text:
 |
 52011PC0738
 Pasiūlymas TARYBOS REGLAMENTAS dėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos /* KOM/2011/0738 galutinis - 2011/0334 (CNS) */
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS1. PASIŪLYMO APLINKYBĖSŠio pasiūlymo tikslas – pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (toliau – SESV) 322 straipsnio 2 dalį nustatyti nuostatas, būtinas siekiant apibrėžti metodus ir tvarką, kurių laikydamosi valstybės narės teikia Komisijai finansinių sandorių mokesčiu (toliau – FSM) pagrįstus nuosavus išteklius, nurodytus Tarybos sprendimo [.../...] dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos (toliau – 2014 m. NIS)[1] 2 straipsnio 1 dalies b punkte.Šiomis praktinėmis priemonėmis įgyvendinama 2014 m. NIS nurodyta sistema, susijusi su FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymu, apskaitos susitarimais, šių išteklių teikimo laiku, palūkanų vėlavimo atveju mokėjimu, pagrindžiamųjų dokumentų saugojimu ir administraciniu bendradarbiavimu. Be to, šiomis priemonėmis papildomos SESV 311 straipsnio 4 dalyje nustatytos įgyvendinimo priemonės, susijusios su kontrole ir priežiūra bei papildomais ataskaitų rengimo reikalavimais[2].Komisijos pasiūlymas grindžiamas nuosavų išteklių administravimo patirtimi. Jis apima tinkamiausius dviejų dabartinių sistemų aspektus, susijusius su tradiciniais nuosavais ištekliais ir dabartiniais PVM pagrįstais nuosavais ištekliais. Siekiant išvengti netinkamų apribojimų, skirtų teisinėms priemonėms, kurias turi taikyti valstybės narės, kad įgyvendintų finansinių sandorių mokestį, siūloma nuosavų išteklių nemokėti tol, kol valstybė narė nebus faktiškai surinkusi šių pajamų. Vis dėlto kad būtų galima greičiau ir veiksmingiau rinkti nuosavus išteklius, pajamas siūloma teikti, pasitelkiant mėnesio sąskaitos išrašų sistemą, nurodant aiškią datą, iki kurios privaloma pateikti nuosavų išteklių sumas.Toliau apibendrintas pasiūlymo turinys. Kitame skirsnyje nurodomas Tarybos reglamentas (EB, EURATOMAS) 1150/2000[3]. 2011 m. birželio 29 d. Komisija priėmė šio reglamento išdėstymo nauja redakcija pasiūlymą [4].2. TEISINIAI PASIŪLYMO ASPEKTAI2.1. ĮvadasŠis pasiūlymas sudaro dalį paketo, kuris apima ir Tarybos reglamento pasiūlymą dėl naujų PVM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą tvarkos[5], taip pat iš dalies pakeistą dabartinio Tarybos reglamento naują redakciją, susijusią su tradicinių nuosavų išteklių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimu[6].Kai bus bendrai susitarta dėl nuosavų išteklių paketo, Komisija išnagrinės galimybę sujungti visų Sąjungos nuosavų išteklių nustatymo ir teikimo nuostatas į vieną bendrą reglamentą.2.2. I skyrius. Bendrosios nuostatos- Pasiūlymo 1 straipsnis. Dalykas. Šiame straipsnyje nurodyta, kad siūlomos priemonės taikomos naujiems nuosaviems ištekliams, nurodytiems Sprendimo [.../...] 2 straipsnio 1 dalies b punkte.- Pasiūlymo 2 straipsnis. FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas. Apibrėžiamas momentas, kada Sąjungai mokėtini FSM pagrįsti nuosavi ištekliai.2.3 II skyrius. FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimas- Pasiūlymo 3 straipsnis. Apskaitos susitarimai. Susitarimus, kurie jau taikomi dabartiniams nuosaviems ištekliams pagal Reglamento 1150/2000 9 straipsnį, siūloma taikyti ir FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams.- Pasiūlymo 4 straipsnis. Įskaitymas į sąskaitas, ataskaitų teikimas ir nuosavų išteklių teikimo laikas. FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams siūloma taikyti panašias nuostatas į tas, kurios taikomos pagal Reglamento 1150/2000 6 straipsnį, t. y. anksčiausią galimą mėnesio laikotarpio pabaigos datą ir mėnesio sąskaitos išrašo naudojimą. Komisija parengs išsamias mėnesio sąskaitos išrašų taisykles, pasinaudodama pagal patariamąją procedūrą priimtais įgyvendinimo aktais. Siūloma FSM pagrįstus nuosavus išteklius ir su jais susijusius mėnesio sąskaitos išrašus teikti iki pirmos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį valstybės narės nustatė Sąjungai mokėtinas sumas, darbo dienos. Atsižvelgiant į tai, kad pateiktos sumos kas mėnesį gali reikšmingai skirtis, taip pat siūloma, kad valstybės narės siųstų sumų, kurios bus įtrauktos į sąskaitas, sąmatas.- Pasiūlymo 5 straipsnis. Palūkanos už pavėluotai pateiktas sumas. Siūloma, kad visiems pavėluotai pateiktiems FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams būtų taikoma ta pati palūkanų mokėjimo tvarka, kuri šiuo metu taikoma pagal Reglamento 1150/2000 11 straipsnį.- Pasiūlymo 6 straipsnis. Apskaitos korekcijos. Siūloma, kad šiuo metu kitiems nuosaviems ištekliams pagal Reglamento 1150/2000 7 straipsnį taikomas terminas būtų naudojamas ir FSM.2.4. III skyrius. Administraciniai susitarimai- Pasiūlymo 7 ir 8 straipsniai. Pagrindžiamųjų dokumentų saugojimas ir administracinis bendradarbiavimas. Siūloma, kad šiuo metu valstybėms narėms nustatyti įpareigojimai dėl kitų nuosavų išteklių atitinkamai pagal Reglamento 1150/2000 3 ir 4 straipsnius būtų panašiai taikomi ir FSM pagrįstiems nuosaviems ištekliams.2.5 IV skyrius. Baigiamosios nuostatos- Pasiūlymo 9 straipsnis. Komiteto procedūra. Numatoma, kad FSM pagrįstų nuosavų išteklių klausimai bus sprendžiami Nuosavų išteklių patariamajame komitete (NIPK), kuris šiuo metu veikia pagal Reglamento 1150/2000 20 straipsnį ir pagal Reglamentą (ES) Nr. 182/2011.2011/0334 (CNS)PasiūlymasTARYBOS REGLAMENTASdėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkosEUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 322 straipsnio 2 dalį, kartu su Europos atominės energijos bendrijos steigimo sutartimi, ypač jos 106a straipsniu,atsižvelgdama į Europos Komisijos pasiūlymą,atsižvelgdama į Europos Parlamento nuomonę[7],atsižvelgdama į Europos Audito Rūmų nuomonę[8],kadangi:1. finansinių sandorių mokesčiu (FSM) pagrįsti Sąjungos nuosavi ištekliai, nurodyti Tarybos sprendimo [.../...] dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos[9] 2 straipsnio 1 dalies b punkte, turėtų būti teikiami Sąjungai geriausiomis sąlygomis, atitinkamai valstybėms narėms turėtų būti nustatytos šių nuosavų išteklių teikimo Komisijai taisykles;2. kad būtų paprastesnė administracinė procedūra ir apskaita bei užtikrintas tikrumas, FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas turėtų būti susietas su valstybės narės gaunamu sumokėtu FSM. Be to, taikant šį būdą, būtų aiškus tiesioginis pajamų iš FSM ir Sąjungos nuosavų išteklių ryšys;3. FSM pagrįsti nuosavi ištekliai turėtų būti teikiami įskaitant mokėtinas sumas į sąskaitą, šiuo tikslu atidarytą pagal 2000 m. gegužės 22 d. Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000, įgyvendinantį Sprendimą 94/728/EB, Euratomas dėl Bendrijų nuosavų išteklių sistemos[10]. Jeigu valstybės narės vėluoja į sąskaitas sumokėti FSM pagrįstus nuosavus išteklius, jos turi mokėti palūkanas. Atsižvelgiant į patikimo finansų valdymo principą, reikia užtikrinti, kad mokėtinų palūkanų atgavimo sąnaudos neviršytų mokėtinų palūkanų sumos;4. valstybės narės turėtų laikyti Komisijos dispozicijoje ir prireikus išsiųsti Komisijai dokumentus bei informaciją, kurių reikia Komisijai suteiktam įgaliojimui dėl Sąjungos nuosavų išteklių vykdyti. Visų pirma valstybės narės turi pateikti Komisijai kas mėnesį nustatytų mokėtinų sumų ataskaitas;5. nacionalinės institucijos, atsakingos už nuosavų išteklių rinkimą, turėtų turėti galimybę bet kuriuo metu pateikti Komisijai surinktų nuosavų išteklių pagrindžiamuosius dokumentus;6. kad būtų lengviau tinkamai taikyti su nuosavais ištekliais susijusias finansines taisykles, būtina užtikrinti glaudų valstybių narių ir Komisijos bendradarbiavimą;7. siekiant užtikrinti vienodas šio reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai. Šie įgaliojimai turėtų būti vykdomi pagal 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai[11];8. priimant įgyvendinimo aktus, turėtų būti taikoma patariamoji procedūra, kad būtų nustatytos išsamios FSM pagrįstų nuosavų išteklių mėnesio sąskaitos išrašų teikimo taisyklės, atsižvelgiant į techninį tų išrašų pobūdį;9. šis reglamentas turėtų įsigalioti Sprendimo [.../...] įsigaliojimo dieną,PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:I skyriusBENDROSIOS NUOSTATOS1 straipsnisDalykasŠiuo reglamentu nustatomos Sąjungos nuosavų išteklių teikimo Komisijai taisyklės, grindžiamos Sprendimo [.../...] 2 straipsnio 1 dalies b punkte nurodyta finansinių sandorių mokesčio (FSM) dalimi (toliau – FSM pagrįsti nuosavi ištekliai).2 straipsnisFSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas1. Taikant šį reglamentą, Sąjungai mokėtinų FSM pagrįstų nuosavų išteklių, nurodytų Sprendimo [.../...] 2 straipsnio 1 dalies b punkte, suma nustatoma iš karto, kai valstybė narė, turinti teisę FSM mokesčiu apmokestinti tam tikrą sandorį, gavo mokestį, sumokėtą už tą sandorį pagal Tarybos direktyvą [.../...][12], įskaitant pajamas, sumokėtas kaip avansą arba likutį.2. Kai pagal Direktyvą [.../...] apmokestinamas sandoris įvyko, tačiau sumokėta tik mokesčio dalis, susijusi valstybė narė užtikrina, kad mokėtina nuosavų išteklių suma būtų pateikta Komisijai iki tol, kol valstybė narė gaus su FSM susijusias pajamas.II skyriusFSM PAGRįSTų NUOSAVų IšTEKLIų TEIKIMAS3 straipsnisApskaitos susitarimai1. Kiekviena valstybė narė sumoka FSM pagrįstus nuosavus išteklius į sąskaitą, Komisijos vardu ižde arba jos paskirtoje įstaigoje atidarytą pagal Reglamento (EB, Euratomas) 1150/2000 9 straipsnį.2. Valstybės narės arba jų paskirtos įstaigos elektroninėmis priemonėmis Komisijai perduoda:a) ne vėliau kaip antrą darbo dieną, kai FSM pagrįsti nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, sąskaitos išrašą, kuriame nurodomas FSM pagrįstų nuosavų išteklių sumokėjimas;b) kai a punkte nurodyto išrašo neturima, darbo dieną, kurią nuosavi ištekliai įskaitomi į Komisijos sąskaitą, įskaitymo pranešimą, kuriame nurodomas FSM pagrįstų nuosavų išteklių sumokėjimas.3. Į sąskaitą įskaitytos sumos apskaitomos eurais pagal Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1605/2002[13].4. Kiekvienos valstybės narės iždas arba kiekvienos valstybės narės paskirta įstaiga laiko FSM pagrįstų nuosavų išteklių galutinę ataskaitą.5. FSM pagrįstų nuosavų išteklių apskaitos tikslais mėnuo baigiasi ne anksčiau kaip paskutinės mėnesio, per kurį buvo nustatytos šios nuosavų išteklių sumos, darbo dienos 13 val.4 straipsnisĮskaitymas į sąskaitas, ataskaitų teikimas ir nuosavų išteklių teikimo laikas1. Pagal 2 straipsnį nustatytos sumos įskaitomos į 3 straipsnio 1 dalyje nurodytą sąskaitą pirmą antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį nustatyta suma, darbo dieną.2. Ne vėliau kaip prieš dešimt darbo dienų iki 1 dalyje nurodytos datos kiekviena valstybė narė nusiunčia Komisijai FSM pagrįstų nuosavų išteklių mėnesio sąskaitos išrašą.3. Įtraukimas į 3 straipsnio 4 dalyje nurodytą galutinę ataskaitą atliekamas ne vėliau kaip iki pirmos antro mėnesio, einančio po mėnesio, per kurį pagal 2 straipsnį buvo nustatyta mokėtina suma, darbo dienos.4. Komisija priima įgyvendinimo aktus, kuriuose nustatytos išsamios šio straipsnio 2 dalyje nurodytų mėnesio sąskaitos išrašų teikimo taisyklės. Šie įgyvendinimo aktai priimami pagal 9 straipsnio 2 dalyje nurodytą patariamąją procedūrą.5 straipsnisPalūkanos už pavėluotai pateiktas sumas1. Bet kokio vėlavimo įmokėti į 3 straipsnio 1 dalyje minėtą sąskaitą atveju susijusi valstybė narė turi mokėti palūkanas.Tačiau atsisakoma atgauti palūkanų sumas, nesiekiančias 500 EUR.2. Palūkanos skaičiuojamos taikant Reglamento (EB, Euratomas) Nr. 1150/2000 11 straipsnio 2 ir 3 dalyse nustatytas normas ir sąlygas.3. 1 dalyje nurodytų palūkanų mokėjimui 3 straipsnio 2 ir 3 dalys taikomos mutatis mutandis .6 straipsnisApskaitos korekcijosPo trečiųjų metų, einančių po atitinkamų metų, gruodžio 31 d., valstybių narių pagal 4 straipsnio 5 dalį pateiktuose atitinkamų metų mėnesio išrašuose daugiau nedaromos jokios korekcijos, išskyrus atvejus, apie kuriuos Komisija arba atitinkama valstybė narė yra pranešusios iki pirmiau nurodytos datos.III skyriusADMINISTRACINIAI SUSITARIMAI7 straipsnisPagrindžiamųjų dokumentų saugojimasValstybės narės imasi visų tinkamų priemonių, kad užtikrintų FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo pagrindžiamųjų dokumentų saugojimą bent trejus kalendorinius metus, skaičiuojant nuo metų, už kuriuos tie pagrindžiamieji dokumentai pateikiami, pabaigos.Jeigu pagal Reglamento (ES) [.../...] 5 straipsnį patikrinus pirmoje dalyje nurodytus pagrindžiamuosius dokumentus paaiškėja, kad reikia daryti korekciją, minėtieji dokumentai saugomi ilgiau nei pirmoje dalyje nustatytas terminas, tiek, kiek reikia tokiai korekcijai padaryti ir stebėti.Jeigu valstybės narės ir Komisijos ginčas dėl įsipareigojimo teikti tam tikrą FSM pagrįstą nuosavų išteklių sumą išsprendžiamas bendru sutarimu arba Europos Sąjungos Teisingumo Teismo sprendimu, valstybė narė per du mėnesius po tokio sprendimo išsiunčia Komisijai tolesnei finansinei priežiūrai būtinus pagrindžiamuosius dokumentus.8 straipsnisAdministracinis bendradarbiavimas1. Kiekviena valstybė narė pateikia Komisijai šią informaciją:a) už FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymą, surinkimą, teikimą ir kontrolę atsakingų departamentų arba agentūrų pavadinimus ir pagrindines nuostatas, susijusias su tų departamentų ir agentūrų funkcijomis bei veikla;b) įstatymų ir kitų teisės aktų bendrąsias nuostatas, taip pat apskaitos procedūrų nuostatas, susijusias su FSM rinkimu, šiuo mokesčiu pagrįstų nuosavų išteklių teikimu Komisijai, ir nuostatas, susijusias su Komisijos vykdoma tų nuosavų išteklių kontrole;c) tikslius visų administracinių ir apskaitos dokumentų, kuriuose yra įrašyti FSM pagrįsti nuosavi ištekliai, pavadinimus, ypač 4 straipsnyje nurodytoms ataskaitoms rengti naudojamų dokumentų pavadinimus.Komisija iš karto informuojama apie bet kokius šios informacijos pasikeitimus.2. Komisija vienos valstybės narės prašymu perduoda visoms valstybėms narėms 1 dalyje nurodytą informaciją.IV skyriusBAIGIAMOSIOS NUOSTATOS9 straipsnisKomiteto procedūra10. Komisijai padeda Reglamentu (ES) Nr. [.../...] įsteigtas Nuosavų išteklių patariamasis komitetas.Tai komitetas, kaip apibrėžta Reglamente (ES) Nr. 182/2011.11. Darant nuorodą į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 4 straipsnis.10 straipsnisĮsigaliojimasŠis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje .Jis taikomas nuo 2014 m. sausio 1 d.Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.Priimta BriuselyjeTarybos varduPirmininkasFINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimas1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis1.4. Tikslas (-ai)1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.6. Trukmė ir finansinis poveikis1.7. Numatomas (-i) valdymo metodas (-ai)2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklės2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonės3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinė3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa3.2.5. Trečiųjų šalių finansinis įnašas3.3. Numatomas poveikis įplaukoms FINANSINĖ TEISĖS AKTO PASIŪLYMO PAŽYMA1. PASIŪLYMO (INICIATYVOS) STRUKTŪRA1.1. Pasiūlymo (iniciatyvos) pavadinimasTarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų finansinių sandorių mokesčiu (FSM), teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas.1.2. Atitinkama (-os) politikos sritis (-ys) VGV / VGB sistemoje[14]ES biudžeto įplaukos (1 antraštinė dalis. Nuosavi ištekliai)1.3. Pasiūlymo (iniciatyvos) pobūdis( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su nauja priemone, kuri bus priimta įgyvendinus bandomąjį projektą ir (arba) atlikus parengiamuosius veiksmus[15]( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su esamos priemonės galiojimo pratęsimu( Pasiūlymas (iniciatyva) susijęs (-usi) su priemone, perorientuota į naują priemonę1.4. Tikslai1.4.1. Komisijos daugiametis (-čiai) strateginis (-iai) tikslas (-ai), kurio (-ių) siekiama šiuo pasiūlymu (šia iniciatyva)Pasiūlymu užbaigiami ir patobulinami 2011 m. birželio 29 d. Komisijos pateikti pasiūlymai dėl ES nuosavų išteklių sistemos [žr. COM(2011) 510, 511 ir 512].1.4.2. Konkretus (-ūs) tikslas (-ai) ir atitinkama VGV / VGB veiklaKonkretus tikslas Nr.Atitinkama VGV / VGB veikla1 antraštinė dalis. Nuosavi ištekliai1.4.3. Numatomas (-i) rezultatas (-ai) ir poveikisNurodyti poveikį, kurį pasiūlymas (iniciatyva) turėtų turėti tiksliniams gavėjams (tikslinėms grupėms).Finansinių sandorių mokestis (FSM) galėtų būti naujas pajamų šaltinis – taip būtų galima sumažinti dabar valstybių narių mokamas įmokas, nacionalinėms vyriausybėms suteikti daugiau veiksmų laisvės ir prisidėti prie bendros biudžeto konsolidavimo veiklos. Nors kai kurios valstybės narės jau tam tikru lygiu apmokestina finansinius sandorius, analizėje taip pat aiškiai parodyta, kad veiksmai ES lygmeniu būtų efektyvesni ir veiksmingesni nei nekoordinuojami valstybių narių veiksmai, atsižvelgiant į aktyvią tarpvalstybinę veiklą ir didelį mokesčių bazių judumą. Be to, šis mokestis galėtų padėti sumažinti esamą vidaus rinkos susiskaidymą. ES iniciatyva bus pirmas žingsnis siekiant FSM taikyti pasauliniu mastu.1.4.4. Rezultatų ir poveikio rodikliaiNurodyti pasiūlymo (iniciatyvos) įgyvendinimo stebėjimo rodiklius.Šiuo pasiūlymu turėtų būti nustatyta tinkamo FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą laiku sistema.1.5. Pasiūlymo (iniciatyvos) pagrindas1.5.1. Trumpalaikiai arba ilgalaikiai poreikiaiFSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimo į ES biudžetą taisyklės turėtų būti patvirtintos laiku, kad nauji nuosavi ištekliai būtų laiku įgyvendinami.1.5.2. Papildoma ES dalyvavimo naudaPlg. 1.4.3.1.5.3. Panašios patirties išvadosnėra duomenų1.5.4. Suderinamumas ir galima sąveika su kitomis atitinkamomis priemonėmisŠis pasiūlymas yra dalis pasiūlymų paketo, kurį taip pat sudaro iš dalies pakeistas Tarybos sprendimo dėl Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos pasiūlymas, iš dalies pakeistas Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymas ir pasiūlyta Tarybos direktyva dėl finansinių sandorių mokesčio ES. Kartu šiais pasiūlymais paaiškinama galima FSM direktyvos ir nuostatų dėl nuosavų išteklių sąveika.1.6. Trukmė ir finansinis poveikis( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė ribota- ( Pasiūlymas (iniciatyva) galioja nuo MMMM [MM DD] iki MMMM [MM DD]- ( Finansinis poveikis nuo MMMM iki MMMM( Pasiūlymo (iniciatyvos) trukmė neribota- Įgyvendinimo pradinis laikotarpis – nuo 2013-01-01 iki 2013-12-31,- vėliau nuo 2014-01-01 – visavertis taikymas.1.7. Numatytas (-i) valdymo būdas (-ai)[16]( Komisijos vykdomas tiesioginis centralizuotas valdymas( Netiesioginis centralizuotas valdymas , vykdymo užduotis perduodant:- ( vykdomosioms įstaigoms- ( Bendrijų įsteigtoms įstaigoms[17]- ( nacionalinėms viešojo sektoriaus arba viešąsias paslaugas teikiančioms įstaigoms- ( asmenims, atsakingiems už konkrečių veiksmų vykdymą pagal Europos Sąjungos sutarties V antraštinę dalį ir nurodytiems atitinkamame pagrindiniame teisės akte, apibrėžtame Finansinio reglamento 49 straipsnyje( Pasidalijamasis valdymas kartu su valstybėmis narėmis( Decentralizuotas valdymas kartu su trečiosiomis šalimis( Jungtinis valdymas kartu su tarptautinėmis organizacijomis (nurodyti)Jei nurodomas daugiau kaip vienas valdymo būdas, išsamią informaciją pateikti šio punkto pastabų skiltyje.Pastabos2. VALDYMO PRIEMONĖS2.1. Priežiūros ir atskaitomybės taisyklėsNurodyti dažnumą ir sąlygas.Priežiūros ir atskaitomybės nuostatos, susijusios su FSM pagrįstų nuosavų išteklių teikimu, išdėstytos pasiūlyto Tarybos reglamento III ir IV skyriuose.2.2. Valdymo ir kontrolės sistema2.2.1. Nustatyta rizikaPagrindinę galimą riziką sudaro: neteisingas FSM pagrįstų nuosavų išteklių nustatymas, neteisingas įskaitymas į sąskaitas, pavėluotas išteklių teikimas ir apskaitos klaidos.2.2.2. Numatomas (-i) kontrolės metodas (-ai)Pasiūlyme sistemingai nagrinėjamas rizikos klausimas, jame taip pat pateikiamos konkrečios nuostatos dėl administracinio bendradarbiavimo ir komiteto procedūros.2.3. Sukčiavimo ir pažeidimų prevencijos priemonėsNurodyti dabartines arba numatytas prevencijos ir apsaugos priemones.Be 2.2.2 punkte paminėtų nuostatų, reikėtų atkreipti dėmesį į tai, kad nuostatos dėl kontrolės ir priežiūros yra įtrauktos į pridedamą iš dalies pakeistą Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymą.3. NUMATOMAS PASIŪLYMO (INICIATYVOS) FINANSINIS POVEIKIS3.1. Atitinkama (-os) daugiametės finansinės programos išlaidų kategorija (-os) ir biudžeto išlaidų eilutė (-s)Netaikoma.3.2. Numatomas poveikis išlaidoms3.2.1. Numatomo poveikio išlaidoms suvestinėDaugiametės finansinės programos išlaidų kategorija: | 5 | Administracinės išlaidos |2011 m. palyginamosiomis kainomis, mln. EUR2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |( Žmogiškieji ištekliai | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |( Kitos administracinės išlaidos | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,.287 | 0,212 |IŠ VISO, GD BUDGET | Asignavimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | Iš viso įsipareigojimų = Iš viso mokėjimų | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |IŠ VISO asignavimų pagal daugiametės finansinės programos 1–5 IšLAIDų KATEGORIJAS | Įsipareigojimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Mokėjimai | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.2. Numatomas poveikis veiklos asignavimams -- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami.- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti veiklos asignavimai naudojami.3.2.3. Numatomas poveikis administracinio pobūdžio asignavimams3.2.3.1. Suvestinė- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai nenaudojami.- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti administraciniai asignavimai naudojami taip:2011 m. palyginamosiomis kainomis, mln. EUR2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |Daugiametės finansinės programos 5 IšLAIDų KATEGORIJA |Žmogiškieji ištekliai | 0,508 | 2,144 | 2,144 | 2,144 | 2,144 |Kitos administracinės išlaidos | 0,072 | 0,197 | 0,197 | 0,287 | 0,212 |Tarpinė suma pagal daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |Neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ[18] |Žmogiškieji ištekliai |Kitos administracinio pobūdžio išlaidos |Tarpinė suma, neįtraukta į daugiametės finansinės programos 5 IŠLAIDŲ KATEGORIJĄ |IŠ VISO | 0,580 | 2,341 | 2,341 | 2,431 | 2,356 |3.2.3.2. Numatomi žmogiškųjų išteklių poreikiai- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai nenaudojami- ( Pasiūlymui (iniciatyvai) įgyvendinti žmogiškieji ištekliai naudojami taip:Sąmatą nurodyti sveikaisiais skaičiais (arba ne smulkiau nei dešimtųjų tikslumu)2013 m. | 2014 m. | 2015 m. | 2016 m. | 2017 m. ir vėliau |( Personalo plano etatai (pareigūnai ir laikinieji darbuotojai) |27 01 01 01 (Komisijos būstinė ir atstovybės) | 4 | 13 | 13 | 13 | 13 |XX 01 01 02 (Delegacijos) |XX 01 05 01 (Netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 01 (Tiesioginiai moksliniai tyrimai) |( Išorės personalas (visos darbo dienos ekvivalento vienetais (FTE))[19] |27 01 02 01 (CA, INT, SNE finansuojami iš bendrojo biudžeto) | 0 | 7 | 7 | 7 | 7 |XX 01 02 02 (CA, INT, JED, LA ir SNE delegacijose) |XX 01 04 yy[20] | - būstinėje[21] |- delegacijose |XX 01 05 02 (CA, INT, SNE – netiesioginiai moksliniai tyrimai) |10 01 05 02 (CA, INT, SNE – tiesioginiai moksliniai tyrimai) |Kitos biudžeto eilutės (nurodyti) |IŠ VISO |Žmogiškųjų išteklių poreikiai bus tenkinami panaudojant GD darbuotojus, jau paskirtus priemonei valdyti ir (arba) perskirstytus generaliniame direktorate, ir prireikus finansuojami iš papildomų lėšų, kurios atsakingam GD gali būti skiriamos pagal metinę asignavimų skyrimo procedūrą ir atsižvelgiant į biudžeto apribojimus.Vykdytinų užduočių aprašymas:Pareigūnai, laikinieji darbuotojai ir išorės personalas | Naujasis FSM pagrįstų nuosavų išteklių skyrius kontroliuotų, kad valstybės narės nustatytų, apskaitytų, atgautų ir teisingai laiku teiktų FSM pagrįstus nuosavus išteklius (FSM NI), kuriuos renka ES biudžetui finansuoti. Pagrindinės vykdytinos užduotys: 1) Patikrinimai - kontroliuoti valstybių narių veiksmus, susijusius su FSM NI, vykdant patikrinimus vietoje, remiantis metine, rizika grindžiama programa. Paprastai 5 didžiausias šiuos išteklius renkančias valstybes nares būtų galima tikrinti du kartus, o kitas valstybes nares – kartą per metus. Vis dėlto mažiausias valstybes nares būtų galima tikrinti kas antrus metus. Visos patikrinimų ataskaitos ir valstybių narių atsakymai į šių ataskaitų pastabas turi būti aptarti su valstybėmis narėmis du kartus per metus organizuojamame FSM Nuosavų išteklių patariamajame komitete. Dėl visų per individualius patikrinimus nustatytų faktų reikėtų imtis tolesnių finansinių arba teisinių ir (arba) administracinių veiksmų, kuriuos būtų galima užbaigti tik tuomet, kai susijusi valstybė narė imtųsi reikiamų taisomųjų veiksmų. Jeigu tai nepadaroma, reikėtų inicijuoti pažeidimo nagrinėjimo procedūrą. 2) Tolesni veiksmai po EAR auditų Europos Audito Rūmai valstybėse narėse taip pat vykdytų su FSM NI susijusius auditus (patikinimo pareiškimui pateikti arba specialius auditus). Be tolesnių veiksmų, kurių imamasi dėl skyriaus atlikto patikrinimo metu nustatytų faktų, skyrius būtų atsakingas už tolesnius veiksmus dėl visų EAR audito metu nustatytų faktų, susijusių su atitinkamomis valstybėmis narėmis. 3) Lėšų atgavimo priežiūra ir tolesni veiksmai individualiais atvejais Skyrius prižiūrėtų valstybių narių FSM NI atgavimo veiksmus tam tikrais atvejais, kurie turi didelį finansinį poveikį (pvz., atvejai, susiję su didelio masto OLAF vykdomais tyrimais). Kad bendrai prižiūrėtų lėšų atgavimą sukčiavimo ir pažeidimų atvejais, skyrius turėtų galėti valdyti specialias duomenų bazes (naujas arba pagrįstas tokiomis esamomis sistemomis, kaip OWNRES), į kurias valstybės narės galėtų siųsti ataskaitas dėl visų atvejų, viršijančių 10 000 EUR. Be to, visais konkrečiais atvejais, kai dėl valstybės narės administracinės klaidos būtų prarasti FSM NI, reikėtų imtis tolesnių veiksmų. 4) Valstybių narių lėšų nurašymo ataskaitų valdymas Visais atvejais, kai neatgautinos FSM NI sumos viršija tam tikrą ribą, valstybės narės galėtų būti įpareigotos pateikti ataskaitą, kurioje būtų paaiškintos priežastys, kodėl nebuvo galima atgauti sumos ir jos pateikti Komisijai. Bendradarbiaudamas su Teisės tarnyba, DG TAXUD ir OLAF, skyrius išnagrinėtų, ar susijusi valstybė narė veikė stropiai ir ar todėl ją būtų galima atleisti nuo įpareigojimo pateikti sumą. Visais atvejais, kai valstybės narės būtų laikomos atsakingomis už FSM NI praradimą, skyrius turėtų imtis tolesnių veiksmų. 5) Šalių kandidačių pasirengimo priežiūra ir pagalbos joms teikimas Skyrius prižiūrėtų šalių kandidačių pasirengimą FSM NI srityje, pvz., lankytųsi jose priežiūros tikslais ir analizuotų jų atsakymus į klausimynų klausimus bei modeliavimo pratybas. Be to, joms būtų suteikta pasirengimo narystei pagalbos programa, įskaitant seminarus ir praktinius užsiėmimus, per kuriuos būtų išsamiai paaiškinti jų būsimi įsipareigojimai, susiję su FSM NI. |3.2.4. Suderinamumas su dabartine daugiamete finansine programa- ( Pasiūlymas (iniciatyva) atitinka dabartinę daugiametę finansinę programą- ( Atsižvelgiant į pasiūlymą (iniciatyvą), reikės pakeisti daugiametės finansinės programos atitinkamos išlaidų kategorijos programavimąŠis pasiūlymas glaudžiai susijęs su 2011 m. birželio 29 d. Komisijos priimtos kitos daugiametės finansinės programos pasiūlymais. Šiuo pasiūlymu siekiama užtikrinti tinkamas ES biudžeto finansavimo priemones nuo 2014 m. sausio 1 d., t. y. nuo kitos finansinės programos pradžios.- ( Įgyvendinant pasiūlymą (iniciatyvą) būtina taikyti lankstumo priemonę arba patikslinti daugiametę finansinę programą.3.2.5. Trečiųjų šalių įnašai- ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) nenumatyta bendro su trečiosiomis šalimis finansavimo- ( Pasiūlyme (iniciatyvoje) numatytas bendras finansavimas apskaičiuojamas taip:3.3. Numatomas poveikis įplaukoms- ( Pasiūlymas (iniciatyva) neturi finansinio poveikio įplaukoms.- ( Pasiūlymas (iniciatyva) turi finansinį poveikį:( nuosaviems ištekliams( įvairioms įplaukoms(mln. EUR, galiojančiomis kainomis)Biudžeto įplaukų eilutė | Asignavimai, skirti einamųjų metų biudžetui | Pasiūlymo (iniciatyvos) poveikis[22] || | 2014 m. |2015 m. |2016 m. |2017 m. |2018 m. |2019 m. |2020 m. | |Nauja (1 antraštinėje dalyje) | | 43,692 |45,335 |46,801 |48,414 |50,175 |52,108 |54,226 | |Nurodyti poveikio įplaukoms apskaičiavimo metodą.Nuosavų išteklių sistemos veikimo ataskaitos priede [SEC(2011) 876, II dalis, pp. 25–26] ir Tarybos direktyvos dėl bendros finansinių sandorių mokesčio sistemos ir kuria iš dalies keičiama Direktyva 2008/7/EB pasiūlymo poveikio vertinime pateikiami naudojami kiekybiniai įverčiai ir prielaidų paaiškinimai.Naudojama formulėĮverčiai grindžiami formule, kurią 2000 m. pirmą kartą sukūrė Prancūzijos finansų ministerija ir kurią pastaruoju metu taikė B. Jetin ir L. Denys (2005 m.), taip pat N. McCulloch ir G. Pacillo (2011 m.). Formule daroma prielaida, kad mokestines pajamas R galima apskaičiuoti taip:[pic],kur τ – mokesčio tarifas, V – metinė sandorio apimtis, o E – veiklos perkėlimas ir mokesčių slėpimas. Kintamasis c yra sandorio sąnaudos, nurodytos sandorio apimties procentu, o ε yra mokesčių elastingumas, kuriuo nurodomas mokesčio padidinimo poveikis sandorio apimčiai, t. y. mokesčio bazei. Skliaustuose nurodoma, kaip kinta apimtis rinkose vien tik padidėjus sandorio sąnaudoms. Šioje formulėje veiklos perkėlimas ir mokesčių slėpimas tiesiogiai nurodyti kaip E .Duomenų šaltiniaiValiutos sandorių duomenys (neatidėliotinų valiutos sandorių, valiutos apsikeitimo sandorių ir valiutos vienakrypčių išankstinių sandorių rinkų apyvarta) gaunami iš Tarptautinių atsiskaitymų banko (BIS).Akcinio kapitalo apskaičiavimo duomenys grindžiami Europos vertybinių popierių biržų federacijos (FESE) pateikiamais skaičiais. Duomenis sudaro informacija apie reguliuojamose biržose vykdomą prekybą akcijomis. Neturima duomenų apie privačių biržų, pvz., tam tikrų didelių bankų biržos sistemų (pvz., „Goldman Sachs“ sistema „Sigma X“), apyvartą ir apie neviešą akcijų platinimą.Kiek tai susiję su išvestinėmis priemonėmis, siekiant įvertinti aktyvumą nebiržinių išvestinių priemonių rinkose, remiamasi apyvarta sąlyginėmis vertėmis ir likusiomis sąlyginėmis sumomis, kurias nurodo BIS.Kiekybiniai įverčiaiNaudojamos prielaidos labai veikia pajamų įverčius ir įvairiuose rinkos segmentuose jos yra skirtingos. Todėl gauti įverčiai pateikiami kaip orientaciniai įverčiai, remiantis 2010 m. duomenimis.Nurodyta suma atitinka šių trijų kategorijų derinį:i) 0,1 % tarifo vertybinių popierių sandorių mokestis (VPSM), taikomas visiems obligacijų ir akcijų sandoriams, vykdomiems reguliuojamose rinkose.ii) 0,01 % tarifo nustatymas biržos išvestinėms priemonėms, ypač ateities sandoriams, susijusiems tik su vienu akcijų indeksu (angl. single stock futures ), akcijų indekso pasirinkimo sandoriai, akcijų indekso ateities sandoriai, obligacijų pasirinkimo sandoriai ir obligacijų ateities sandoriai.iii) Tas pats tarifas, taikomas nebiržinėms palūkanų normų išvestinėms priemonėms, įskaitant išankstinių sandorių palūkanų normų susitarimus, apsikeitimo sandorius ir pasirinkimo sandorius.Konkrečios prielaidos, susijusios su sandorių sąnaudomis, mokesčių slėpimu ir elastingumu, pateikiamos poveikio vertinimo dokumente, pridedamame prie Direktyvos dėl finansinių sandorių mokesčio pasiūlymo [SEC(2011) 1102 ir 1103].Laikoma, kad į ES biudžetą bus surinkta dviejų trečdalių dalis.Pradedant nuo 2010 m., sumos didinamos, naudojant nominalaus BVP augimo įverčius.[1] OL L [...], [...], p. [...].[2] Iš dalies pakeistas Tarybos reglamento, kuriuo nustatomos Europos Sąjungos nuosavų išteklių sistemos įgyvendinimo priemonės, pasiūlymas, COM(2011) 740, 2011 11 9.[3] OL L 130, 2000 5 31, p. 1.[4] 2011 m. birželio 29 d. COM(2011) 512.[5] Tarybos reglamento dėl nuosavų išteklių, pagrįstų pridėtinės vertės mokesčiu, teikimo metodų ir tvarkos pasiūlymas, COM(2011) 737, 2011 11 9.[6] Iš dalies pakeistas Tarybos reglamento dėl tradicinių ir BNP pagrįstų nuosavų išteklių teikimo metodų ir tvarkos ir dėl priemonių, skirtų grynųjų pinigų poreikiui patenkinti, pasiūlymas, COM(2011) 742, 2011 11 9.[7] OL C , , p. .[8] OL C [...], [...], p. [...].[9] OL L [...], [...], p. [...].[10] OL L 130, 2000 5 31, p. 1.[11] OL L 55, 2011 2 28, p. 13.[12] OL L [...], [...], p. [...].[13] OL L 248, 2002 9 16, p. 1.[14] VGV – veikla grindžiamas valdymas, VGB – veikla grindžiamas biudžeto sudarymas.[15] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 49 straipsnio 6 dalies a arba b punkte.[16] Informacija apie valdymo būdus ir nuorodos į Finansinį reglamentą pateikiamos svetainėje „BudgWeb“ http://www.cc.cec/budg/man/budgmanag/budgmanag_en.html.[17] Kaip nurodyta Finansinio reglamento 185 straipsnyje.[18] Techninė ir (arba) administracinė pagalba bei išlaidos ES programų ir (arba) veiksmų įgyvendinimui remti (buvusios BA eilutės), netiesioginiai moksliniai tyrimai, tiesioginiai moksliniai tyrimai.[19] CA – sutartininkas („Contract Agent“); INT – per agentūrą įdarbintas darbuotojas („Intérimaire“); JED – jaunesnysis delegacijos ekspertas („Jeune Expert en Délégation“); LA – vietinis darbuotojas („Local Agent“); SNE – deleguotasis nacionalinis ekspertas („Seconded National Expert“).[20] Neviršijant viršutinės ribos, nustatytos išorės personalui, finansuojamam iš veiklos asignavimų (buvusių BA eilučių).[21] Būtina struktūriniams fondams, Europos žemės ūkio fondui kaimo plėtrai (EŽŪFKP) ir Europos žuvininkystės fondui (EŽF).[22] Tradiciniai nuosavi ištekliai (muitai, cukraus mokesčiai) turi būti nurodomi grynosiomis sumomis, t. y. iš bendros sumos atskaičius 25 % surinkimo išlaidų.


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 15.12.2020
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 423/50
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2020/2087
 z dne 14. decembra 2020
 o neobnovitvi odobritve aktivne snovi mankozeb v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet ter o spremembi Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet in razveljavitvi direktiv Sveta 79/117/EGS in 91/414/EGS (1) ter zlasti člena 20(1) in člena 78(2) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Mankozeb je bil z Direktivo Komisije 2005/72/ES (2) vključen v Prilogo I k Direktivi Sveta 91/414/EGS (3) kot aktivna snov.
 (2)
 Aktivne snovi, vključene v Prilogo I k Direktivi 91/414/EGS, se štejejo za odobrene v skladu z Uredbo (ES) št. 1107/2009 in so navedene v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011 (4).
 (3)
 Odobritev aktivne snovi mankozeb, kot je določena v delu A Priloge k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 540/2011, preneha veljati 31. januarja 2021.
 (4)
 Vloge za obnovitev odobritve mankozeba so bile predložene v skladu s členom 1 Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 844/2012 (5) v roku, določenem v navedenem členu.
 (5)
 Vlagatelji so v skladu s členom 6 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 predložili dopolnilno dokumentacijo. Država članica poročevalka je vloge ocenila kot popolne.
 (6)
 Država članica poročevalka je pripravila poročilo o oceni obnovitve v posvetovanju z državo članico soporočevalko ter ga 27. septembra 2017 predložila Evropski agenciji za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) in Komisiji.
 (7)
 Agencija je javnosti zagotovila dostop do povzetka dopolnilne dokumentacije. Poročilo o oceni obnovitve je tudi poslala vlagateljem in državam članicam, da bi predložili pripombe, ter objavila javno posvetovanje o njem. Prejete pripombe je posredovala Komisiji.
 (8)
 Agencija je 20. junija 2019 Komisiji predložila svoj sklep (6) o tem, ali se za mankozeb lahko pričakuje, da bo izpolnjeval merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009.
 (9)
 Grčija se je strinjala, da bo po izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije 31. januarja 2020 prevzela vlogo kot država članica poročevalka.
 (10)
 Komisija je marca 2020 v skladu z določbami člena 14 Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 Stalnemu odboru za rastline, živali, hrano in krmo poslala v pregled osnutek poročila o obnovitvi odobritve. Nova država članica poročevalka Grčija je med razpravami v Stalnem odboru sporočila, da meni, da je primerno oceniti podatke, ki jih je po njenem mnenju prejšnja država članica poročevalka izpustila. Grčija je 2. septembra 2020 poslala svojo oceno v obliki posodobljenega poročila o oceni obnovitve. Ocena je bila dana na voljo tudi EFSA, drugim državam članicam in vlagatelju.
 (11)
 Stalni odbor je končno različico osnutka poročila o obnovitvi pripravil 23. oktobra 2020.
 (12)
 Agencija je ugotovila, da obstajajo nekateri pomisleki. Konkretno, ugotovila je, da je bil mankozeb razvrščen kot strupen za razmnoževanje skupine 1B in da so izpolnjena nova merila za opredelitev lastnosti endokrinih motilcev za ljudi in najverjetneje za neciljne organizme. Poleg tega je ugotovila, ocene neprehranske izpostavljenosti presegajo referenčne vrednosti za reprezentativne uporabe v paradižniku, krompirju, žitu in vinski trti. Zato obravnavane reprezentativne uporabe neprehranske izpostavljenosti mankozebu ni mogoče šteti za zanemarljive za namene točk 3.6.4 in 3.6.5 Priloge II k Uredbi (ES) št. 1107/2009. Glede na razloge za zaskrbljenost, ugotovljene v členu 4(7) k Uredbi (ES) št. 1107/2009, se odstopanje ne more uporabiti.
 (13)
 Komisija je vlagatelje pozvala, naj predložijo pripombe k sklepu Agencije in v skladu s tretjim odstavkom člena 14(1) Izvedbene uredbe (EU) št. 844/2012 tudi pripombe k osnutku poročila o obnovitvi. Vlagatelji so predložili pripombe, ki so bile natančno pregledane.
 (14)
 Vendar kljub argumentom, ki so jih predložili vlagatelji, pomislekov v zvezi z aktivno snovjo ni bilo mogoče odpraviti.
 (15)
 Na podlagi tega je bilo za eno ali več reprezentativnih uporab vsaj enega fitofarmacevtskega sredstva ugotovljeno, da merila za odobritev iz člena 4 Uredbe (ES) št. 1107/2009 niso izpolnjena. Zato je primerno, da se odobritev aktivne snovi mankozeb ne obnovi.
 (16)
 Izvedbeno uredbo (EU) št. 540/2011 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (17)
 Državam članicam bi bilo treba zagotoviti dovolj časa za preklic registracij fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo mankozeb.
 (18)
 Za fitofarmacevtska sredstva, ki vsebujejo mankozeb in pri katerih države članice odobrijo morebitno prehodno obdobje v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, bi se moralo navedeno obdobje izteči najpozneje 4. januarja 2022.
 (19)
 Z Izvedbeno uredbo Komisije (EU) 2019/2094 (7) je bilo obdobje odobritve mankozeba podaljšano do 31. januarja 2021, da bi bilo postopek obnovitve mogoče zaključiti pred prenehanjem veljavnosti obdobja odobritve navedene snovi. Ker je bil sklep o neobnovitvi odobritve sprejet pred navedenim podaljšanim datumom veljavnosti odobritve, bi se ta uredba morala začeti uporabljati čim prej.
 (20)
 Ta uredba ne vpliva na predložitev ponovnega zahtevka za odobritev mankozeba v skladu s členom 7 Uredbe (ES) št. 1107/2009.
 (21)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Neobnovitev odobritve aktivne snovi
 Odobritev aktivne snovi mankozeb se ne obnovi.
 Člen 2
 Sprememba Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011
 V delu A Priloge k Izvedbeni uredbi (EU) št. 540/2011 se vrstica 114 za mankozeb črta.
 Člen 3
 Prehodni ukrepi
 Države članice prekličejo registracije fitofarmacevtskih sredstev, ki vsebujejo mankozeb kot aktivno snov, najpozneje do 4. julija 2021.
 Člen 4
 Prehodno obdobje
 Morebitno prehodno obdobje, ki ga države članice odobrijo v skladu s členom 46 Uredbe (ES) št. 1107/2009, se izteče najpozneje do 4. januarja 2022.
 Člen 5
 Začetek veljavnosti
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 14. decembra 2020
 Za Komisijo
 Predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 309, 24.11.2009, str. 1.
 (2) Direktiva Komisije 2005/72/ES z dne 21. oktobra 2005 o spremembi Direktive Sveta 91/414/EGS glede vključitve klorpirifosa, klorpirifos-metila, mankozeba, maneba in metirama kot aktivnih snovi (UL L 279, 22.10.2005, str. 63).
 (3) Direktiva Sveta 91/414/EGS z dne 15. julija 1991 o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 230, 19.8.1991, str. 1).
 (4) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 540/2011 z dne 25. maja 2011 o izvajanju Uredbe (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta glede seznama registriranih aktivnih snovi (UL L 153, 11.6.2011, str. 1).
 (5) Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 844/2012 z dne 18. septembra 2012 o opredelitvi določb, potrebnih za izvedbo postopka podaljšanja odobritve aktivnih snovi, kot je določeno z Uredbo (ES) št. 1107/2009 Evropskega parlamenta in Sveta o dajanju fitofarmacevtskih sredstev v promet (UL L 252, 19.9.2012, str. 26).
 (6) EFSA (Evropska agencija za varnost hrane), 2019. Conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance mancozeb. (Sklep o strokovnem pregledu ocene tveganja pesticidov z aktivno snovjo mankozeb.) EFSA Journal 2019;17(7):5755 DOI: 10.2903/j.efsa.2019,5755
 (7) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/2094 z dne 29. novembra 2019 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) št. 540/2011 glede podaljšanja obdobij odobritve aktivnih snovi benfluralin, dimoksistrobin, fluazinam, flutolanil, mankozeb, mekoprop-P, mepikvat, metiram, oksamil in piraklostrobin (UL L 317, 9.12.2019, str. 102).


type: caselaw

text:
 25.9.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 C 318/12
 Жалба, подадена на 30 май 2017 г. — The GB Foods/EUIPO — Yatecomeré (YATEKOMO)
 (Дело T-336/17)
 (2017/C 318/17)
 Език на жалбата: испански
 Страни
 Жалбоподател: The GB Foods, SA (L’Hospitalet de Llobregat, Испания) (представители: M. Buganza González и E. Torner Lasalle, abogadas)
 Ответник: Служба на Европейския съюз за интелектуална собственост (EUIPO)
 Друга страна в производството пред апелативния състав: Yatecomeré, SL (Ribadumia, Испания)
 Данни за производството пред EUIPO
 Притежател на спорната марка: жалбоподателят
 Спорна марка: Словна марка на Европейския съюз „YATEKOMO“ — Марка на Европейския съюз No 11 703 568
 Производство пред EUIPO: производство по обявяване на недействителност
 Обжалвано решение: решение на пети апелативен състав на EUIPO от 13 март 2017 г. по преписка R 1506/2016-5
 Искания
 Жалбоподателят моли Общия съд:
 —
 да обяви за допустима настоящата жалба срещу решението от 13 март 2017 г. (преписка R 1506/2016-5) на апелативния състав на EUIPO и да я уважи, като отмени решението на апелативния състав на EUIPO и като възстанови и обяви действителността на марка No 11 703 568 „YATEKOMO“ за всички стоки от клас 29 и 30, за които регистрацията е била поискана първоначално;
 —
 да обяви, че марката „YATEKOMO“ е общоизвестна;
 —
 да разпореди на EUIPO да предостави на Общия съд всички представени от жалбоподателя документи, които представляват преписката в производството по отмяна на марката „YATEKOMO“, проведено пред EUIPO, за да могат всички тези документи да бъдат анализирани;
 —
 по силата на член 134 от Процедурния правилник на Общия съд да осъди EUIPO да заплати съдебните разноски.
 Изложени основания
 —
 Марката „YATEKOMO“ не нарушава член 8 от Регламент No 207/2009. Европейската словна марка не е в конфликт с по-ранната испанска смесена марка „ya te comeré el vacío que te llena“.
 —
 Известността, придобита от марка No 11 703 568 „YATEKOMO“.


type: other

text:
SENTENZA TAL-QORTI TAL-ĠUSTIZZJA (It-Tieni Awla)
 27 ta’ Ottubru 2016 (*)
 “Rinviju għal deċiżjoni preliminari – Evalwazzjoni tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent – Direttiva 2001/42/KE – Artikolu 2(a) u Artikolu 3(2)(a) – Kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” – Kundizzjonijiet relatati mal-installazzjoni ta’ eoliċi stabbiliti minn digriet leġiżlattiv – Dispożizzjonijiet li b’mod partikolari jikkonċernaw miżuri ta’ sigurtà, ta’ kontroll, ta’ tiswija u ta’ garanziji finanzjarji, kif ukoll regoli dwar il-livell ta’ ħsejjes iddefiniti fir-rigward tal-assenjazzjoni taż-żoni”
 Fil-Kawża C‐290/15,
 li għandha bħala suġġett talba għal deċiżjoni preliminari taħt l-Artikolu 267 TFUE, imressqa mill-Conseil d’État (il-Belġju), permezz ta’ deċiżjoni tat-2 ta’ Ġunju 2015, li waslet fil-Qorti tal-Ġustizzja fil-15 ta’ Ġunju 2015, fil-proċedura
 Patrice D’Oultremont et
 Ir-Reġjun tal-Wallonie,
 IL-QORTI TAL-ĠUSTIZZJA (It-Tieni Awla),
 komposta minn M. Ilešič, President tal-Awla, A. Prechal, M. A. Rosas, C. Toader (Relatur) u E. Jarašiūnas, Imħallfin,
 Avukat Ġenerali: J. Kokott,
 Reġistratur: V. Tourrès, Amministratur,
 wara li rat il-proċedura bil-miktub u wara s-seduta tas-7 ta’ April 2016,
 – għal D’Oultremont et, minn J. Sambon, avukat,
 – għall-Fédération de l’énergie d’origine renouvelable u alternative ASBL (EDORA), minn J. Sohier, S. Rodrigues, L. Levi, A. Blot u M. Chomé, avukati,
 – għall-Gvern Belġjan, minn J. Van Holm u M. Jacobs kif ukoll minn S. Vanrie, bħala aġenti, assistiti minn P. Moërynck, avukat,
 – għall-Gvern Franċiż, minn D. Colas u J. Traband, bħala aġenti,
 – għall-Gvern Olandiż, minn M.K. Bulterman, u B. Koopman kif ukoll minn J. Langer, bħala aġenti,
 – għall-Kummissjoni Ewropea, minn O. Beynet u C. Hermes, bħala aġenti,
 wara li semgħet il-konklużjonijiet tal-Avukat Ġenerali, ippreżentati fis-seduta tal-14 ta’ Lulju 2016,
 1 It-talba għal deċiżjoni preliminari tirrigwarda l-interpretazzjoni tal-Artikolu 2(a) u tal-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tas-27 ta’ Ġunju 2001, dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 15, Vol. 6, p. 157).
 2 Din it-talba tressqet fil-kuntest ta’ tilwima bejn Patrice D’Oultremont et u r-Reġjun tal-Wallonie rigward il-validità tad-digriet tal-Gvern tal-Wallonie, tat-13 ta’ Frar 2014, dwar kundizzjonijiet settorjali relatati ma’ parks eoliċi ta’ qawwa totali ta’ 0.5MW jew iktar, li jemenda d-digriet tal-Gvern tal-Wallonie tal-4 ta’ Lulju 2002 dwar il-proċedura u d-diversi miżuri ta’ eżekuzzjoni tad-digriet tal-11 ta’ Marzu 1999 dwar il-permess ambjentali u li jemenda d-digriet tal-gvern tal-Wallonie tal-4 ta’ Lulju 2002 li jistabbilixxi l-lista ta’ proġetti suġġetti għal studju ta’ effetti u ta’ installazzjonijiet u attivitajiet ikklassifikati (Moniteur belge tas-7 ta’ Marzu 2014, p. 20263, iktar ’il quddiem id-“digriet tat-13 ta’ Frar 2014”).
 Id-dritt internazzjonali
 Il-Konvenzjoni dwar l-evalwazzjoni tal-impatt fuq l-ambjent f’kuntest transkonfinali
 3 Il-Konvenzjoni dwar l-evalwazzjoni tal-impatt fuq l-ambjent f’kuntest transkonfinali, iffirmata f’Espoo (il‐Finlandja) fis-26 ta’ Frar 1991 (iktar ’il quddiem il-“Konvenzjoni ta’ Espoo”), ġiet approvata f’isem il-Komunità Ewropea fl-24 ta’ Ġunju 1997 u daħlet fis-seħħ fl-10 ta’ Settembru tal-istess sena (iktar ’il quddiem il-“Konvenzjoni ta’ Espoo”).
 4 Skont l-Artikolu 2(7) tal-Konvenzjoni ta’ Espoo:
 “L-istimi tal-impatt fuq l-ambjent stabbiliti minn din il-konvenzjoni għandhom jitwettqu, bħala kundizzjoni minima, fil-livell tal-proġett tal-attività proposta. Sa fejn xieraq, il-partijiet għandhom jippruvaw japplikaw il-prinċipji tal-istima tal-impatt fuq l-ambjent għall-politika, pjanijiet u programmi.” [traduzzjoni mhux uffiċjali]
 Il‐Protokoll dwar il-Valutazzjoni Strateġika Ambjentali għall-Konvenzjoni ta’ Espoo
 5 Il‐Protokoll dwar il-Valutazzjoni Strateġika Ambjentali għall-Konvenzjoni ta’ Espoo ġie ffirmat fi Kiev (l‐Ukraina), fil-21 ta’ Mejju 2003, mill-Kummissjoni, f’isem l-Komunità Ewropea (iktar ’il quddiem il‐“Protokoll ta’ Kiev”). Dan il-protokoll ġie approvat bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2008/871/KE tal-20 ta’ Ottubru 2008 (ĠU 2008, L 308, p. 33).
 6 L-Artikolu 13(1) tal-Protokoll ta’ Kiev jistipula:
 “Kull parti għandha tiżgura li l-interessi favur l-ambjent, inklużi dawk favur is-saħħa, jiġu kkunsidrati u integrati sal-limitu li jkun xieraq fit-tħejjija tal-proposti tagħha għall-politika u l-leġiżlazzjoni li aktarx ikun ser ikollhom effetti kbar fuq l-ambjent, inkluż fuq is-saħħa.” [traduzzjoni mhux uffiċjali]
 Il-Konvenzjoni ta’ Århus
 7 Il-Konvenzjoni dwar l-aċċess għall-informazzjoni, il-parteċipazzjoni pubblika fit-teħid ta’ deċiżjonijiet u l-aċċess għall-ġustizzja fi kwistjonijiet ambjentali, approvata f’isem il-Komunità Ewropea bid-Deċiżjoni tal-Kunsill 2005/370/KE tas-17 ta’ Frar 2005 (ĠU L 164M, p. 17, iktar ’il quddiem il-“Konvenzjoni ta’ Århus”) titratta wkoll l-istima ambjentali.
 8 Din il-konvenzjoni tinkludi, fl-Artikolu 6 tagħha, regoli dwar il-parteċipazzjoni pubblika waqt l-awtorizzazzjoni ta’ attivitajiet. L‐Artikoli 7 u 8 tagħha jirreferu għal din il-parteċipazzjoni f’dak li jikkonċerna, rispettivament, pjanijiet, programmi, politiki u regolamenti kif ukoll regoli legalment vinkolanti oħra ta’ applikazzjoni ġenerali.
 9 Skont il-premessa 4 tad-Direttiva 2001/42:
 “L-istima ambjentali hi għodda mportanti biex ikunu integrati l-konsiderazzjonijiet ambjentali fil-preparazzjoni u l-adozzjoni ta’ ċerti pjanijiet u programmi li x’aktarx ikollhom effetti sinifikanti fuq l-ambjent fl-Istati Membri, minħabba li din tassigura li dawn l-effetti ta’ pjanijiet u programmi li jkunu ser jiġu mplimentati jkunu kkunsidrati matul il-preparazzjoni tagħhom u qabel l-adozzjoni tagħhom.”
 10 L-Artikolu 1 ta’ din id-direttiva, intitolat “Definizzjonijiet”, jipprovdi:
 “L-għan ta’ din id-Direttiva hu li jsiru disposizzjonijiet għal livell għoli ta’ protezzjoni ta’ l-ambjent u biex issir kontribuzzjoni għall-integrazzjoni tal-konsiderazzjonijiet ambjentali fil-preparazzjoni u l-adozzjoni ta’ pjanijiet u programmi bil-għan li jkun jippromwovi l-iżvilupp sostenibbli, billi jkun assigurat li, skond din id-Direttiva, issir stima [evalwazzjoni] ambjentali ta’ ċerti pjanijiet u programmi li x’aktarx ikollhom effetti sinjifikanti fuq l-ambjent.”
 11 L-Artikolu 2 tal-imsemmija direttiva jistipula kif ġej:
 “Għall-iskopijiet ta’ din id-Direttiva:
 a) “pjanijiet u programmi” tfisser pjanijiet u programmi, inklużi dawk ko-finanzjati mill-[Unjoni] Ewropea, kif ukoll xi modifiki li jsirulhom:
 – li huma suġġetti għall-preparazzjoni u/jew adozzjoni minn xi awtorita nazzjonali, reġjonali jew livell lokali jew li jkunu preparati minn xi awtorita għall-adozzjoni, permezz ta’ proċedura leġislattiva mill-Parlament jew il-Gvern, u
 – li huma meħtieġa permezz ta’ disposizzjonijiet leġislattivi, regolatorji jew amministrattivi;
 b) “stima ambjentali” tfisser il-preparazzjoni ta’ xi rapport ambjentali, l-għemil ta’ konsultazzjonijiet, it-teħid tal-kont tar-rapport ambjentali u r-riżultati tal-konsultazzjonijiet fit-teħid tad-deċiżjonijiet u d-disposizzjoni ta’ l-informazzjoni dwar id-deċiżjoni skond l-Artikoli 4 sa 9;
 12 Skont l-Artikolu 3(2) tal-istess direttiva:
 “1. L-istima ambjentali, skond l-Artikoli 4 sa 9, għandha ssir għall-pjanijiet u l-programmi msemmija fil-paragrafi 2 sa 4 li x’aktarx ikollhom effetti ambjentali sinifikanti.
 2. “Bla ħsara għall-paragrafu 3, stima [evalwazzjoni] ambjentali għandha ssir għall-pjanijiet u l-programmi kollha:
 a) li huma ppreparati għall-agrikoltura, il-forestrija, is-sajd, l-enerġija, l-industrija, it-trasport, l-immaniġġjar ta’ l-iskart, l-amministrazzjoni ta’ l-ilma, it-telekomunikazzjonijiet, it-turiżmu, pjanar ta’ bliet u l-kampanja jew l-użu ta’ l-art u li jistabilixxu l-qafas għall-kunsens futur għall-iżvilupp tal-proġetti elenkati fl-Annessi I u II tad-Direttiva [2011/92/UE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill, tat-13 ta’ Diċembru 2011, dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti proġetti pubbliċi u privati fuq l-ambjent (ĠU 2012, L 26, p. 1), ħassret u sostitwixxiet id-Direttiva 85/337 mis-17 ta’ Frar 2012], jew
 3. Pjanijiet u programmi msemmija fil-paragrafu 2 li jistabbilixxu l-użu ta’ żoni żgħar fil-livell lokali u modifiki żgħar għall-pjanijiet u l-programmi msemmija fil-paragrafu 2 jkunu jeħtieġu stima ambjentaliAs meta l-Istati Membri jistabbilixxu li dawn x’aktarx ikollhom effetti ambjentali sinifikanti.
 4. L-Istati Membri għandhom jistabilixxu jekk il-pjanijiet u l-programmi, minbarra dawk imsemmija fil-paragrafu 2, li jissettjaw il-qafas għall-kunsens futur ta’ l-iżvilupp tal-proġetti, hux ser ikollhom effetti ambjentali sinifikanti.
 Id-dritt Belġjan
 13 Skont l-Artikolu 6(1) II tal-liġi speċjali tat-8 ta’ Awwissu 1980, ta’ riformi istituzzjonali (Moniteur belge tal-15 ta’ Awwissu 1980, p. 9434), ir-Reġjuni biss huma kompetenti f’dak li jikkonċerna l-protezzjoni tal-ambjent.
 14 Fir-Reġjun tal-Wallonie, id-Direttiva 2001/42 ġiet parzjalment trasposta bl-Artikoli D.52 et seq tal-livre I tal-Kodiċi tal-Ambjent (Moniteur belge tad-9 ta’ Lulju 2004, p. 54654), hekk kif jirriżulta mill-Artikolu D.51/1 ta’ dan il-kodiċi.
 15 L‐Artikolu D.6 tal-livre I ta’ dan il-kodiċi jiddefinixxi, fil-punt 13 tiegħu, il-“pjanijiet u programmi” bħala d-“deċiżjonijiet, bl-esklużjoni ta’ dawk imsemmija fil-[Kodiċi Wallonie tal-iżvilupp tat-territorju, tal-urbaniżmu, tal-patrimonju u tal-enerġija (Moniteur belge tad-19 ta’ Mejju 1984, p. 6939, u rettifika, Moniteur belge tal-25 ta’ Mejju 1984, p. 7636)], kif ukoll il-modifiki tagħhom, li għandhom bħala għan li jiġi ddeterminat kemm żvolġiment b’ordni ta’ azzjonijiet jew ta’ operazzjonijiet maħsuba sabiex jintlaħaq għan wieħed jew iktar speċifiċi relatati mal-kwalità tal-ambjent, kif ukoll id-destinazzjoni jew is-sistema ta’ protezzjoni ta’ żona waħda jew iktar jew ta’ sit b’mod partikolari sabiex jiġi ddefinit il-kuntest li fih l-implementazzjoni ta’ attivitajiet partikolari tista’ tiġi awtorizzata, u li:
 a. huma żviluppati u/jew adottati minn awtorità fil-livell reġjonali jew lokali, jew żviluppati minn awtorità fid-dawl tal-adozzjoni tagħhom mill-Parlament jew mill-Gvern tal-Wallonie;
 b. u huma previsti minn dispożizzjonijiet ta’ digrieti, dispożizzjonijiet leġiżlattivi jew amministrattivi;
 Il‐pjanijiet u programmi intiżi minn dan id-digriet jinkludu wkoll dawk li huma konfinanzjati mill-[Unjoni] Ewropea.”
 16 Skont l-Artikolu 2 tiegħu, id-digriet tal-Gvern tal-Wallonie tal-11 ta’ Marzu 1999, dwar il-permess ambjentali (Moniteur belge tat-8 ta’ Ġunju 1999, p. 21114, u rettifika Moniteur belge tat-22 ta’ Diċembru 1999, p. 48280, iktar ’il quddiem id-“digriet tal-11 ta’ Marzu 1999”) huwa intiż li “jiżgura, f’perspettiva ta’ approċċ integrat ta’ prevenzjoni u ta’ tnaqqis tat-tniġġis, il-protezzjoni tal-bniedem jew tal-ambjent kontra l-perikoli, fastidji jew inkonvenjenzi li stabbiliment jista’ joħloq, direttament jew indirettament, matul jew wara l-użu”.
 17 L-Artikolu 4 ta’ dan id-digriet jipprevedi:
 “Il‐Gvern jistabbilixxi l-kundizzjonijiet ġenerali, settorjali jew integrali sabiex jintlaħqu l-għanijiet imsemmija fl-Artikolu 2. Dawn għandhom valur leġiżlattiv.
 Dawn ir-regoli jistgħu jirrigwardaw b’mod partikolari:
 3° l-informazzjoni li għandha tiġi pprovduta regolarment lill-awtoritajiet li l-Gvern jaħtar u li tirrigwarda:
 a. l-emissjonijiet tal-istabbiliment;
 b. il-miżuri meħuda sabiex titnaqqas il-ħsara fuq l-ambjent.
 18 L-Artikolu 5 tal-imsemmi digriet jipprovdi:
 “§ 1 Il‐kundizzjonijiet ġenerali japplikaw għall-installazzjonijiet u attivitajiet kollha.
 “2. Il‐kundizzjonijiet settorjali japplikaw għall-installazzjonijiet u attivitajiet ta’ settur ekonomiku, territorjali jew li fih riskju partikolari jidher jew jista’ jidher.
 19 Skont l-Artikolu 1 tad-digriet tat-13 ta’ Frar 2014:
 “Dawn il-kundizzjonijiet settorjali japplikaw għall-parks eoliċi, li l-qawwa totali tagħhom hija ta’ 0.5MW elettriku jew iktar, imsemmija fit-taqsimiet 40.10.01.04.02 u 40.10.01.04.03 tal-Anness I tad-[digriet tal-4 ta’ Lulju 2002 li jistabbilixxi l-kundizzjonijiet ġenerali ta’ użu tal-istabbilimenti msemmija mid-digriet tal-11 ta’ Marzu 1999 (Moniteur belge tal-21 ta’ Settembru 2002, p. 20264, u rettifika Moniteur belge tal-1 ta’ Ottubru 2002, p. 44152)].”
 20 Skont l-Artikolu 5 tad-digriet tat-13 ta’ Frar 2014, li jidher taħt il-Kapitolu III tiegħu, intitolat “Użu”:
 “Minbarra bżonnijiet għall-manutenzjoni, ebda apparat ta’ dawl ma jista’ jinxtegħel matul il-lejl f’qiegħ l-eolika u lanqas madwarha.”
 21 L‐Artikolu 9 ta’ dan id-digriet, li jidher taħt l-istess Kapitolu III, huwa fformulat fit-termini li ġejjin:
 “Ġewwa l-park iżda barra mill-eoliċi, il-kamp manjetiku, inerenti għall-attività u b’kejl ta’ 1.5 metru mill-qiegħ ma jistax jaqbeż il-valur limitu ta’ 100 mikrotesla.”
 22 Skont l-Artikolu 10, li jidher ukoll taħt il‐Kapitolu III tal-istess digriet:
 “§ 1 L-effetti tal-dellijiet stroboskopiċi maħluqa mill-funzjonament tal-eoliċi huma limitati għal 30 siegħa/sena u 30 minuta/ġurnata għal kull habitat, mibni jew debitament awtorizzat permezz ta’ permess ta’ urbaniżmu u li jkun suġġett għalihom. Dawn huma kkalkolati skont l-approċċ tal-“każ l-iktar sfavorevoli”, ikkaratterizzat mill-parametri li ġejjin:
 1. ix-xemx tiżreġ minn filgħodu sa filgħaxija (sema kontinwament ċar);
 2. l-eoliċi jiffunzjonaw b’mod permanenti (ħeffa tar-riħ dejjem fil-gamma ta’ funzjonament tal-eoliċi u disponibbiltà tagħhom sa 100 %);
 3. ir-rotor tal-eoliċi huwa dejjem orjentat perpendikularment għar-raġġi tax-xemx.
 L‐operatur juża l-mezzi disponibbli kollha li jippermettu li titnaqqas l-espożizzjoni fid-dell li tirriżulta sabiex dawn il-limiti jiġu osservati.
 § 2. Dawn il-limiti ma japplikawx jekk id-dell li jinħoloq mill-funzjonament tal-installazzjoni ma jaffettwax lill-abitanti fi ħdan il-habitat tagħhom. F’dan il-każ, l-operatur jipproduċi l-prova ta’ dan permezz ta’ kwalunkwe rimedju legali.”
 23 Is‐Sezzjoni I, intitolata “Regoli tal-livell tal-ħsejjes”, tal-Kapitolu V, intitolat “Ħoss”, tad-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 b’mod partikolari tinkludi l-Artikolu 20, li jiddefinixxi l-limiti ta’ livelli relatati mal-emissjonijiet tal-ħsejjes ta’ park eoliku, u l-Artikolu 21, li jiddetermina l-valuri limiti b’mod partikolari skont żoni msejħa “żoni ta’ ppjanar”, jiġifieri parametri ġeografiċi stabbiliti abbażi ta’ pjan mill-awtoritajiet kompetenti skont l-assenjazzjoni tagħhom (żoni ta’ habitat, żoni agrikoli, żoni ta’ attività ekonomika u oħrajn).
 24 Fil-21 ta’ Frar 2013, il-Gvern tal-Wallonie adotta “qafas ta’ referenza”, sussegwentement emendat fix-xahar ta’ Lulju tal-istess sena, li ddefinixxa rakkomandazzjonijiet għall-kostruzzjoni ta’ eoliċi fir-Reġjun tal-Wallonie. Dan l-istrument ġie kkompletat permezz ta’ dokument kartografiku li kien intiż sabiex jagħti qafas ta’ pjanifikazzjoni għall-implementazzjoni tal-programm eoliku fir-Reġjun tal-Wallonie “għall-orizzont 2020” u li kellu l-isem “karta ta’ referenza”. Din il-karta kienet suġġetta għal rapport dwar l-effetti ambjentali.
 25 Inkjesta pubblika ġiet organizzata fil-komuni kollha tal-Wallonie mis-16 ta’ Settembru sat-30 ta’ Ottubru 2013. Fost id-dokumenti disponibbli għall-pubbliku waqt din l-inkjesta kien hemm, fost oħrajn, id-dokumenti msemmija fil-punt preċedenti ta’ din is-sentenza, jiġifieri l-qafas ta’ referenza, il-karta ta’ referenza u r-rapport dwar l-effetti ambjentali.
 26 Madankollu, la l-qafas ta’ referenza u lanqas il-karta ta’ referenza ma ġew adottati definittivament.
 27 Fil-frattemp, il-Gvern tal-Wallonie adotta d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014.
 28 Fis-6 ta’ Mejju 2014, P. D’Oultremont et ressqu talba intiża għall-annullament ta’ dan id-digriet quddiem il-qorti tar-rinviju, jiġifieri l-Conseil d’État (il‐Belġju). Insostenn tar-rikors tagħhom, P. D’Oultremont et iressqu, fost oħrajn, assenza ta’ konformità ta’ dan id-digriet mad-dispożizzjonijiet tad-Direttiva 2001/42, sa fejn ir-Reġjun tal-Wallonie adotta dan id-digriet mingħajr ma d-dispożizzjonijiet tiegħu kienu suġġetti għal proċedura ta’ evalwazzjoni tal-effetti u lanqas għal proċedura ta’ parteċipazzjoni pubblika.
 29 Ir-Reġjun tal-Wallonie u l-intervenjenti fil-kawża prinċipali, il-Fédération de l’énergie d’origine renouvelable et alternative ASBL (EDORA), iqisu, fir-rigward tagħhom, li l-istess digriet huwa estranju għall-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” fis-sens ta’ din id-direttiva.
 30 Il-qorti tar-rinviju tindika li, minkejja preċiżazzjonijiet miġjuba mill-Qorti tal-Ġustizzja fis-sentenza tas-17 ta’ Ġunju 2010, Terre wallonne u Inter-Environnement Wallonie (C‐105/09 u C‐110/09, EU:C:2010:355), it-tweġiba għall-mistoqsija dwar jekk id-dispożizzjonijiet tad-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 jikkostitwixxux “pjanijiet u programmi” ma hijiex immedjatament ovvja.
 31 Diffikultà partikolari tinsab, skont din il-qorti, fiċ-ċirkustanza li d-dispożizzjonijiet ta’ dan id-digriet huma separati mill-qafas ta’ referenza u mill-kartografija tas-siti għall-kostruzzjoni tal-eoliċi, imsemmija fil-punt 24 ta’ din is-sentenza, u li din iċ-ċirkustanza ċċaħħad lil dawn id-dispożizzjonijiet, tal-inqas parzjalment, mill-kontenut programmatiku għat-tfassil tal-produzzjoni ta’ enerġija eolika.
 32 F’din il-perspettiva, id-digriet tat-13 ta’ Far 2014 ma jiddefinixxix bħala “qafas komplet” ġabra ta’ miżuri kkoordinati li jirregolaw l-użu tal-parks eoliċi sabiex jiġi ppreservat l-ambjent. Issa, skont il-qorti tar-rinviju, xorta jibqa’ l-fatt li t-teħid inkunsiderazzjoni, waqt il-ħruġ tal-awtorizzazzjonijiet, ta’ regoli ta’ dan id-digriet li b’mod partikolari jirrigwardaw il-ħsejjes u l-effetti tad-dellijiet stroboskopiċi li jirriżultaw mill-funzjonament ta’ eoliċi, neċessarjament għandu bħala konsegwenza li jiġi stabbilit il-post ta’ kostruzzjoni tal-eoliċi fir-rigward tal-habitat.
 33 Jekk kellha tiġi adottata d-definizzjoni mogħtija mil-leġiżlatur reġjonali, fil-punt 13 tal-Artikolu D.6 tal-livre I tal-Kodiċi tal-Ambjent, tal-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” mill-mument li fih huma separati mill-qafas ta’ referenza u mill-kartografija li tiddeskrivi l-postijiet li huma fl-aħjar pożizzjoni għall-kostruzzjoni tal-eoliċi, il-kundizzjonijiet settorjali ma jikkostitwixxux, skont din il-qorti, waħedhom “proċess ta’ implementazzjoni progressiva u ordnata ta’ mezzi sabiex jintlaħaq għan speċifiku marbut mal-kwalità tal-ambjent”.
 34 Il-qorti tar-rinviju tippreċiża wkoll li l-kundizzjonijiet settorjali previsti mid-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 lanqas ma jiddeterminaw id-destinazzjoni jew is-sistema ta’ protezzjoni ta’ żona waħda jew iktar jew ta’ sit. Kull park eoliku huwa inkluż, indipendentement mis-sit magħżul, bla ħsara biss għal modulazzjoni tar-regoli ta’ ħsejjes skont iż-żona skont is-settur.
 35 Issa, skont din il-qorti, jidher li jirriżulta mill-Annessi I u II tad-Direttiva 2001/42, moqrija fid-dawl tal-punt 47 tas-sentenza tas-17 ta’ Ġunju 2010, Terre wallonne u Inter-Environnement Wallonie (C‐105/09 u C‐110/09, EU:C:2010:355), li pjan jew programm jirrigwarda neċessarjament żona ġeografikament limitata, bħal pereżempju, iż-“żoni vulnerabbli identifikati fil-kuntest tal-ġestjoni sostenibbli tan-nitroġenu fl-agrikoltura” fis-sens tad-Direttiva tal-Kunsill 91/676/KEE, tat-12 ta’ Diċembru 1991, dwar il-protezzjoni tal-ilma kontra t-tniġġis ikkawżat min-nitrati minn sorsi agrikoli (ĠU Edizzjoni Speċjali bil-Malti, Kapitolu 15, Vol. 2, p. 68) li kienet partikolarment inkwistjoni f’din is-sentenza.
 36 F’dawn iċ-ċirkustanzi, il-Conseil d’État iddeċieda li jissospendi l-proċeduri quddiemu u jagħmel lill-Qorti tal-Ġustizzja d-domanda preliminari li ġejja:
 “L-Artikoli 2(a) u 3(2)(a) tad-Direttiva [2001/42] dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent, jimplikaw li għandu jiġi kkwalifikat bħala “pjan jew programm” fis-sens ta’ dawn id-dispożizzjonijiet digriet leġiżlattiv li jinkludi diversi dispożizzjonijiet relatati mal-installazzjoni ta’ turbini li jaħdmu bir-riħ, inklużi miżuri ta’ sigurtà, ta’ kontroll, ta’ tiswija u ta’ garanziji finanzjarji, kif ukoll regoli dwar il-ħsejjes iddefiniti fir-rigward taż-żoni ta’ ppjanar, liema dispożizzjonijiet jirregolaw il-ħruġ ta’ permessi amministrattivi li jagħtu d-dritt lill-persuna responsabbli mill-kostruzzjoni li twaqqaf u li topera installazzjonijiet suġġetti ipso iure għall-evalwazzjoni tal-effetti fuq l-ambjent abbażi tad-dritt intern? ”
 37 Permezz tad-domanda tagħha, il-qorti tar-rinviju essenzjalment tistaqsi jekk l-Artikolu 2(a) u l-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42 għandhomx jiġu interpretati fis-sens li digriet leġiżlattiv, bħal dak inkwistjoni fil-kawża prinċipali, li jinkludi diversi dispożizzjonijiet relatati mal-installazzjoni ta’ eoliċi, li għandhom jiġu osservati fil-kuntest tal-ħruġ ta’ awtorizzazzjonijiet amministrattivi li jirrigwardaw il-kostruzzjoni u l-użu ta’ tali installazzjonijiet, jaqa’ taħt il-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” fis-sens ta’ din id-direttiva.
 38 L-ewwel nett, għandu jitfakkar li mill-premessa 4 tad-Direttiva 2001/42 jirriżulta li l-istima ambjentali hija għodda importanti biex ikunu integrati kunsiderazzjonijiet ambjentali fil-preparazzjoni u fl-adozzjoni ta’ ċerti pjanijiet u programmi.
 39 Sussegwentement, kif irrilevat l-Avukat Ġenerali fil-punt 34 tal-konklużjonijiet tagħha, id-delimitazzjoni tal-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” fir-rigward ta’ miżuri oħra li ma jidħlux fil-kamp ta’ applikazzjoni ratione materiae tad-Direttiva 2001/42 għandha ssir fir-rigward tal-għan essenzjali stabbilit fl-Artikolu 1 tagħha, jiġifieri li l-pjanijiet u programmi li x’aktarx ikollhom effetti sinjifikattivi fuq l-ambjent jiġu suġġetti għal stima ambjentali (ara, f’dan is-sens, is-sentenza tat-28 ta’ Frar 2012, Inter-Environnement Wallonie u Terre wallonne, C‐41/11, EU:C:2012:103, punt 40 u l-ġurisprudenza ċċitata).
 40 Konsegwentement, fid-dawl tal-iskop ta’ din id-direttiva li jikkonsisti li jiġi ggarantit livell għoli ta’ protezzjoni tal-ambjent, id-dispożizzjonijiet li jiddelimitaw il-kamp ta’ applikazzjoni tagħha, u b’mod partikolari dawk li jipprovdu d-definizzjonijiet tal-atti maħsuba minnha, għandhom jiġu interpretati b’mod wiesa’ (ara, f’dan is-sens, is-sentenzi tat-22 ta’ Marzu 2012, Inter-Environnement Bruxelles et, C‐567/10, EU:C:2012:159, punt 37, kif ukoll tal-10 ta’ Settembru 2015, Dimos Kropias Attikis, C‐473/14, EU:C:2015:582, punt 50).
 41 Fir-rigward tal-Artikolu 2(a) tad-Direttiva 2001/42, id-definizzjoni tal-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi”, li din id-dispożizzjoni tinkludi, tistabbilixxi l-kundizzjoni kumulattiva li dawn ikunu, minn naħa, ippreparati u/jew adottati minn awtorità fil-livell nazzjonali, reġjonali jew lokali jew ippreparati minn awtorità sabiex jiġu adottati mill-parlament jew mill-gvern, permezz ta’ proċedura leġiżlattiva u, min-naħa l-oħra, meħtieġa minn liġijiet, regolamenti jew dispożizzjonijiet amministrattivi.
 42 Mill-konstatazzjonijiet tal-qorti tar-rinviju jirriżulta li d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 tfassal u ġie adottat minn awtorità reġjonali, f’dan il-każ il-Gvern tal-Wallonie, u li dan id-digriet huwa meħtieġ mid-dispożizzjonijiet tad-digriet tal-11 ta’ Marzu 1999.
 43 Min-naħa tiegħu, l-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42 jipprevedi, bla ħsara għall-Artikolu 3(3), li stima ambjentali għandha ssir għall-pjanijiet u l-programmi kollha ppreparati, fost oħrajn, għas-settur tal-enerġija u li jiddefinixxu l-kuntest li fih l-implementazzjoni tal-proġetti elenkati fl-Annessi I u II tad-Direttiva 2011/92 tista’ tiġi awtorizzata fil-futur.
 44 Issa, huwa wkoll paċifiku li d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 jikkonċerna s-settur tal-enerġija u li jikkontribwixxi sabiex jiġi ddefinit il-qafas għall-implementazzjoni, fir-Reġjun tal-Wallonie, ta’ proġetti ta’ parks eoliċi, li jagħmlu parti mill-proġetti elenkati fl-Anness II tad-Direttiva 2011/92.
 45 Fir-rigward tal-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi”, jekk dan għandu ċertament ikopri ċertu territorju, madankollu xorta jibqa’ l-fatt li ma jirriżultax la mill-formulazzjoni tal-Artikolu 2(a) tad-Direttiva 2001/42 u lanqas minn dik tal-Artikolu 3(2)(a) ta’ din l-istess direttiva, li dawn il-pjanijiet jew programmi għandhom ikollhom bħala għan l-iżvilupp ta’ territorju partikolari. Fil-fatt, mill-formulazzjoni ta’ dawn id-dispożizzjonijiet jirriżulta li dawn huma intiżi, b’mod iktar wiesa’, għall-iżvilupp ta’ territorji jew ta’ żoni inġenerali.
 46 Issa, skont il-konstatazzjonijiet tal-qorti tar-rinviju, id-digriet tat-13 ta’ Frar 2014, li jikkonċerna t-territorju tar-Reġjun tal-Wallonie kollu u l-valuri limiti li huwa jipprevedi fil-qasam ta’ ħsejjes jippreżentaw rabta stretta ma’ dan it-territorju, peress li dawn il-limiti huma ddeterminati skont tipi differenti ta’ assenjazzjoni ta’ żoni ġeografiċi kkunsidrati.
 47 Fir-rigward taċ-ċirkustanza li d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 ma jiddefinixxix qafas biżżejjed komplet f’dak li jikkonċerna s-settur eoliku, għandu jitfakkar li l-eżami tal-kriterji stabbiliti fl-Artikolu 2(a) u fl-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42, sabiex jiġi stabbilit jekk digriet, bħal dak inkwistjoni fil-kawża prinċipali, jistax jaqa’ taħt dan il-kunċett, għandu b’mod partikolari jitwettaq fid-dawl tal-għan ta’ din id-direttiva li, hekk kif jirriżulta mill-punt 39 ta’ din is-sentenza, jikkonsisti li d-deċiżjonijiet li jistgħu jkollhom effetti sinjifikattivi fuqu jiġu suġġetti għal stima ambjentali.
 48 Barra minn hekk, hekk kif sostniet l-Avukat Ġenerali fil-punt 55 tal-konklużjonijiet tagħha, għandhom jiġu evitati strateġiji possibbli ta’ evażjoni tal-obbligi stabbiliti mid-Direttiva 2001/42 li jistgħu jimmaterjalizzaw ruħhom minn frammentazzjoni ta’ miżuri, li għalhekk inaqqsu l-effett utli ta’ din id-direttiva (ara, f’dan is-sens, is-sentenza tat-22 ta’ Marzu 2012, Inter-Environnement Bruxelles et, C‐567/10, EU:C:2012:159, punt 30 u l-ġurisprudenza ċċitata).
 49 Fir-rigward ta’ dan l-għan, hemm lok li jiġi rrilevat li l-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” huwa relatat ma’ kull att li jistabbilixxi, billi jiddefinixxi regoli u proċeduri ta’ kontroll applikabbli għas-settur ikkonċernat, ġabra sinjifikattiva ta’ kriterji u ta’ modalitajiet għall-awtorizzazzjoni u għall-implementazzjoni ta’ proġett wieħed jew iktar li jistgħu jkollhom effetti sinjifikattivi fuq l-ambjent (ara, f’dan is-sens, is-sentenza tal-11 ta’ Settembru 2012, Nomarchiaki Aftodioikisi Aitoloakarnanias et, C‐43/10, EU:C:2012:560, punt 95 kif ukoll il-ġurisprudenza ċċitata).
 50 F’dan il-każ, hemm lok li jitfakkar li d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014 jirrigwarda, b’mod partikolari, ir-regoli tekniċi, il-modalitajiet ta’ użu (b’mod partikolari d-dellijiet stroboskopiċi), il-prevenzjoni ta’ inċidenti u ta’ nirien (fost oħrajn il-waqfien tat-turbina), ir-regoli ta’ livell ta’ ħsejjes, it-tiswija kif ukoll il-kostituzzjoni ta’ garanziji finanzjarji għall-eoliċi. Tali regoli għandhom importanza u portata suffiċjentement sinjifikattivi għad-determinazzjoni tal-kundizzjonijiet applikabbli għas-settur ikkonċernat u l-għażliet b’mod partikolari ta’ natura ambjentali magħmula permezz ta’ dawn ir-regoli huma mitluba sabiex jiġu stabbiliti l-kundizzjonijiet li fihom il-proġetti konkreti ta’ kostruzzjoni u ta’ użu ta’ siti eoliċi jistgħu jiġu awtorizzati fil-futur.
 51 Fl-aħħar nett, filwaqt li bbaża ruħu fuq il-Konvenzjoni ta’ Århus u fuq il-Protokoll ta’ Kiev, il-Gvern Franċiż jipproponi li ssir distinzjoni bejn il-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” u dak ta’ “leġiżlazzjoni ġenerali” li taħtu jaqa’ d-digriet tat-13 ta’ Frar 2014, b’tali mod li dan tal-aħħar ma jirriżultax mill-kamp ta’ applikazzjoni tad-Direttiva 2001/42.
 52 F’dan ir-rigward, għandu jiġi enfasizzat, minn naħa, li mill-formulazzjoni stess tal-ewwel inċiż tal-Artikolu 2(a) ta’ din id-direttiva, ikkorroborata f’dan is-sens mill-ġurisprudenza mfakkra fil-punt 49 ta’ din is-sentenza, jirriżulta li l-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi” jista’ jkopri atti normattivi adottati permezz ta’ leġiżlazzjoni jew regolament.
 53 Min-naħa l-oħra, kif sostniet l-Avukat Ġenerali fil-punt 70 tal-konklużjonijiet tagħha, id-Direttiva 2001/42 tagħmel distinzjoni bejn il-Konvenzjoni ta’ Århus u l-Protokoll ta’ Kev sa fejn din id-direttiva ma tinkludix preċiżament dispożizzjonijiet speċifiċi relatati ma’ politiki jew ma’ leġiżlazzjonjiet ġenerali li jeħtieġu delimitazzjoni fir-rigward ta’ “pjanijiet u programmi”.
 54 Minn dawn il-kunsiderazzjonijiet preċedenti jirriżulta li d-domanda magħmula għandha tiġi risposta li l-Artikolu 2(a) u l-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42 għandhom jiġu interpretati fis-sens li digriet leġiżlattiv, bħal dak inkwistjoni fil-kawża prinċipali, li jinkludi diversi dispożizzjonijiet relatati mal-installazzjoni ta’ eoliċi, li għandhom jiġu osservati fil-kuntest tal-ħruġ ta’ awtorizzazzjonijiet amministrattivi li jirrigwardaw il-kostruzzjoni u l-użu ta’ tali installazzjonijiet, jaqa’ taħt il-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi”, fis-sens ta’ din id-direttiva.
 55 Peress li l-proċedura għandha, fir-rigward tal-partijiet fil-kawża prinċipali, in-natura ta’ kwistjoni mqajma quddiem il-qorti tar-rinviju, hija din il-qorti li tiddeċiedi fuq l-ispejjeż. L-ispejjeż sostnuti għas-sottomissjoni tal-osservazzjonijiet lill-Qorti tal-Ġustizzja, barra dawk tal-imsemmija partijiet, ma jistgħux jitħallsu lura.
 Għal dawn il-motivi, il-Qorti tal-Ġustizzja (It-Tieni Awla), taqta’ u tiddeċiedi:
 L‐Artikolu 2(a) u l-Artikolu 3(2)(a) tad-Direttiva 2001/42 tal-Parlament Ewoprew u tal-Kunsill, tas-27 ta’ Ġunju 2001, dwar l-istima tal-effetti ta’ ċerti pjanijiet u programmi fuq l-ambjent, għandhom jiġu interpretati fis-sens li digriet leġiżlattiv, bħal dak inkwistjoni fil-kawża prinċipali, li jinkludi diversi dispożizzjonijiet relatati mal-installazzjoni ta’ eoliċi, li għandhom jiġu osservati fil-kuntest tal-ħruġ ta’ awtorizzazzjonijiet amministrattivi li jirrigwardaw il-kostruzzjoni u l-użu ta’ tali installazzjonijiet, jaqa’ taħt il-kunċett ta’ “pjanijiet u programmi”, fis-sens ta’ din id-direttiva.
 * Lingwa tal-kawża: il-Franċiż.


type: wikipedia

text:
Bofors BILL (Bofors Infantry Light and Lethal anti-tank missile), i svenska försvarsmakten benämnd robot 56, kort rb 56, alternativt robotsystem 56, kort rbs 56, för systemet i helhet, är ett svenskt pansarvärnsrobotsystem med medellång räckvidd utvecklat av Bofors under början av 1980-talet. Roboten är utvecklad i samarbete med den svenska armén och anpassad för infanterisoldater. Den fungerar enligt principen ovanflygande toppattack (OTA) och var vid sin introduktion 1988 den första roboten i världen att använda denna funktion.
 Systemet består av en robottub, robot, lavett, dagsikte, nattsikte och en transportlåda. Systemet bemannas av 3 soldater: en skytt, en laddare och en gruppchef.
 Historik
 Bofors BILL utvecklades mellan 1979 till 1985 och demonstrerades för första gången 1982. Serieleverans till den svenska försvarsmakten påbörjades 1988 och var i bruk fram till 2013 då den helt ersattes med Robot 57.
 I december 2021 publicerade Försvarets materielverk att man tecknat kontrakt på 200 miljoner kronor med Saab för att återanskaffa pansarvärnsrobot 56 Bill till Försvarsmakten. Detta i väntan på att Försvarsmakten ska införa en ny, modern, medelräckviddig, pansarvärnsrobot, med planerad leverans från år 2025.
 Funktion
 Bofors BILL använder sig av OTA-principen (ovanflygande toppattack) för att bekämpa mål. Ovanflygande toppattack innebär att robotens styrautomatik flyger den över målet och detonerar den nedåtriktade laddningen när den befinner sig rakt ovanför målet. Verkan består av en eller två RSV-strålar (BILL 1 gentemot BILL 2) som skjuts ut från robotens undersida och slår igenom målets tak. Roboten använder sig av ett så kallat zonrör (en form av radar) för att känna av när den ligger över målet i banan.
 Varianter
 Två huvudmodeller av roboten har tagits fram av Bofors:
 BILL 1 – I svenska försvarsmakten benämnd Robot 56A (RB 56A). Försedd med en framåtvinklad RSV-laddning i robotens center med 30° grader lutning från vågrätt.
 BILL 2 – I svenska försvarsmakten benämnd Robot 56B (RB 56B). Försedd med två nedåtriktade RSV-laddningar; en främre, en bakre, vilka fungerar som tandemladdningar mot reaktivt takpansar.
 Systemdata
 Robottub
 Dimensioner:
 Med ändhuvar: Längd: 1375 mm, Diameter: 350 mm, Vikt: 20 kg
 Utan ändhuvar: Längd: 1175 mm, Diameter: 220 mm Vikt: 18 kg
 Robotprojektilen dimensioner:
 Längd: 900 mm Diameter: 150 mm Vikt: 10,9 kg
 Lavetten
 Kompensering för marklut max:
 Medlut: 10 grader, Motlut: 20 grader, Sidlut: +/-15 grader
 Riktområde Höjd:+/- 10 grader, Sida:+/- 45 grader
 Eldområde från markplan till lagring mellan centrumrör och siktdämpare: 0,6 - 0,8 m
 Dimensioner:
 Transp.läge: Längd: 1 070 mm Höjd: 500 mm Bredd: 310 mm
 Utfällt: Bredd 1 120 mm
 Vikt: 11,5 kg
 Dagsikte
 Förstoring: 8x Synfält sida: 110 streck (mrad)
 Synfält höjd: 70 streck (mrad)
 Dimensioner inkl stötskydd:
 Längd: 350 mm, Bredd: 220 mm, Höjd: 260 mm, Vikt (inkl transp.låda): 5 kg
 Nattsikte
 Förstoring: 1x
 Vikt: 9 kg
 Värmekänslighet: 0.1° C på 1000 m
 Transportlåda
 Längd: 435 mm
 Bredd: 310 mm
 Höjd: 340 mm
 Vikt: 3,9 kg
 Användare
 1985–2013, 2021–2025*
 Se även
 Saudiaffären/Projekt Simoom (brännhet ökenvind)
 Robot 57 NLAW
 Fotnoter
 Referenser
 Noter
 Externa länkar
 YouTube - RBS-56B Bill2 ATGW
 Robotmuseum - RBS 56 BILL
 Robot 56 Bill på Soldf.com
 Svenska pansarvärnsrobotar
 Produkter från Bofors
 Svensk krigsmateriel under kalla kriget


type: contracts

text:
 20.7.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 189/27
 РЕШЕНИЕ НА СЪВМЕСТНИЯ КОМИТЕТ НА ЕИП
 No 19/2016
 от 5 февруари 2016 година
 за изменение на приложение II (Технически правила, стандарти, изпитвания и сертифициране) към Споразумението за ЕИП [2017/1302]
 СЪВМЕСТНИЯТ КОМИТЕТ НА ЕИП,
 като взе предвид Споразумението за Европейското икономическо пространство („Споразумението за ЕИП“), и по-специално член 98 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 Регламент (ЕС) 2015/2030 на Комисията от 13 ноември 2015 г. за изменение на Регламент (ЕО) No 850/2004 на Европейския парламент и на Съвета относно устойчивите органични замърсители, изразяващо се в изменение на приложение I (1) следва да бъде включен в Споразумението за ЕИП.
 (2)
 Поради това приложение II към Споразумението за ЕИП следва да бъде съответно изменено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩОТО РЕШЕНИЕ:
 Член 1
 В точка 12ц (Регламент (ЕО) No 850/2004 на Европейския парламент и на Съвета) от глава XV от приложение II към Споразумението за ЕИП се добавя следното тире:
 „—
 32015 R 2030: Регламент (ЕС) 2015/2030 на Комисията от 13 ноември 2015 г. (ОВ L 298, 14.11.2015 г., стр. 1).“
 Член 2
 Текстовете на Регламент (ЕС) 2015/2030 на исландски и норвежки език, които ще бъдат публикувани в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз, са автентични.
 Член 3
 Настоящото решение влиза в сила на 6 февруари 2016 г., при условие че са внесени всички нотификации, предвидени в член 103, параграф 1 от Споразумението за ЕИП (*1).
 Член 4
 Настоящото решение се публикува в раздела за ЕИП и в притурката за ЕИП към Официален вестник на Европейския съюз.
 Съставено в Брюксел на 5 февруари 2016 година.
 За Съвместния комитет на ЕИП
 Председател
 Claude MAERTEN
 (1) ОВ L 298, 14.11.2015 г., стр. 1.
 (*1) Без отбелязани конституционни изисквания.


text:
Daň z příjmů fyzických osob | Daňový portál
 Každá fyzická osoba, která má na území ČR trvalý pobyt, nebo která zde trvalý pobyt sice nemá, ale na území ČR se převážně zdržuje, musí platit daň z příjmů dle zákona č.586/1992 Sb., ve znění pozdějších předpisů. Daň se platí z příjmů pocházejících z tuzemska i ze zahraničních zdrojů.
 Jednotlivé paragrafy zmiňovaného zákona přesně stanovují, jaké příjmy podléhají daňovým odvodům (příjem ze závislé činnosti a funkční požitky - § 6 , příjem ze samostatné činnosti - § 7, příjem z kapitálového majetku - § 8, příjem z nájmu a ostatní příjmy - § 9, 10 zákona).
 Zcela jasně je v § 4 zákona o daních z příjmů také definováno, které příjmy jsou z daňové povinnosti vyloučeny. Například to jsou stipendia studentů, dávky sociální podpory, plnění náhrady škody plynoucí z pojištění majetku, příjmy z provozu malých elektráren do 1 MW, úvěry, půjčky atd.
 Nejvýznamnější zdrojem daně z příjmů pro státní pokladnu je daň z příjmu ze závislé činnosti a funkčních požitků. V podstatě se jedná o zdanění mzdy. Aby zaměstnanci, ale i finanční úřady nebyly zahlceny obří administrativou týkající se této daňové povinnosti, je povinností těch subjektů, které mzdy a další příjmy tohoto typu vyplácí, odvádět zálohy na mzdy a konečnou daň za své zaměstnance včetně vyřizování příslušné administrativy vůči FÚ.
 Více o této problematice najdete na našich stránkách například v textech Zdanění příjmů fyzických osob ze závislé činnosti a Daň z příjmů. Novinky a komentáře k daním z příjmů najdete v oddílu Daně, nebo v přímo v sekci Aktuality tohoto daňového portálu.
 Zde najdete kompletní texty zákona o daních z příjmů č. 586/1992 Sb.
 Jak zvládnout daňové přiznání na poslední chvíli
 Datum článku: 29. 03. 2017
 Termín podání letošního daňového přiznání se kvapem blíží. Poslední termín připadl letos na 3. dubna. Pokud...
 Datum článku: 24. 03. 2017
 Termín k podání daňového přiznání za uplynulý rok se neodvratně blíží. Se stoupající nervozitou také...
 Nejčastější chyby při podání daně z příjmu
 Datum článku: 02. 03. 2017
 Ne každý daňový poplatník dokáže vyplnit daňové přiznání bez jediné chybičky. Za svůj omyl však každý...
 Státní rozpočet i další dostali větší porci na vybraných daních
 Datum článku: 25. 07. 2016
 Ekonomicky se daří lépe a zlepšuje se i koncepce a systém výběru daní, což ukazuje i ohlédnutí zpět za prvním...
 Dnešní den bude daňovými a účetními informacemi doslova přetékat. O konferenci o QR fakturách, která bude...


text:
Adolescentie is de overgang in de ontwikkeling tussen de jeugd en volledige volwassenheid, de periode waarin een persoon biologisch, maar niet emotioneel volgroeid is.
 De leeftijden die beschouwd worden als onderdeel van de adolescentie verschillen per cultuur. De Wereldgezondheidsorganisatie definieert adolescentie als de periode van iemands leven tussen de het 10e en 20e levensjaar. De Van Dale stelt dat een adolescent een jongere is van ca. 11 tot 20 jaar. In het model van identiteitsontwikkeling van Erik Erikson wordt de adolescentie beschouwd als de periode van ongeveer 14 jaar tot grofweg midden twintig.
 Adolescentie is een cultureel en sociaal fenomeen en daarom zijn de grenzen niet gemakkelijk te binden aan fysieke mijlpalen. Het woord stamt af van het Latijnse werkwoord adolescere, dat opgroeien betekent. De periode kan worden herkend aan ontwikkelingen in de psychologie, persoonlijkheid en academische carrière van een persoon. Bij de aanvang van de adolescentie volgen kinderen gewoonlijk het middelbaar onderwijs.
 Een persoon die zich in zijn adolescentie bevindt, wordt een adolescent genoemd. De term adolescent heeft niet de sterke connotatie van 'dwarsligger', die het woord puber wel heeft. Puberteit verwijst over het algemeen naar de overgangsfase tussen de kindertijd en de adolescentie, hoewel de begrippen in het dagelijks gebruik elkaar gedeeltelijk overlappen.
 Persoon naar eigenschap
 Psychologie


text:
Sprzedaż lokalu w nowym JPK_VAT - Wojciech Zajączkowski
 Home Sprzedaż lokalu w nowym JPK_VAT
 W związku z nowym rozporządzeniem Ministra Finansów, Inwestycji i Rozwoju z dnia 15 października 2019 r. w sprawie szczegółowego zakresu danych zawartych w deklaracjach podatkowych i w ewidencji w zakresie podatku od towarów i usług (Dz.U. 2019, poz. 1988) oraz ustawą z dnia 4 lipca 2019 r. o zmianie ustawy o podatku od towarów i usług oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2019, poz. 1520), a także ustawą z dnia 31 marca 2020 r. o zmianie ustawy o szczególnych rozwiązaniach związanych z zapobieganiem, przeciwdziałaniem i zwalczaniem COVID-19, innych chorób zakaźnych oraz wywołanych nimi sytuacji kryzysowych oraz niektórych innych ustaw (Dz.U. 2020, poz. 568) wszyscy podatnicy VAT czynni będą od rozliczenia za lipiec 2020 r. zobowiązani do comiesięcznego przekazywania do Ministerstwa Finansów nowego pliku JPK_VAT – dokumentu elektronicznego obejmującego deklarację i ewidencję dla celów VAT.
 W świetle § 10 ww. rozporządzenia ewidencja sprzedaży powinna zawierać m.in. podstawę opodatkowania wraz z ewentualnie występującym podatkiem należnym, NIP sprzedawcy i nabywcy, nazwę sprzedawcy i nabywcy, numer faktury, datę wystawienia faktury oraz datę sprzedaży. Jednakże poza tymi niezbędnymi elementami od 1 lipca 2020 r. ewidencja będzie zawierała również inne nowe elementy, których do tej pory w ewidencji sprzedaży nie było.
 Zgodnie z § 10 ust. 3 pkt 1 ww. rozporządzenia poza danymi, o których mowa w ust. 1 i 2 (czyli danymi o sprzedawcy i nabywcy oraz danymi wynikającymi z faktury), ewidencja zawiera następujące oznaczenia dotyczące dostawy:
 f) urządzeń elektronicznych oraz części i materiałów do nich, wyłącznie określonych w poz. 7–9, 59–63, 65, 66, 69 i 94–96 załącznika nr 15 do ustawy – oznaczenie „06”,
 g) pojazdów oraz części samochodowych o kodach wyłącznie CN 8701–8708 oraz CN 8708 10 – oznaczenie „07”,
 h) metali szlachetnych oraz nieszlachetnych – wyłącznie określonych w poz. 1–3 załącznika nr 12 do ustawy oraz w poz. 12–25, 33–40, 45, 46, 56 i 78 załącznika nr 15 do ustawy – oznaczenie „08”,
 i) leków oraz wyrobów medycznych – produktów leczniczych, środków spożywczych specjalnego przeznaczenia żywieniowego oraz wyrobów medycznych, objętych obowiązkiem zgłoszenia, o którym mowa w art. 37av ust. 1 ustawy z dnia 6 września 2001 r. – Prawo farmaceutyczne (Dz. U. z 2019 r. poz. 499, z późn. zm.4)) – oznaczenie „09”,
 j) budynków, budowli i gruntów – oznaczenie „10”.
 Pod literą j) normodawca wymienił budynki, budowle i grunty. Ich sprzedaż w ewidencji sprzedaży będzie oznaczana cyfrą 10 (oznaczenie GTU_10). Należy zaznaczyć, że nie chodzi o to, aby faktura przekazywana nabywcy zawierała takie oznaczanie, lecz o to, aby w ewidencji sprzedaży faktura sprzedaży z wykazaną choćby jedną pozycją towarów klasyfikowanych do budynków, budowli i gruntów posiadała oznaczenie 10, które to oznaczenie będzie widoczne w pliku JPK_VAT i wraz z tym plikiem zostanie przesłane do Ministerstwa Finansów.
 Czy jednak dokonując dostaw budynków, budowli i gruntów wykazanie oznaczenia „10” będzie niezbędne wyłącznie, gdy dokona się sprzedaży całego budynku, budowli i gruntu? Czy sprzedaż części budynku, czy budowli skutkuje oznaczeniem takiej transakcji symbolem GTU_10?
 Ustawa o VAT w wielu miejscach wyraźnie posługuje się określeniem części budynku lub budowli. W art. 2 pkt 14 wskazano, że przez pierwsze zasiedlenie – rozumie się przez to oddanie do użytkowania pierwszemu nabywcy lub użytkownikowi lub rozpoczęcie użytkowania na potrzeby własne budynków, budowli lub ich części. W art. 2 pkt 14a) ww. ustawy przez wytworzenie nieruchomości – rozumie się przez to wybudowanie budynku, budowli lub ich części, lub ich ulepszenie w rozumieniu przepisów o podatku dochodowym.
 W art. 29a ust. 8 ustawy o VAT wskazano: w przypadku dostawy budynków lub budowli trwale z gruntem związanych albo części takich budynków lub budowli z podstawy opodatkowania nie wyodrębnia się wartości gruntu.
 W art. 41 ust. 12d ww. ustawy wskazano, że przez roboty konserwacyjne, o których mowa w ust. 12, rozumie się roboty mające na celu utrzymanie sprawności technicznej elementów budynku lub jego części, inne niż remont.
 W myśl art. 43 ust. 1 pkt 10 ustawy o VAT zwalnia się od podatku: dostawę budynków, budowli lub ich części, z wyjątkiem gdy (...). W art. 43 ust. 1 pkt 10a) ww. ustawy jest mowa o dostawie budynków, budowli lub ich części.
 Również w art. 113 ust. 13 pkt 1 lit c) ustawy o VAT postanowiono, że zwolnień, o których mowa w ust. 1 i 9, nie stosuje się do podatników dokonujących dostaw budynków, budowli lub ich części, w przypadkach, o których mowa w art. 43 ust. 1 pkt 10 lit. a i b.
 Z powyższych przykładowych regulacji ustawy o VAT jednoznacznie wynika, że ustawodawca rozróżnia rzeczy od części rzeczy, budynki od części budynków, budowle od ich części.
 Widać to wyraźnie w przy analizie art 41 ust. 12a ustawy o VAT, gdzie wskazuje się, że przez budownictwo objęte społecznym programem mieszkaniowym rozumie się obiekty budownictwa mieszkaniowego lub ich części, z wyłączeniem lokali użytkowych, lokale mieszkalne w budynkach niemieszkalnych sklasyfikowanych w Polskiej Klasyfikacji Obiektów Budowlanych w dziale 12, oraz obiekty sklasyfikowane w Polskiej Klasyfikacji Obiektów Budowlanych w klasie ex 1264.
 Ponieważ ustawodawca przez obiekty budownictwa mieszkaniowego – rozumie się budynki mieszkalne stałego zamieszkania sklasyfikowane w Polskiej Klasyfikacji Obiektów Budowlanych w dziale 11 (art. 2 pkt 12 ustawy o VAT), to części obiektów budownictwa mieszkaniowego, o których mowa w art. 41 ust. 12a, to zasadniczo lokale (mieszkaniowe lub użytkowe).
 Należy więc zastanowić się, czy sprzedaż niewyodrębnionych części budowli lub budynku, sprzedaż lokali w budynkach lub udziału w tych lokalach, sprzedaż udziału w gruncie winna być oznaczana znacznikiem GTU_10 w raportowanej do Ministerstwa Finansów ewidencji VAT. Odpowiedź na to pytanie wydaje się jasna. Skoro ustawodawca w rozporządzeniu nie wskazał części budynku, budowli, czy gruntu sprzedaż udziału w nieruchomości lub wyodrębnionego lokalu nie powinna być raportowana poprzez JPK_VAT. Stanowisko to podlega wzmocnieniu, gdy sięgnie się do ustawy o VAT, gdzie wielokrotnie jest mowa o części budynku, czy budowli. Skoro w rozporządzeniu nie ma mowy o części tych towarów, to wobec tego należy uznać, że chodzi jedynie o budynek, budowlę lub grunt, której jedynym właścicielem jest sprzedawca.
 Stanowisko powyższe, choć literalnie poprawne, sprzeczne jest jednak zapewne z celem jaki chciało uzyskać Ministerstwo Finansów.
 Ponieważ jednak ewentualne ukaranie podatnika za nieprawidłowo prowadzoną ewidencję będzie zawsze poprzedzone wezwaniem przez urząd skarbowy podatnika do skorygowania błędów wraz z ich wskazaniem (art. 109 ust. 3f ustawy o VAT, który wejdzie w życie z dniem 1 lipca 2020 r.) , będzie czas na to aby takie oznaczenia ewentualnie poprawić lub też uznać mimo wszystko, że ewidencja ta jest prawidłowa.
 Należy też pamiętać, że oznaczenie faktury znacznikiem GTU_10 „na wyrost” jest również nieprawidłowe i może również spotkać się z żądaniem ze strony organu podatkowego korekty takiego oznaczenia.
 24 maja 2020 / VAT / Tagi: JPK, VAT, zmiany


text:
Nicaragua riigipeade loend loetleb iseseisva Nicaragua riigipead sõltumata nende ametinimetusest alates 1838. aastast.
 Nicaragua iseseisvus küll Hispaania võimu alt juba 1821. aastal, kuid kuulus osariigina 1821–1823 Mehhiko keisririiki, 1823–1824 Kesk-Ameerika Ühendprovintsidesse ja seejärel kuni 1838. aastani Kesk-Ameerika Liitvabariiki. 1838. aastal eraldus Nicaragua esimese riigina liitvabariigist.
 Aastatel 1838–1854 kandsid Nicaragua riigipead ülemdirektori ametinimetust, alates 1854. aastast on riigipea ametinimetus president. Kuna 1850. aastatel oli Nicaraguas tihti mitu paralleelset valitsust, oli ülemdirektori ametinimetus paralleelselt presidendi ametinimetusega kasutusel veel kuni 1855. aastani.
 Riigipead
 Riigipeade loendid


text:
 7.9.2006
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 245/40
 ETA:N SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 70/2006,
 tehty 2 päivänä kesäkuuta 2006,
 ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ”sopimus”, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XXI muutettiin 28 päivänä huhtikuuta 2006 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 52/2006 (1).
 (2)
 Ammatillista koulutusta yrityksissä koskevista tilastoista 7 päivänä syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1552/2005 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Yhteisön tulo- ja elinolotilastoista (EU-SILC) annetun asetuksen (EY) N:o 1177/2003 muuttamisesta 7 päivänä syyskuuta 2005 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1553/2005 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi 20 päivänä lokakuuta 2005 annettu komission asetus (EY) N:o 1722/2005 (4) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (5)
 Kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta 25 päivänä toukokuuta 2005 annettu komission suositus KOM(2005)217 (5) olisi otettava osaksi sopimusta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Muutetaan sopimuksen liite XXI seuraavasti:
 1.
 Lisätään 18p kohdan (komission asetus (EY) N:o 13/2005) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”18q.
 32005 R 1552: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1552/2005, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005, ammatillista koulutusta yrityksissä koskevista tilastoista (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 1).
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetusta koskee seuraava mukautus:
 Tätä asetusta ei sovelleta Islantiin ja Liechtensteiniin.”
 .
 2.
 Lisätään 18i kohtaan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1177/2003) seuraava:
 ”, sellaisena kuin se on muutettuna seuraavalla:
 —
 32005 R 1553: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1553/2005, annettu 7 päivänä syyskuuta 2005 (EUVL L 255, 30.9.2005, s. 6).”
 .
 3.
 Lisätään 19t kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 1161/2005) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”19u.
 32005 R 1722: komission asetus (EY) N:o 1722/2005, annettu 20 päivänä lokakuuta 2005, asuntopalvelujen arvioimista koskevista periaatteista markkinahintaisen bruttokansantulon yhdenmukaistamisesta annetun neuvoston asetuksen (EY, Euratom) N:o 1287/2003 soveltamiseksi (EUVL L 276, 21.10.2005, s. 5).”
 .
 4.
 Lisätään 17b kohdan jälkeen (komission asetus (EY) N:o 831/2002) seuraava:
 ”SÄÄDÖKSET, JOIHIN SOPIMUSPUOLTEN ON KIINNITETTÄVÄ HUOMIOTA
 Sopimuspuolet kiinnittävät huomiota seuraavan säädöksen sisältöön:
 17c.
 52005 PC 0217: komission suositus KOM(2005) 217, annettu 25 päivänä toukokuuta 2005 kansallisten ja yhteisön tilastoviranomaisten riippumattomuudesta, koskemattomuudesta ja vastuuvelvollisuudesta (EUVL C 172, 12.7.2005, s. 22).”
 .
 2 artikla
 Asetuksen (EY) N:o 1552/2005 norjaksi ja asetusten (EY) N:o 1553/2005, 1722/2005 ja suosituksen KOM(2005) 217 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 3 päivänä kesäkuuta 2006, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (6).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 2 päivänä kesäkuuta 2006.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 R. WRIGHT
 (1) EUVL L 175, 29.6.2006, s. 103.
 (2) EUVL L 255, 30.9.2005, s. 1.
 (3) EUVL L 255, 30.9.2005, s. 6.
 (4) EUVL L 276, 21.10.2005, s. 5.
 (5) EUVL C 172, 12.7.2005, s. 22.
 (6) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.