksu- ja Tolliameti ametnikul on õigus kanda ja kasutada tulirelva.
 (2) Tulirelva kasutamisel järgib Maksu- ja Tolliameti ametnik korrakaitseseaduse §-s 81 sätestatut.
 (4) Maksu- ja Tolliameti ametnik on kohustatud tulirelva kasutamise juhtudest viivitamata teatama oma struktuuriüksuse juhile.
 13. peatükk Vastutus tollialaste õigusaktide rikkumise eest
 § 69. Kauba ebaseaduslik Eestisse või Eestist välja toimetamine
 (1) Deklareeritava kauba või sularaha liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamise eest tollikontrollist kõrvale hoides, kaupa või sularaha deklareerimata jättes, seda vale tariifse klassifikatsiooniga või kirjeldusega deklareerides või muul pettuslikul viisil toimides -
 (3) Käesolevas paragrahvis nimetatud väärteo katse on karistatav.
 § 70. Ebaseaduslikud toimingud Eesti ja liiduvälise riigi vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud
 (1) Kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta kauba, mille suhtes kehtivad piirangud, või keelatud kauba liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetamise või tolliprotseduurile deklareerimise eest -
 § 71. Ebaseaduslikud toimingud liidu liikmesriikide vahel kaubaga, mille suhtes kehtivad keelud ja piirangud
 (1) Kohustusliku dokumendita või riikliku registri kandeta kauba, mille suhtes kehtivad piirangud, või keelatud kauba teisest liidu liikmesriigist Eestisse või Eestist teise liidu liikmesriiki toimetamise eest selliste keeldude ja piirangute korral, mille riiklikku järelevalvet teostab toll, -
 § 72. Ebaseaduslikud toimingud Eestis oleva kaubaga
 (1) Liiduvälisest riigist Eestisse tollisoodustusega toimetatud või tollijärelevalve all oleva kaubaga tehtavate teadvalt ebaseaduslike toimingute või tehingute eest -
 § 73. Vabatsoonis kehtivate nõuete rikkumine
 (1) Vabatsoonis teadvalt tolli loata tegutsemise või ehitise rajamise eest -
 § 74. Kauba ladustamise nõuete rikkumine
 (1) Ajutise ladustamise kohas, tollilaos või vabatsoonis kauba ladustamise või kauba üle arvestuse pidamise nõuete rikkumise eest -
 § 75. Transpordivahendiga seotud tollialaste õigusaktide rikkumine
 (1) Tollialastes õigusaktides ette nähtud kohas või teenistuskohustusi täitva tolliametniku märguandel transpordivahendi peatamata jätmise või tolliformaalsuste teostamisel transpordivahendiga ilma tolli loata edasisõitmise eest -
 § 76. Tollitõkendi rikkumine
 (1) Tollitõkendi rikkumise või omavolilise eemaldamise eest või tollitõkendiga kaitstud transpordivahendisse tungimise eest -
 § 77. Ebaseaduslikud toimingud tollijärelevalve all oleva veosega
 (1) Tollijärelevalve all oleva veose tahtliku avamise, ümberpakkimise, ümber- või mahalaadimise eest tolli loata, samuti sellise tegevuse tahtliku võimaldamise eest -
 § 78. Konfiskeerimine
 (1) Kohtuväline menetleja või kohus võib kohaldada käesoleva seaduse §-des 69-72 nimetatud väärteo toimepanemise vahetuks objektiks olnud eseme või aine konfiskeerimist vastavalt karistusseadustiku §-le 83.
 (2) Kohtuväline menetleja või kohus võib konfiskeerida tollialaste õigusaktide rikkumise eesmärgil eriliselt ümber ehitatud transpordivahendi, millega või mille abil pandi toime tollialaste õigusaktide rikkumine.
 (3) Kinni peetud, riigi omandisse üle läinud ja tolli konfiskeeritud kaupa hoitakse tolli valduses või see paigutatakse hoiule tollilattu või tolli aktsepteeritud kohta, kui kauba mõõtmed ja olemus seda võimaldavad.
 § 79. Menetlus
 Käesoleva seaduse §-des 69-77 nimetatud väärtegude kohtuväline menetleja on Maksu- ja Tolliamet.
 14. peatükk Kauba riigi omandisse üleminek, võõrandamine ja hävitamine
 § 80. Kauba riigi omandisse üleminek tolli otsusel
 (1) Tolliseadustiku artikli 198 lõikes 1 nimetatud olukorras oleva kauba puhul teatab toll kirjalikult deklarandile, tolliprotseduuri pidajale või kauba valdajale oma kavatsusest teha kauba riigi omandisse ülemineku otsus.
 (2) Kui tegemist ei ole keelatud kaubaga, mille riigi omandisse üleminek tuleneb seadusest, määrab toll käesoleva paragrahvi lõikes 1 nimetatud teates tähtaja tollialastest õigusaktidest tulenevate nõuete täitmiseks.
 (3) Toll ei tee kauba riigi omandisse ülemineku otsust, kui tollialastes õigusaktides sätestatud nõuded täidetakse.
 (4) Tollil on õigus võtta konfiskeeritud kauba kaubapartiist põhjendatud kogus kaupa õigusrikkumiste ennetustöös kasutamiseks.
 § 81. Kauba riigile loovutamine kauba valdaja taotlusel
 (1) Kui kauba valdaja soovib kauba riigile loovutada, esitab ta kauba asukoha järgsele tolliasutusele kirjaliku taotluse.
 (2) Kauba riigi omandisse ülemineku otsuse teeb toll kümne päeva jooksul sellekohase taotluse saamise päevast arvates.
 (3) Kaupa ei saa riigile loovutada, kui kaup ei ole hõlpsasti realiseeritav, selle realiseerimisega kaasnevad tarbetud halduskulud või sellise kauba vabasse ringlusse lubamine ei ole õigusaktidega lubatud.
 (4) Kauba riigile loovutamise täpsustavad juhised kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.
 § 82. Riigi omandisse üle läinud kauba ja transpordivahendi võõrandamine ja hävitamine
 (1) Riigi omandisse üle läinud kaup võõrandatakse riigivaraseaduses sätestatud korras.
 (2) Kui riigi omandisse üle läinud kaupa ei ole võimalik võõrandada, teeb toll selle hävitamise otsuse.
 (3) Kauba hävitamise otsusele märgitakse tasu, mille kaupa liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki toimetada püüdnud isik peab tasuma hävitamise kulude katteks.
 (4) Kui ei ole võimalik leida isikut, kes püüdis toimetada kaupa liiduvälisest riigist Eestisse või Eestist liiduvälisesse riiki, tasub toll hävitamise eest oma eelarvest.
 § 83. Tolliteenistuse staaži sooduskorras arvestamine
 Tolliteenistuse staaži hulka arvatakse sooduskorras kolmekordselt teenistuse aeg tolliametnikuna alates 1990. aasta 22. oktoobrist kuni 1994. aasta 31. juulini, kui isiku tolliteenistuse staaž on kokku vähemalt 20 aastat.
 § 84. - § 110. [Käesolevast tekstist välja jäetud.]


type: caselaw

jurisdiction: US

text:
The question here is whether the validity of a release under seal, pleaded in a suit at law on the liability alleged to have been released, can be attacked on the ground of deceit, misrepresentation, and fraud. The defendant pleading the release refers to the rule that a court of law could consider only an attack on the factum or the execution of a sealed instrument on the ground of fraud, while an attack on antecedent fraud, in the inducement, or in deceit and misrepresentations, could be made only in equity. And the trial court held that the replication in which the question of validity was raised was demurrable. This court has reached a contrary conclusion.
 The suit was one for work and labor, and the defendant pleaded general issue pleas, and the release under seal, exhibiting the alleged release. Issue was joined on the general issue pleas, and to the plea of release the plaintiff replied that "the alleged deed of release was procured by the deceit, *Page 22
 misrepresentation and fraud of the defendant, its agent, servants and employees in the premises." The plaintiff submitted to a judgment on the sustaining of a demurrer to his replication, and filed this appeal from the judgment. As the plea of release was in bar of the whole claim, the entry of judgment on the demurrer notwithstanding the issues joined on other pleas, seems to have been proper practice. Boehm v. Baltimore, 61 Md. 259, 265. The judgment entered against the plaintiff, however, was a judgment for the defendant, and the proper form would be a judgment ofnon pros. There was error in the judgment as entered.
 The distinction between the jurisdiction of equity and that of law to entertain attacks on sealed contracts for fraud is a familiar one in this state, and is found drawn in many decisions of this court. Key v. Knott, 9 G. J. 342; Newcomer v.Kline, 11 G. J. 457, 470; Lucas v. Byrne, 35 Md. 485, 496;Keedy v. Moats, 72 Md. 325, 329. The usual explanation of it is thus stated in Bigelow on Fraud (1st Ed.) 326: "At common law it has generally been held incompetent to a defendant sued at law on a specialty to plead that the instrument was obtained by false representations. Such defense must be made in equity. But it is otherwise of the execution of the instrument, as where the bond is misread to the obligor, or where his signature is obtained to an instrument which he did not intend to sign. In such cases, fraud may be alleged at law. The ground of this rule seems to be, that to admit evidence of fraud not relating to the execution of the deed would be to allow the obligor to disprove the presumption of consideration; which presumption in the case of a specialty is an absolute one, not to be rebutted." And in many, perhaps most, of the courts of this country which retain the distinction between law and equity jurisdictions, including the federal courts, this rule is held to prevent attacks at law on sealed releases for fraud in the consideration, or in any element not comprehended within the factum or execution. Hartshorne v.Day, 19 How. 211, 222; Pringle v. Storrow, 9 F.2d 465. In those courts relief from releases is to be had on that ground only by resort to a separate proceeding *Page 23
 for it in equity. But the rule is not in all jurisdictions so applied to attacks on releases, even where resort to equity is required to attack an ordinary contract under seal for fraud in the consideration or inducement. Comstock v. Livingston,210 Mass. 581; Olston v. Water Power Co., 52 Oreg. 343, 350; Haighv. Whiteway Laundry Co., 164 Iowa 143, 147; Clark v. NorthernPac. Ry. Co., 36 N. Dak. 503; Quapaw Mining Co. v. Cogburn,78 Okla. 227. And compare Colonial Development Corp. v. Bragdon,219 Mass. 170, and Butler v. Prussian, 252 Mass. 265. And within the knowledge of the judges of this court it has been the custom in the trial courts of Maryland to take up in a suit at law on a given liability any attack upon a release of that liability for fraud, without discrimination as to the place of the fraud in the dealings of the parties, whether in the execution or in the consideration. Division of the litigation and resort to the two jurisdictions has not been required.
 We find no decision of this court definitely settling the practice, and must treat the question as a new one here. SeeSpitze v. Balto. O.R. Co., 75 Md. 162; Conner v. Groh,90 Md. 674; Balto. Pearl Hominy Co. v. Linthicum, 112 Md. 27;Clark v. Southern Can Co., 116 Md. 85; Nydegger v. Gitt,125 Md. 572; McGrath v. Peterson, 127 Md. 412; Hammond v. N.Y.P. N.R. Co., 128 Md. 442; Councill v. Sun Ins. Office,146 Md. 137. In the case of Spitze v. Balto. O.R. Co., which is cited as sustaining a broad plea of fraud similar to that at bar, the attack appears to have been based upon fraud in the execution of the release, and the case affords no aid, therefore, on the question of pleading fraud in other respects. It is argued that the provision in the Code,, art. 75, sec. 28, subsec. 66, of a form of replication to a plea of release, "that the alleged release was procured by the fraud of the defendant," has extended the right to plead fraud in any respect to releases under seal, but there is nothing in this provision of a mere form to indicate an intention to enlarge or change the jurisdiction of the court; and it is unlikely that such a change would be left to implication from the provision of a form. There was in fact nothing *Page 24
 new in the provision. Substantially that form of replication was in use long before. 2 Chitty, Pleading, 604; 2 Evans' Harris,Entries, 164. And this seems to be a mere embodiment of existing practice, with some simplification.
 The replication filed in the present case is fuller than that provided in the Code. And the objection to it is that by adding charges of misrepresentation and deceit it either transgresses the limits of fraud in the factum or execution, or, at least, fails to restrict the attack to such fraud. If the distinction between fraud in the one respect and the other should be necessary, it might be that particulars of the plea should first be obtained before a demurrer should be filed on the broader interpretation of the allegations. But we find no distinction is necessary in respect to attacks on releases in Maryland, and there would, therefore, be no object in requiring the particulars. It is to be observed that the statutes permitting equitable defenses at law to be pleaded by defendants (Code, art. 75, secs. 91 to 93) do not affect the distinction between jurisdictions with respect to replications by plaintiffs.
 The question seems to be, finally, whether the existing practice at law with respect to attacks on releases on the ground of fraud in the consideration or inducement shall be held erroneous and stopped for the sake of logical conformity with the general rule or restriction applied in suits on other sealed instruments. Shall we insist that a release is a contract, and that because it is established generally that contracts under seal cannot (apart from the statutes permitting equitable defenses) be impeached at law for fraud in the consideration, sealed releases cannot, in suits on the liabilities alleged to have been released, be impeached for such fraud? The present practice works satisfactorily. There would be no practical advantage, but, on the contrary, a disadvantage, in changing it; for, given the necessity of resorting to law on the issue of original liability, denial of a right to impeach a release pleaded to it would, as has been said, necessitate separate proceedings, in separate courts, for settlement of parts of a controversy which can be settled in one proceeding. *Page 25
 It is true that a multiplication of issues to be tried in a law suit may be a disadvantage, but it is not always a bar, and is not a sufficient objection in this instance. An issue of fraud in the consideration or inducement would not complicate a law suit any more than would an issue of fraud in the execution; and no insuperable difficulty has been found in trying issues of the latter kind at law. And as for logical conformity to the distinction applied to defenses to sealed contracts generally on the ground of fraud, that distinction itself, if the usual explanations of it are correct, originated in an error, that is to say, in taking as literally true the expression that consideration is conclusively presumed from the presence of a seal. It has been made clear that the force and effect of a seal long antedate the idea of consideration for contracts, and have nothing to do with that idea, and that the seal in truth has always dispensed with consideration. Brantly, Contracts, 126;Ames, Specialty Contracts and Equitable Defenses, 9 Harvard Law Review, 49. In the second edition of Bigelow on Fraud, vol. 1, p. 53, the author added to what has been quoted from his first edition, "This ground of distinction however is not well taken. In the first place it would be equally true in equity that to permit the allegation might be to permit a question of the consideration; and this does not appear to be a case for any different rule in equity from that at law. But in the next place, and as a matter of greater weight, the better view, brought out by more recent investigation into the history of contract, is not that a consideration is conclusively presumed in the case of a specialty, but that no consideration is or ever was required to support such a contract. The result is that to allow evidence at law of fraudulent representations is not in conflict with any rule in regard to consideration, whatever other rule it may effect." And this fact tends to minimize the force of any demand for conformity. See the remarks of Magruder, J., in Kettlewellv. Stewart, 8 Gill, 472, 504, 511.
 Judgment reversed and case remanded, with costs to theappellant. *Page 26
 PARKE, J., filed the following separate opinion:
 Issues had been joined on the general issue pleas, so, upon the plaintiff's refusal to plead further when the court sustained the demurrer to plaintiff's replication to the defendant's plea of release, the judgment should have been one of non pros., and the writer concurs with the reversal for this reason, but does not agree with the view of the majority as to the character of the defense permitted on issues joined on plaintiff's replication. 2 Poe, Pl. Pr., secs. 360, n. 23, pp. 348, 362;Marsh v. Johns, 49 Md. 569.
 The replication given in the Code is that the alleged release was procured by the fraud of the defendant, while that filed in the instant case alleges that it was procured by misrepresentation, deceit, and fraud. Code, art. 75, sec. 28 (66). Fraud is a generic term and in its broadest sense includes both misrepresentation and deceit, so, as the Code permits the defense to be presented by the mere allegation of fraud, it would seem that the addition of the particular terms "misrepresentation" and "deceit" would not enlarge or lessen the meaning of the general term "fraud" nor increase the indefiniteness of the pleading, which, therefore, could be sustained provided the deceit or misrepresentation is confined, as any other form of fraud, to the procurement of the release. 1Poe,, Pl. Pr., secs. 198-201; 1 Chitty's Pleading, 564, 608.
 The effect of the plea of release confesses the obligation or duty of the defendant, and its breach, and thereby admits an apparent right of action in the plaintiff, but avoids the legal effect of the admission by alleging a release. The replication, similarly, acknowledges the execution of the release, which would end the action, but avoids this effect by setting up a fraud in the procurement of the release. 1 Poe, Pl. Pr., secs. 650, 653. In the language of Mr. Poe, "The release referred to is, of course, a technical release under seal, and none other will be admissible. Unless impeached for fraud or duress or traversed as not genuine, the defense will be complete; and the plaintiff will not be heard to allege or *Page 27
 allowed to prove that it was without sufficient consideration or that the amount paid was, in reality, not all that was due." 1Poe, Pl. Pr., secs. 650, 653; Jones v. Ricketts, 7 Md. 108;State v. Gott, 44 Md. 341, 346-348; Ingersoll v. Martin,58 Md. 67, 74; Spitze v. Balto. O.R. Co., 75 Md. 162; Visitorsetc. St. Johns College v. Purnell, 23 Md. 629, 640; Commercialetc. Bank v. McCormick, 97 Md. 703, 707-709; Hammond v. NewYork, P. N.R. Co., 128 Md. 447.
 The reason for this is that in Maryland the two separate systems of law and equity jurisprudence prevail, despite the introduction in a carefully restricted way of pleas by way of equitable defense, and it is only when fraud is practiced in the execution of the instrument that a release tainted by fraud can be set aside and declared void in a court of law. If, therefore, the document is misread to the releasor, or there is a surreptitious substitution of one paper for another, or by any artifice the releasor is deceived into signing an instrument which he did not intend to execute, or is victimized by reason of his mental or physical condition, a court of law will take cognizance in all such cases of the fraud, on the ground that the legal existence of the release is in question. Ryan McDonaldv. Gross, 68 Md. 377, 381; Spitze v. Balto. O.R. Co.,75 Md. 162, 170-171; Moore v. Putts, 110 Md. 490; Hammond v. NewYork, P. N.R. Co., 128 Md. 446; McGrath v. Peterson,127 Md. 412, 416-418; Councill v. Sun Ins. Office, 146 Md. 137,149-151.
 On the other hand, if the releasor knows the character of the instrument he signs, and intends when he delivers it that it shall have effect according to its terms and legal import, but there is fraud in the representations used to induce him to the relinquishment of his claim or an insufficient or inadequate consideration, the release is valid at law and relief from its operation must be sought in a court of equity. Supra; George v.Tate, 102 U.S. 564; Hartshorn v. Day, 19 How. (U.S.), 211.
 The effect of the majority view in the instant case is to make the defense of fraud to a release as broad and extensive *Page 28
 at law as in equity, and thus to compel a court of law to abandon its relevant precedents and principles for those of a court of equity. By reason of statute and the abolition of all distinction between proceedings at law and in equity, the courts of many jurisdictions have held a release by deed to be open to every defense available either upon legal or equitable principles. These rulings should leave us unmoved and, so long as our own jurisprudence retain its distinguishing characteristics, it should be administered in conformity with its own precedents.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 2021.11.29.
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 426/9
 A BIZOTTSÁG (EU) 2021/2078 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2021. november 26.)
 az (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az orvostechnikai eszközök európai adatbázisa (Eudamed) tekintetében történő alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az orvostechnikai eszközökről, a 2001/83/EK irányelv, a 178/2002/EK rendelet és az 1223/2009/EK rendelet módosításáról, valamint a 90/385/EGK és a 93/42/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2017. április 5-i (EU) 2017/745 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 33. cikke (8) bekezdésére:
 mivel:
 (1)
 Az (EU) 2017/745 rendelet értelmében a Bizottság feladata megállapítani az orvostechnikai eszközök európai adatbázisa („Eudamed”) kialakításának és működtetésének részletes szabályait.
 (2)
 Az (EU) 2017/746 európai parlamenti és tanácsi rendelet (2) értelmében a Bizottság feladata az Eudamed létrehozása, fenntartása és kezelése az (EU) 2017/745 rendeletben megállapított feltételeknek és részletes szabályoknak megfelelően.
 (3)
 Az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendelet értelmében a Bizottságnak, az illetékes hatóságoknak, a bejelentett szervezetekért felelős hatóságoknak, a bejelentett szervezeteknek, a gyártóknak, a meghatalmazott képviselőknek, az importőröknek, az (EU) 2017/745 rendelet 22. cikkének (1) bekezdésében említett természetes vagy jogi személyeknek (az eszközrendszerek vagy eszközkészletek gyártóinak), valamint a klinikai vizsgálatok és teljesítőképesség-vizsgálatok megbízóinak hozzáféréssel kell rendelkezniük az Eudamedhez, és használniuk kell azt az említett rendeletek szerinti kötelezettségeik teljesítése és feladataik ellátása céljából. Ezért rendelkezni kell arról, hogy az Eudamed egy korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül legyen elérhető. Emellett az Eudamednek megfelelő tájékoztatást kell nyújtania a nyilvánosság számára a forgalomba hozott eszközökről, a bejelentett szervezetek által kiadott vonatkozó tanúsítványokról, az érintett gazdasági szereplőkről és a klinikai vizsgálatokról. Az Eudamedet ezért egy nyilvános honlapon keresztül is hozzáférhetővé kell tenni. Ezenkívül az Eudamed és a nemzeti adatbázisok közötti adatcsere lehetővé tétele érdekében az Eudamedet gépek közötti adatcsere-szolgáltatásokon keresztül kell hozzáférhetővé tenni.
 (4)
 Azon természetes és jogi személyek tekintetében, akik részére a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül kell biztosítani az Eudamed elérését, meg kell határozni az elérés engedélyezési feltételeit és eljárását.
 (5)
 A Bizottság az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletben előírtaknak megfelelően létrehozta az orvostechnikai eszközök európai nómenklatúráját (EMDN). Az EMDN-t ezért az Eudamedben ingyenesen elérhetővé kell tenni és az Eudamedben található orvostechnikai eszközökről szóló tájékoztatáshoz kell használni.
 (6)
 Annak biztosítása érdekében, hogy az Eudamed felhasználói megkapják az adatbázis használatához szükséges támogatást, a Bizottságnak időben technikai és adminisztratív segítséget kell nyújtania számukra az Eudameddel kapcsolatban.
 (7)
 Az Eudamed műszaki elérhetetlensége vagy meghibásodása esetén a jogosult felhasználóknak továbbra is képesnek kell lenniük kötelezettségeik teljesítésére. Ezért meg kell határozni az ilyen események során az adatcseréhez használható alternatív mechanizmusokat, és meg kell állapítani az ilyen mechanizmusokra vonatkozó vészhelyzeti szabályokat.
 (8)
 Az Eudamedre az (EU, Euratom) 2017/46 bizottsági határozatban (3) meghatározott informatikai biztonsági szabályok alkalmazandók. További biztonsági szabályokat kell megállapítani annak érdekében, hogy az Eudamed biztonságosan működjön és védve legyen a funkciói és adatai rendelkezésre állását, integritását és bizalmas jellegét fenyegető veszélyekkel szemben.
 (9)
 A kockázatok csökkentése és az Eudamed esetleges csalárd felhasználásának kezelése érdekében külön rendelkezéseket kell megállapítani az Eudamedben folytatott csalárd felhasználói tevékenységre vonatkozóan.
 (10)
 Az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (4) 42. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az európai adatvédelmi biztossal, aki 2021. július 9-én véleményt nyilvánított.
 (11)
 Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak az orvostechnikai eszközökkel foglalkozó bizottság véleményével,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Fogalommeghatározások
 E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározások alkalmazandók:
 1.
 „szereplő”: a Bizottság, az illetékes hatóság, a bejelentett szervezetekért felelős hatóság, a bejelentett szervezet, a gyártó, a meghatalmazott képviselő, az importőr, az eszközrendszer vagy eszközkészlet gyártója vagy a megbízott, akit e rendelet 3. cikkének megfelelően az Eudamedben regisztráltak az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletben foglalt kötelezettségeinek teljesítése érdekében;
 2.
 „jogosult felhasználó”: természetes személy, aki a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül hozzáférést kapott az Eudamedhez, hogy egy szereplő nevében eljárjon;
 3.
 „helyi szereplőkezelő”: jogosult felhasználó, aki jogosult kezelni a szereplő adataira vonatkozó bizonyos információkat és a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül más természetes személy számára hozzáférést adni az Eudamedhez, hogy az adott szereplő nevében eljárhasson;
 4.
 „helyi felhasználókezelő”: jogosult felhasználó, aki jogosult a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül más természetes személy számára hozzáférést adni az Eudamedhez, hogy egy szereplő nevében eljárhasson;
 5.
 „hibás működés”: az Eudamed működésének jelentős meghibásodása, beleértve az előre nem látható körülmények vagy vis maior okozta meghibásodást is, amely kedvezőtlenül befolyásolhatja az informatikai biztonságot, vagy akadályozhatja az Eudamed elektronikus rendszerek (EU) 2017/745 rendelet 33. cikkének (2) bekezdésében említett bármely funkciójának rendelkezésre állását.
 2. cikk
 Hozzáférési módok
 (1) Az Eudamed a jogosult felhasználók számára korlátozott hozzáférésű honlapon („korlátozott hozzáférésű honlap”), a nem azonosított felhasználók számára pedig nyilvános honlapon („nyilvános honlap”) keresztül érhető el.
 (2) Az (EU) 2017/745 rendelet 101. cikkében és az (EU) 2017/746 rendelet 96. cikkében említett illetékes hatóságok (a továbbiakban: illetékes hatóságok) és az Eudamedben e rendelet 3. cikkével összhangban regisztrált bejelentett szervezetek számára az Eudamed gépek közötti adatcsere-szolgáltatásokon keresztül érhető el. A Bizottság minden tagállam és bejelentett szervezet számára adatcsere-hozzáférési pontokat biztosít, amelyek kérés esetén lehetővé teszik számukra az adatcsere-szolgáltatások igénybevételét.
 Az Eudamed az illetékes hatóságoktól és a bejelentett szervezetektől eltérő szereplők számára gépek közötti adatcsere-szolgáltatásokon keresztül érhető el, amennyiben az érintett szereplő helyi szereplőkezelője a 3. cikk (8) bekezdésének első albekezdésében említett hozzáférési kérelmet nyújt be. A Bizottság a kérelmet a 3. cikk (8) bekezdésének második albekezdésében meghatározott feltételek mellett hagyja jóvá.
 3. cikk
 Regisztráció az Eudamedben és hozzáférés az Eudamedhez a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül
 (1) Ahhoz, hogy a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül hozzáférést kapjon az Eudamedhez, a természetes személynek fiókot kell létrehoznia a Bizottság felhasználóazonosítási rendszere honlapján.
 (2) A Bizottság regisztrálja az illetékes hatóságokat és a bejelentett szervezetekért felelős hatóságokat, és a nevükben eljáró első természetes személynek hozzáférést ad a korlátozott hozzáférésű honlaphoz. E célból a tagállamok információkkal szolgálnak a Bizottság részére illetékes hatóságaikról, a bejelentett szervezetekért felelős hatóságokról és azon természetes személyekről, akik e hatóságok első jogosult felhasználóivá válnak.
 (3) A Bizottság a bejelentett szervezetek Bizottság által kifejlesztett és kezelt adatbázisában (NANDO) szereplő információk alapján regisztrálja az Eudamedben a bejelentett szervezeteket.
 Ahhoz, hogy a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül hozzáférést kapjon az Eudamedhez, a bejelentett szervezetnek minősülő szereplő nevében eljáró első természetes személy hozzáférési kérelmet nyújt be a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül. A bejelentett szervezetért felelős hatóság jóváhagyja a kérelmet.
 (4) Ahhoz, hogy a (2) és (3) bekezdésben említettektől eltérő szervezetek regisztrálva legyenek az Eudamedben, a leendő szereplő nevében eljáró természetes személy szereplő-regisztrálási kérelmet nyújt be a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül. A szereplő-regisztrálási kérelem tartalmazza a 10. cikk (1) bekezdésében említett, információbiztonsági feladatokról szóló nyilatkozat aláírt példányát. A szereplő-regisztrálási kérelmet egy illetékes nemzeti hatóság hagyja jóvá, kivéve, ha a kérelem egy klinikai vizsgálat vagy teljesítőképesség-vizsgálat megbízójára vonatkozik.
 A szereplő-regisztrálási kérelem jóváhagyásakor, illetve megbízó esetében a szereplő-regisztrálási kérelem benyújtásakor az a természetes személy, aki az első albekezdésben említett kérelmet benyújtotta, automatikusan hozzáférést kap a korlátozott hozzáférésű honlaphoz és első jogosult felhasználóvá válik, amennyiben teljesülnek a (6) bekezdés feltételei.
 E bekezdés alkalmazásában az illetékes nemzeti hatóság a leendő szereplő letelepedési helye szerinti hatóság. Az Unión kívül letelepedett gyártók tekintetében az illetékes nemzeti hatóság az a hatóság, amely felelős a szereplő-regisztrálási kérelemben említett meghatalmazott képviselőért. Az eszközrendszerek vagy eszközkészletek Unión kívül letelepedett gyártói tekintetében az illetékes nemzeti hatóság annak a tagállamnak a hatósága, ahol az adott gyártó első eszközrendszerét vagy eszközkészletét forgalomba kívánják hozni.
 (5) Ahhoz, hogy egy szereplő nevében eljárni kívánó természetes személy hozzáférést kapjon a korlátozott hozzáférésű honlaphoz, hozzáférési kérelmet kell benyújtania a korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül. Az adott szereplő helyi szereplőkezelője vagy helyi felhasználókezelője jóváhagyja a hozzáférési kérelmet.
 (6) Ahhoz, hogy jogosult felhasználókká váljanak, a természetes személyek elfogadják a 10. cikk (1) bekezdésének a) pontjában említett dokumentumban meghatározott felhasználói jogokat és kötelezettségeket, és tanulmányozzák az említett cikk c) pontjában említett adatvédelmi nyilatkozatot.
 (7) Az adott szereplő első jogosult felhasználója lesz automatikusan az adott szereplő helyi szereplőkezelője.
 (8) A korlátozott hozzáférésű honlapon keresztül egy helyi szereplőkezelő gépek közötti kapcsolat létesítését kérheti a Bizottságtól a szereplő adatbázisa és az Eudamed közötti adatcsere elvégzéséhez.
 A Bizottság jóváhagyhatja az első albekezdésben említett kérelmet, amennyiben a helyi szereplőkezelő megerősítette, hogy a szereplő megfelel az adatcserére vonatkozóan a 10. cikk (1) bekezdésében említett információbiztonsági követelményeknek.
 4. cikk
 Nómenklatúra
 Az orvostechnikai eszközökre vonatkozó információk Eudamedben való megadásakor a jogosult felhasználók az orvostechnikai eszközök európai nómenklatúrájának („EMDN”) nyílt hozzáférési kódjait használják.
 A Bizottság az EMDN-t ingyenesen bocsátja rendelkezésre az Eudamedben.
 5. cikk
 Technikai és adminisztratív támogatás
 (1) A Bizottság alkalmazástámogató csoportot hoz létre, hogy időben segítséget nyújtson az Eudamed felhasználóinak, amely egy erre a célra létrehozott aktív postafiókon keresztül érhető el.
 (2) A Bizottság az Eudamed felhasználóinak rendelkezésére bocsátja az Eudameddel kapcsolatos műszaki dokumentációt, az Eudamedre vonatkozó gyakran ismétlődő kérdéseket és a gépek közötti adatcsere-szolgáltatásokat támogató dokumentációt.
 6. cikk
 A személyes adatok tulajdonjoga és kezelése
 (1) Az Eudamed teljeskörű ügyintézési jogokkal rendelkező tulajdonosa a Bizottság.
 (2) Az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletben foglalt kötelezettségek teljesítése céljából az Eudamedben személyes adatokat kell kezelni.
 (3) A személyes adatok alábbi kategóriáit kell kezelni:
 a)
 a szereplők és a jogosult felhasználók neve;
 b)
 a szereplők és a jogosult felhasználók elérhetősége.
 c)
 az egyéb természetes vagy jogi személyek azonosítása és elérhetősége, valamint a szakmai képesítésükre vonatkozó adatok, amelyeket az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletben meghatározott kötelezettségek teljesítése céljából jelenteni kell az Eudamedben.
 7. cikk
 Működési szabályok
 (1) Az adatok benyújtása akkor tekintendő teljesítettnek az Eudamedben, amikor az adatokat sikeresen regisztrálták az Eudamedben. A benyújtás napját és időpontját esettől függően közép-európai idő (CET) vagy közép-európai nyári idő (CEST) alapján kell meghatározni.
 (2) A karbantartási tevékenységek, például új kiadások miatt szükséges és előzőleg bejelentett állásidők kivételével az Eudamednek mindig elérhetőnek kell lennie. A Bizottság erről előzetesen értesítést jelenít meg a korlátozott hozzáférésű honlapon vagy adott esetben a nyilvános honlapon.
 8. cikk
 Hibás működés
 (1) A Bizottság minden szükséges intézkedést megtesz annak érdekében, hogy megelőzze, előfordulása esetén pedig indokolatlan késedelem nélkül azonosítsa a hibás működést.
 (2) Amennyiben egy szereplő vagy jogosult felhasználó hibás működést gyanít, erről haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot.
 (3) Amennyiben a Bizottság működési hibát azonosít, a következő intézkedéseket hozza:
 a)
 erről haladéktalanul értesítést („hibás működés értesítés”) jelenít meg a korlátozott hozzáférésű honlapon vagy adott esetben a nyilvános honlapon, kivéve, ha a hiba jellege miatt a Bizottság ezt nem teheti meg, amely esetben az értesítést lehetőség szerint a külön az orvostechnikai eszközökhöz létrehozott honlapján jeleníti meg a Bizottság;
 b)
 felfüggeszti az (EU) 2017/745 és az (EU) 2017/746 rendeletben az Eudamedben az adatok benyújtására meghatározott időszakokat, amennyiben a hibás működés akadályozza a vonatkozó adatok bevitelét.
 Amennyiben a Bizottság felfüggeszti az Eudamedbe történő adatbenyújtásnak az első albekezdés b) pontjában előírt időszakait, a hibás működés értesítésben meg kell határozni az értesítés megjelenítési időpontját és a felfüggesztés várható időtartamát.
 (4) Az időszakoknak az e cikk (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett felfüggesztésén túl az alábbi eljárások valamelyike alkalmazandó, ha hibás működés akadályozza az (EU) 2017/745 rendelet 80. cikkében, 87. cikkének (1) bekezdésében, 89. cikkének (5), (7), (8) és (9) bekezdésében, 95. cikkének (2), (4) és (6) bekezdésében vagy 98. cikkének (2) bekezdésében, illetve az (EU) 2017/746 rendelet 76. cikkében, 82. cikkének (1) bekezdésében, 84. cikkének (5), (7), (8) és (9) bekezdésében, 90. cikkének (2), (4) és (6) bekezdésében vagy 93. cikkének (2) bekezdésében említett kötelezettségek bármelyikének teljesítését:
 a)
 amennyiben a hibás működés a hibás működés értesítés megjelenítését követően több mint 12 órán át fennáll, a szereplő a Bizottság, az érintett illetékes nemzeti hatóságok és az (EU) 2017/745 rendelet 56. cikkében vagy adott esetben az (EU) 2017/746 rendelet 51. cikkében említett megfelelőségi tanúsítványt kiadó bejelentett szervezet felé haladéktalanul általános tájékoztatást ad a vonatkozó adatokról és jelzi, hogy a hibás működés miatt az adatok benyújtása függőben van;
 b)
 amennyiben a hibás működés a hibás működés értesítés megjelenítését követően több mint 24 órán át fennáll, vagy amennyiben a hibás működés 24 óránál rövidebb ideig áll fenn és az e bekezdés a) pontjában említett információk kézhezvételét követően az érintett illetékes nemzeti hatóságok ezt kérik, a szereplő haladéktalanul átadja a vonatkozó adatokat e hatóságoknak, az általuk előírt módon.
 (5) Az időszakoknak az e cikk (3) bekezdése első albekezdésének b) pontjában említett felfüggesztésén túl az alábbi eljárás alkalmazandó, ha hibás működés akadályozza az (EU) 2017/745 rendeletben vagy az (EU) 2017/746 rendeletben meghatározott, az e cikk (4) bekezdésében említett kötelezettségektől eltérő kötelezettségek egyikének teljesítését:
 a)
 amennyiben a hibás működés a hibás működés értesítés megjelenítését követően több mint 36 órán át fennáll, a szereplő a Bizottság, az érintett illetékes nemzeti hatóságok és az (EU) 2017/745 rendelet 56. cikkében vagy adott esetben az (EU) 2017/746 rendelet 51. cikkében említett megfelelőségi tanúsítványt kiadó bejelentett szervezet felé haladéktalanul általános tájékoztatást ad az adatokról és jelzi, hogy a hibás működés miatt az adatok benyújtása függőben van;
 b)
 amennyiben a hibás működés a hibás működés értesítés megjelenítését követően több mint öt napon át fennáll, a szereplő tájékoztatja erről az érintett illetékes nemzeti hatóságokat és azok kérése esetén átadja nekik a vonatkozó adatokat, az általuk előírt módon.
 (6) Ha a Bizottság megállapította, hogy a hibás működés megszűnt, ezt az információt közli az illetékes hatóságokkal. Ezenkívül a Bizottság erre vonatkozó értesítést jelenít meg a korlátozott hozzáférésű honlapon és/vagy adott esetben a nyilvános honlapon. Mind a közlemény, mind az értesítés tartalmazza a hibás működés időtartamát és a (3) bekezdés b) pontjában említett időszakok felfüggesztésének időtartamát.
 (7) Ha a Bizottság megjelenítette a (6) bekezdésben említett értesítést, a szereplők haladéktalanul beviszik azokat az adatokat, amelyeket az Eudamed hibás működése során nem tudtak benyújtani.
 9. cikk
 Tesztelési és képzési célú honlapok
 (1) Az Eudamed használatával kapcsolatos tesztelés és képzés céljából a Bizottság honlapokat bocsát a szereplők rendelkezésére („tesztelési és képzési célú honlapok”).
 A tesztelési és képzési célú honlapokra bevitt adatok fiktívnek tekintendők és a nyilvánosság számára nem tehetők hozzáférhetővé.
 (2) Mielőtt első alkalommal használná a gépek közötti adatcsere-szolgáltatásokat, a szereplőnek legalább egy sikeres gépek közötti adatbenyújtási kísérletet kell tennie egy tesztelési és képzési célú honlapon keresztül.
 (3) A Bizottság által az Eudamed gépek közötti adatcsere-szolgáltatások terén bevezetni kívánt változtatásokat először a tesztelési és képzési célú honlapokon kell bevezetnie, és azoknak az (EU) 2017/745 rendelet 103. cikke alapján létrehozott, orvostechnikai eszközökkel foglalkozó koordinációs csoport és a Bizottság együttműködése nyomán előzetesen meghatározandó időszakon át kell elérhetőknek lenniük e honlapokon.
 A Bizottság az Eudameden keresztül előzetesen tájékoztatja az érintett szereplőket a tervezett változásokról és azok tesztelési és képzési célú honlapokon való elérhetőségének időszakáról.
 10. cikk
 Informatikai biztonság
 (1) A Bizottság az alábbi dokumentumokat teszi elérhetővé a korlátozott hozzáférésű honlapon:
 a)
 a felhasználói jogokról és kötelezettségekről szóló dokumentum;
 b)
 az információbiztonsági feladatokról szóló nyilatkozat;
 c)
 az adatvédelmi nyilatkozat;
 d)
 az adatcserére vonatkozó információbiztonsági követelmények.
 (2) A szereplőknek meg kell felelniük az (1) bekezdés b) pontjában és adott esetben d) pontjában említett dokumentumokban meghatározott feltételeknek.
 (3) Amennyiben a Bizottság gyanúja szerint az (EU, Euratom) 2017/46 határozat 2. cikkének 15., 22. és 25. pontjában meghatározott, az Eudamedre, annak adataira vagy azok bizalmas jellegére nézve potenciálisan károsnak ítélt informatikai biztonsági incidens, informatikai biztonsági kockázat vagy informatikai biztonsági fenyegetés („informatikai biztonsági incidens, informatikai biztonsági kockázat vagy informatikai biztonsági fenyegetés”) történt vagy áll fenn, a Bizottság felfüggesztheti az Eudamedhez való valamennyi hozzáférést.
 (4) Amennyiben informatikai biztonsági incidenst, informatikai biztonsági kockázatot vagy informatikai biztonsági fenyegetést azonosít, a Bizottság részben vagy egészben felfüggesztheti az Eudamed elektronikus rendszerek funkcióit.
 Amennyiben az első albekezdésben említett felfüggesztés akadályozza az adatok Eudamedbe történő bevitelét, a 8. cikk (3), (4) és (5) bekezdését értelemszerűen kell alkalmazni.
 (5) Az informatikai biztonsági incidensről, informatikai biztonsági kockázatról vagy informatikai biztonsági fenyegetésről tudomást szerző vagy azt gyanító minden szereplő vagy jogosult felhasználó azonnal tájékoztatja erről a Bizottságot és az érintett tagállamokat.
 11. cikk
 Csalárd felhasználói tevékenység az Eudameden belül
 (1) Amennyiben az illetékes hatóság, helyi szereplőkezelő vagy helyi felhasználókezelő csalárd Eudamed hozzáférési kérelmet gyanít, elutasítja a kérelmet és az 5. cikk (1) bekezdésében említett alkalmazástámogató csoporton keresztül azonnal tájékoztatja a Bizottságot az elutasításról, jelezve, hogy az egy gyanított csalárd hozzáférési kérelemre vonatkozik.
 (2) Amennyiben a Bizottságnak alapos gyanúja van arra, hogy egy jogosult felhasználó az Eudamed informatikai biztonságát érintő csalárd tevékenységet folytat, ideiglenesen felfüggeszti a jogosult felhasználó Eudamedhez való hozzáférését. Ebben az esetben a Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az összes tagállamot és érintett szereplőt a felfüggesztésről és annak indokolásáról.
 (3) Az a szereplő vagy jogosult felhasználó, aki egy jogosult felhasználó csalárd tevékenységét gyanítja, az 5. cikk (1) bekezdésében említett alkalmazástámogató csoporton keresztül haladéktalanul tájékoztatja a Bizottságot és a tagállamokat a gyanított csalárd tevékenységről.
 (4) Amennyiben a Bizottság csalárd tevékenységet állapít meg az Eudamedben, azonnal megszünteti az adott jogosult felhasználók Eudamedhez való hozzáférését, és megteszi a szükséges intézkedéseket, beleértve adott esetben annak megakadályozását, hogy a Bizottság felhasználóazonosítási rendszere honlapján létrehozott kapcsolódó fiókokból az Eudamed a jövőben elérhető legyen. A Bizottság haladéktalanul tájékoztatja az érintett illetékes nemzeti hatóságokat és az érintett szereplőket az e bekezdés alapján hozott intézkedésekről.
 12. cikk
 Hatálybalépés
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2021. november 26-én.
 a Bizottság részéről
 az elnök
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) HL L 117., 2017.5.5., 1. o.
 (2) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/746 rendelete (2017. április 5.) az in vitro diagnosztikai orvostechnikai eszközökről, valamint a 98/79/EK irányelv és a 2010/227/EU bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 117., 2017.5.5., 176. o.).
 (3) A Bizottság (EU, Euratom) 2017/46 határozata (2017. január 10.) az Európai Bizottság kommunikációs és információs rendszereinek biztonságáról (HL L 6., 2017.1.11., 40. o.).
 (4) Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).