text:
 11/Volumul 9
 RO
 Jurnalul Ofícial al Uniunii Europene
 290
 21994A0827(01)
 L 223/24
 JURNALUL OFÍCIAL AL UNIUNII EUROPENE
 ACORD DE COOPERARE
 între Comunitatea Europeană și Republica India privind parteneriatul și dezvoltarea
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 pe de o parte,
 GUVERNUL INDIEI,
 pe de altă parte,
 AVÂND ÎN VEDERE relațiile excelente și legăturile de prietenie tradiționale existente între Comunitatea Economică și statele membre, denumite în continuare „Comunitatea”, și Republica India, denumită în continuare „India”;
 RECUNOSCÂND importanța consolidării legăturilor și a consolidării parteneriatului dintre Comunitate și India;
 AVÂND ÎN VEDERE fundamentul pentru o strânsă cooperare între India și Comunitate stabilit prin primul acord dintre India și Comunitate semnat la 17 decembrie 1973, extins ulterior de Acordul de cooperare comercială și economică semnat la 23 iunie 1981;
 CONSTATÂND cu satisfacție realizările înregistrate în urma acestor acorduri;
 REAFIRMÂND importanța pe care o acordă principiilor Cartei Organizației Națiunilor Unite și respectării principiilor democratice și a drepturilor omului;
 INSPIRATE de voința comună de a consolida, extinde și diversifica relațiile între ele în domenii de interes comun, pe baza egalității, nediscriminării și a avantajelor reciproce;
 RECUNOSCÂND consecințele pozitive ale procesului de reformă economică în vederea modernizării economiei, întreprinse în India, pentru a consolida relațiile comerciale și economice dintre India și Comunitate;
 DORNICE să creeze condiții favorabile pentru dezvoltarea și diversificarea substanțială a comerțului și industriei între Comunitate și India, în cadrul unor relații mai dinamice, pe care atât India, cât și de Comunitatea și le doresc, care să favorizeze, în interesul lor comun și în conformitate cu necesitățile de dezvoltare, fluxurile de investiții, cooperarea economică și comercială în domenii de interes comun, inclusiv în știință și tehnologie, și să încurajeze cooperarea culturală;
 ȚINÂND SEAMA de necesitatea de a susține eforturile autorităților indiene pentru dezvoltare economică, în special pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale săracilor;
 AVÂND ÎN VEDERE importanța pe care Comunitatea și India o acordă protecției mediului la nivel local și global și utilizării durabile a resurselor naturale, și recunoscând legăturile existente între mediu și dezvoltare;
 LUÂND ÎN CONSIDERARE apartenența lor la Acordul General pentru Tarife și Comerț (GATT), importanța principiilor acestuia și necesitatea de a menține și consolida normele care promovează comerțul liber și eliminarea barierelor din calea acestuia, în condiții stabile, transparente și nediscriminatorii;
 CONVINSE că relațiile dintre ele au depășit domeniul de aplicare a acordului încheiat în 1981,
 CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,
 pe Willy CLAES,
 Ministrul relațiilor externe al Regatului Belgiei,
 Președinte în exercițiu al Consiliului Uniunii Europene,
 pe Manuel MARIN
 Membru al Comisiei Comunităților Europene,
 GUVERNUL INDIEI,
 pe Pranab MUKHERJEE,
 Ministrul Comerțului,
 AU CONVENIT CELE CE URMEAZĂ:
 Articolul 1
 Fundament și obiective
 (1) Respectarea drepturilor omului și a principiilor democratice este fundamentul cooperării între părțile contractante și al dispozițiilor prezentului acord și constituie un element esențial al acordului.
 (2) Obiectivul principal al prezentului acord este de a consolida și dezvolta, prin intermediul dialogului și al parteneriatului, diferitele aspecte ale cooperării între părțile contractante pentru a stabili cele mai bune și strânse relații între acestea.
 Această cooperare se va concentra, în special, pe:
 —
 continuarea dezvoltării și a diversificării schimburilor comerciale și a investițiilor, în interesul reciproc al părților contractante, luând în considerare situația economică respectivă a fiecăreia;
 —
 facilitarea unei mai bune cunoașteri reciproce și a consolidării legăturilor dintre cele două regiuni în domeniile tehnic, economic și cultural;
 —
 constituirea unei capacități economice pentru India de a interacționa mai eficient cu Comunitatea;
 —
 accelerarea ritmului de dezvoltare economică a Indiei, sprijinirea eforturilor depuse de India pentru constituirea capacităților economice proprii, prin furnizarea resurselor și a asistenței tehnice din partea Comunității, în cadrul politicilor și reglementărilor sale de cooperare, în special pentru a îmbunătăți condițiile de viață ale celor mai sărace segmente ale populației;
 —
 dezvoltarea, în interesul lor comun, a formelor de cooperare economică existente și a celor noi, pentru promovarea și facilitarea schimburilor și legăturilor între comunitățile lor de afaceri, luând în considerare punerea în aplicare a reformelor economice indiene și a oportunităților de creare a unui climat favorabil investițiilor;
 —
 sprijinirea protecției mediului și a gestionării durabile a resurselor naturale.
 (3) Ținând cont de obiectivele prezentului acord, părțile contractante recunosc importanța consultărilor reciproce în chestiuni internaționale, economice și comerciale de interes comun.
 Articolul 2
 Tratamentul pe baza clauzei națiunii celei mai favorizate
 Comunitatea și India își acordă reciproc tratamentul pe baza clauzei națiunii celei mai favorizate în relațiile lor comerciale, în conformitate cu dispozițiile Acordului General pentru Tarife și Comerț.
 Articolul 3
 Comerțul și cooperarea comercială
 (1) Pentru a consolida noile relații, în mod dinamic și complementar, pentru a obține avantaje reciproce, părțile contractante se angajează să își dezvolte și să își diversifice schimburile comerciale și să îmbunătățească accesul la piață, la cel mai înalt nivel posibil, în mod compatibil cu situația lor economică.
 (2) Părțile contractante se angajează să amelioreze condițiile de acces la piețele lor ale produselor celeilalte părți contractante. În acest scop, ele își acordă reciproc cel mai ridicat nivel de liberalizare a importurilor și a exporturilor pe care îl aplică, în general, țărilor terțe și convin să analizeze metodele și mijloacele de eliminare a barierelor în calea comerțului dintre ele, în special barierele netarifare, luând în considerare activitatea efectuată în acest sens de organizațiile internaționale.
 (3) Părțile contractante convin să promoveze schimbul de informații în legătură cu oportunitățile de piață reciproc avantajoase și să organizeze consultări într-un spirit constructiv în aspecte legate de măsurile tarifare, netarifare, servicii, sănătate, siguranță, mediu și cerințe tehnice.
 (4) Părțile contractante convin să îmbunătățească cooperarea vamală între autoritățile corespondente, în special în domeniul pregătirii profesionale, al simplificării și al armonizării procedurilor vamale și al prevenirii, al cercetării și al eliminării încălcărilor legislației vamale.
 (5) De asemenea, părțile contractante se angajează să ia în considerare, în conformitate cu legislația fiecăreia, posibilitatea scutirii de drepturi, taxe și alte impuneri pentru mărfurile admise temporar în această stare pe teritoriul lor în scopul unui reexport ulterior sau pentru mărfurile care intră din nou pe teritoriul lor după ce au fost perfecționate pe teritoriul celeilalte părți contractante, ceea ce nu este suficient pentru ca aceste mărfuri să fie considerate originare de pe teritoriul părții contractante respective.
 (6.1) Părțile contractante convin să se consulte asupra oricărui litigiu care poate interveni în legătură cu relațiile comerciale. În cazul în care Comunitatea sau India solicită astfel de consultări, acestea se organizează în cel mai scurt timp posibil. Partea contractantă care face solicitarea furnizează celeilalte părți toate informațiile necesare pentru a putea analiza detaliat situația. Prin intermediul consultărilor se încearcă soluționarea litigiilor comerciale în cel mai scurt timp posibil.
 (6.2) În ceea ce privește anchetele antidumping sau antisubvenții, fiecare parte contractantă convine să examineze observațiile prezentate de cealaltă parte contractantă și să informeze părțile interesate implicate cu privire la faptele și considerațiile esențiale pe baza cărora trebuie să se fundamenteze decizia. Înainte de a institui drepturi antidumping și drepturi compensatorii definitive, părțile contractante depun toate eforturile pentru a găsi o soluție constructivă la problemă.
 (6.3) Alineatele (6.1) și (6.2) nu aduc atingere drepturilor și obligațiilor părților contractante asumate în temeiul GATT, care prevalează în cazul oricărei inconsecvențe.
 Articolul 4
 Cooperarea economică
 (1) Părțile contractante se angajează, în interesul lor reciproc și în conformitate cu politicile și obiectivele fiecăreia, să stimuleze cooperarea economică în sensul cel mai larg, pentru a contribui la extinderea economiilor lor și la necesitățile de dezvoltare.
 (2) Părțile contractante convin asupra cooperării economice, care va implica trei domenii de acțiune principale:
 (a)
 îmbunătățirea mediului economic din India prin facilitarea accesului la know-how-ul și tehnologia Comunității;
 (b)
 facilitarea contactelor între operatorii economici și alte măsuri menite să promoveze schimburile comerciale și investițiile;
 (c)
 consolidarea înțelegerii reciproce a mediului economic, social și cultural al acestora, ca fundament al unei cooperări eficiente.
 (3) În domeniile principale prezentate mai sus, obiectivele se referă în principal la:
 —
 îmbunătățirea mediului economic și a climatului de afaceri;
 —
 cooperarea în sectorul protecției mediului și a resurselor naturale;
 —
 cooperarea în domeniul energiei și al eficienței energetice;
 —
 cooperarea în domeniul telecomunicațiilor, al tehnologiei informației și în domeniile conexe;
 —
 cooperarea în toate aspectele standardizării industriale și ale proprietății intelectuale;
 —
 încurajarea transferului de tehnologie în alte sectoare de interes comun;
 —
 schimbul de informații în legătură cu aspectele monetare și mediul macroeconomic;
 —
 consolidarea și diversificarea legăturilor economice dintre părți,
 —
 încurajarea fluxurilor bilaterale comerciale și de investiții între Comunitate și India;
 —
 activarea cooperării industriale, inclusiv în domeniul agroindustrial;
 —
 promovarea cooperării pentru dezvoltarea agriculturii, a pescuitului, a mineritului, a transportului și a comunicațiilor, a sănătății, a sectorului bancar și al asigurărilor, a turismului și a altor servicii;
 —
 încurajarea unei strânse cooperări între sectoarele private din ambele regiuni;
 —
 promovarea cooperării în ecologia industrială și cea urbană;
 —
 promovarea sprijinului pentru întreprinderi, prin promovarea schimburilor comerciale și a dezvoltării pieței;
 —
 promovarea dezvoltării științifice și tehnologice;
 —
 promovarea programelor de formare, inclusiv a programelor de formare specializată;
 —
 cooperarea în domeniile informației și culturii.
 Cooperarea în unele dintre sectoarele enumerate mai sus este prezentată în detaliu la articolele 5-15.
 (4) Pentru a atinge aceste obiective, părțile contractante înțeleg să folosească, în mod special, următoarele mijloace:
 —
 schimbul de informații și idei;
 —
 pregătirea unor studii;
 —
 furnizarea asistenței tehnice;
 —
 programe de formare;
 —
 stabilirea de legături între centre de cercetare și de formare, agenții specializate și organizații de afaceri;
 —
 promovarea investițiilor și a asociațiilor în participațiune;
 —
 dezvoltarea instituțională a agențiilor publice și private și a administrațiilor;
 —
 accesul reciproc la bazele de date existente și crearea de noi baze de date;
 —
 ateliere și seminarii;
 —
 schimburi de experți.
 (5) Părțile contractante stabilesc împreună și în avantaj reciproc domeniile și prioritățile care trebuie să facă obiectul acțiunilor concrete de cooperare economică, în conformitate cu obiectivele lor pe termen lung. Dată fiind importanța consolidării pe termen lung a cooperării dintre Comunitate și India, nici un sector nu este exclus, a priori, din sfera de aplicare a cooperării economice.
 Articolul 5
 Industrie și servicii
 (1) Părțile contractante:
 (a)
 identifică sectoarele industriei pe care se va concentra cooperarea și mijloacele de promovare a cooperării industriale cu o puternică componentă tehnologică;
 (b)
 promovează extinderea și diversificarea bazei de producție a Indiei în sectorul industrial și în cel al serviciilor, inclusiv modernizarea și reforma sectorului public, orientându-și activitățile de cooperare către întreprinderile mici și mijlocii, în mod special, și luând măsuri pentru a facilita accesul acestora la surse de capital, piețe și tehnologii, orientate mai ales spre promovarea comerțului între părțile contractante, cât și către piețele țărilor terțe.
 (2) Părțile contractante facilitează, în cadrul normelor pertinente existente, accesul la informațiile și sursele de capital disponibile, pentru a încuraja proiectele și activitățile care promovează cooperarea între întreprinderi, precum asociațiile în participațiune, subcontractarea, transferul de tehnologie, licențele, cercetarea aplicată și francizele.
 Articolul 6
 Sectorul privat
 Părțile contractante convin să promoveze implicarea sectorului privat la programele de cooperare ale acestora pentru a consolida cooperarea economică și industrială dintre ele.
 Părțile contractante iau măsuri pentru:
 (a)
 a încuraja sectoarele private ale celor două regiuni geografice pentru a găsi modalități eficiente de consultare comună, ale cărei rezultate să fie transmise comisiei mixte prevăzute la articolul 22 din prezentul acord, pentru acțiunea care se impune;
 (b)
 a implica sectoarele private ale părților contractante în activități dezvoltate în cadrul prezentului acord.
 Articolul 7
 Energia
 Părțile contractante recunosc importanța sectorului energiei pentru dezvoltarea economică și socială și se angajează să accelereze cooperarea, în special în ceea ce privește producerea, economisirea și utilizarea eficientă a energiei. O astfel de cooperare îmbunătățită include planificarea în domeniul energiei, al energiei neconvenționale, inclusiv al energiei solare, și luarea în calcul a impactului asupra mediului.
 Articolul 8
 Telecomunicațiile, electronica, tehnologia informației și tehnologia prin satelit
 Părțile contractante recunosc importanța cooperării în domeniile telecomunicațiilor, electronicii și tehnologiei informației, care contribuie la o amplă dezvoltare a economiei și comerțului. Această cooperare se referă la următoarele aspecte:
 (a)
 standardizare, testare și certificare;
 (b)
 telecomunicații terestre și spațiale;
 (c)
 electronică și microelectronică;
 (d)
 informație și automatizare;
 (e)
 televiziune de înaltă definiție;
 (f)
 cercetare și dezvoltare în noile tehnologii ale informației și în telecomunicații;
 (g)
 promovarea investițiilor și a investițiilor comune.
 Articolul 9
 Standarde
 Fără a aduce atingere obligațiilor internaționale ale acestora, în limita responsabilităților acestora și în conformitate cu legislația fiecăreia, părțile contractante iau măsuri pentru a reduce diferențele în domeniul metrologiei, al standardizării și al certificării, prin promovarea folosirii unor sisteme compatibile de standardizare și certificare. În acest scop, părțile încurajează, în special:
 —
 stabilirea de legături între experți, pentru a facilita schimburile de informații și studii despre metrologie, standarde, controlul calității, promovare și certificare;
 —
 promovarea schimburilor și a contactelor între organismele și instituțiile specializate în aceste domenii, inclusiv consultările pentru a garanta că standardele nu constituie o barieră comercială;
 —
 promovarea măsurilor menite să asigure recunoașterea reciprocă a sistemelor de certificare a calității;
 —
 dezvoltarea asistenței tehnice în domeniul metrologiei, al standardizării și al certificării și în ceea ce privește programele de promovare a calității;
 —
 furnizarea de asistență tehnică pentru dezvoltarea instituțională în scopul actualizării standardelor și a organizațiilor de certificare a calității, cât și pentru punerea în aplicare, în India, a unui sistem național de acreditare pentru evaluarea conformității.
 Articolul 10
 Proprietate intelectuală
 Părțile contractante se angajează să asigure, în limitele permise de actele cu putere de lege, normele administrative și politicile acestora, o protecție adecvată și eficientă a drepturilor de proprietate intelectuală, inclusiv a brevetelor, a mărcilor de comerț și de fabrică, a drepturilor de autor și drepturilor conexe, a denumirilor geografice (inclusiv mărci de origine), a desenelor industriale și topografice ale circuitelor integrate, consolidând această protecție acolo unde se dorește. De asemenea, se angajează să faciliteze, ori de câte ori este posibil, accesul la bazele de date ale organizațiilor de proprietate intelectuală.
 Articolul 11
 Investiții
 (1) Părțile contractante încurajează dezvoltarea investițiilor reciproc avantajoase, prin stabilirea unui climat favorabil investitorilor privați, inclusiv condițiile mai bune pentru transferul de capital și schimbul de informații în legătură cu oportunitățile de investiție.
 (2) Luând în considerare munca depusă în acest domeniu în forumurile internaționale competente și recunoscând, în special, că recent India a semnat Convenția de instituire a Agenției Multilaterale de Garantare a Investițiilor (MIGA), părțile contractante convin să sprijine promovarea și protecția investițiilor între statele membre ale Comunității și India pe baza principiilor de nediscriminare și de reciprocitate.
 (3) Părțile contractante se angajează să încurajeze cooperarea între instituțiile lor financiare respective.
 Articolul 12
 Agricultură și pescuit
 Părțile contractante convin să promoveze cooperarea în domeniul agriculturii și al pescuitului, inclusiv în horticultură și transformarea produselor alimentare. În acest sens, părțile se angajează să analizeze:
 (a)
 posibilitățile de extindere a comerțului cu produse agricole și pescărești;
 (b)
 măsurile sanitare, măsurile privind sănătatea plantelor și a animalelor, măsurile de mediu și orice bariere în calea comerțului pe care le pot crea;
 (c)
 legăturile dintre agricultură și mediul rural;
 (d)
 cercetarea în domeniul agriculturii și al pescuitului.
 Articolul 13
 Turism
 Părțile contractante convin să contribuie la cooperarea în domeniul turismului prin măsuri specifice, inclusiv:
 (a)
 schimbul de informații și elaborarea de studii;
 (b)
 programe de formare;
 (c)
 promovarea investițiilor și a asociațiilor în participațiune.
 Articolul 14
 Știință și tehnologie
 (1) Părțile contractante, în conformitate cu interesul comun și obiectivele strategiei lor de dezvoltare în acest domeniu, promovează cooperarea științifică și tehnologică, inclusiv în domenii de vârf, ca, de exemplu, științele vieții, biotehnologia, noile materiale și științele geologică și marină, cu scopul de:
 (a)
 a favoriza transferul de know-how și a stimula inovația;
 (b)
 a difuza informațiile și cunoștințele științifice și tehnologice;
 (c)
 a crea posibilități pentru cooperarea economică, industrială și comercială viitoare.
 Aceasta se va realiza prin:
 (a)
 proiecte de cercetare comună între centrele de cercetare ale părților și alte instituții abilitate;
 (b)
 schimburi și formare a oamenilor de știință și a cercetătorilor, promovând în special stabilirea de legături permanente între comunitățile științifice și tehnice ale părților;
 (c)
 schimbul de informații științifice.
 (2) Părțile contractante se angajează să stabilească proceduri adecvate pentru facilitarea, pe cât posibil, a participării oamenilor de știință ai acestora și a centrelor de cercetare la cooperarea menționată anterior.
 Articolul 15
 Informare și cultură
 Părțile contractante cooperează în domeniul informării și cel al culturii, atât pentru a asigura o mai bună înțelegere reciprocă, cât și pentru a consolida legăturile culturale dintre cele două regiuni. Această cooperare poate include:
 (a)
 schimbul de informații cu privire la aspecte de interes cultural;
 (b)
 studii pregătitoare sau asistență tehnică pentru conservarea patrimoniului cultural;
 (c)
 cooperarea în domeniul mass-media și al documentației audiovizuale;
 (d)
 organizarea de evenimente și schimburi culturale.
 Articolul 16
 Cooperarea pentru dezvoltare
 (1) Comunitatea este conștientă de nevoile Indiei în materie de acordare de asistență pentru dezvoltare și este pregătită să consolideze cooperarea și eficiența, pentru a contribui la eforturile Indiei de a ajunge la o dezvoltare economică durabilă și la promovarea progresului social al populației sale, cu ajutorul unor proiecte și programe concrete. Sprijinul Comunității este în conformitate cu politicile și reglementările comunitare și se va situa în limitele mijloacelor financiare disponibile pentru cooperare și în conformitate cu o strategie de dezvoltare elaborată.
 (2) Proiectele și programele se adresează segmentelor celor mai sărace ale populației. O atenție deosebită se acordă dezvoltării rurale, cu participarea grupurilor vizate și, după caz, cu implicarea organizațiilor neguvernamentale calificate. Cooperarea în acest domeniu presupune și promovarea ocupării forței de muncă în localitățile rurale, a rolului femeilor în dezvoltare, cu accent deosebit pe educație și pe bunăstarea familiei.
 (3) Sănătatea publică, în special sub forma îngrijirii medicale de bază, va include și controlul bolilor contagioase și necontagioase. Obiectivul va fi să se amelioreze calitatea îngrijirii medicale în India, în rândul celor mai dezavantajate categorii ale populației, atât în zonele urbane, cât și în cele rurale.
 (4) Cooperarea se concentrează pe prioritățile stabilite de comun acord și are ca obiective eficiența, durabilitatea și respectul programelor și proiectelor pentru mediu.
 Articolul 17
 Mediu
 (1) Părțile contractante recunosc necesitatea de a considera protecția mediului ca parte integrantă a cooperării economice și pentru dezvoltare. Mai mult, subliniază importanța problemelor de mediu și dorința lor de a coopera pentru protejarea și îmbunătățirea mediului, punând accent, în special, pe poluarea apei, a solului și a aerului, pe eroziune, despădurire și gestionarea durabilă a resurselor naturale, luând în considerare activitatea efectuată în forurile internaționale.
 O atenție deosebită va fi acordată:
 (a)
 gestionării durabile a ecosistemelor forestiere;
 (b)
 protecției și conservării pădurilor naturale;
 (c)
 consolidării institutelor forestiere;
 (d)
 găsirii unor soluții practice la problemele energetice din zonele rurale;
 (e)
 prevenirii poluării industriale;
 (f)
 protecției mediului urban.
 (2) Cooperarea în acest domeniu se va axa pe:
 (a)
 consolidarea și îmbunătățirea instituțiilor de protecție a mediului;
 (b)
 dezvoltarea legislației și actualizarea standardelor;
 (c)
 cercetare, formare și informare;
 (d)
 realizarea de studii și programe-pilot și furnizarea de asistență tehnică.
 Articolul 18
 Dezvoltarea resurselor umane
 Părțile contractante recunosc importanța dezvoltării resurselor umane pentru îmbunătățirea dezvoltării economice și a condițiilor de viață ale categoriilor dezavantajate ale populației. Acestea convin că dezvoltarea resurselor umane ar trebui să facă parte integrantă atât a cooperării economice, cât și a cooperării pentru dezvoltare.
 Pentru interesul lor comun, o atenție deosebită ar trebui să fie acordată promovării cooperării dintre instituțiile de învățământ superior și de formare ale Comunității și ale Indiei.
 Articolul 19
 Combaterea consumului de droguri
 (1) Părțile contractante își exprimă hotărârea, în conformitate cu competențele fiecăreia, de a amplifica eficiența politicilor și a măsurilor adoptate pentru a combate furnizarea și distribuirea de narcotice și de substanțe psihotrope, precum și pentru a preveni și reduce consumul de droguri, luând în considerare activitatea efectuată în acest domeniu de organismele internaționale.
 (2) Cooperarea dintre părți cuprinde următoarele:
 (a)
 formare, educație, tratamentul și dezintoxicarea toxicomanilor, inclusiv proiecte pentru reintegrarea acestora în mediul profesional și în cel social;
 (b)
 măsuri pentru a încuraja oportunități economice alternative;
 (c)
 asistență tehnică, financiară și administrativă pentru monitorizarea comerțului precursorilor, pentru prevenirea, tratamentul și reducerea consumului de droguri;
 (d)
 schimbul de informații relevante, inclusiv informații referitoare la spălarea banilor.
 Articolul 20
 Cooperarea sud-sud și cooperarea regională
 Părțile contractante recunosc interesul comun pentru extinderea relațiilor economice și comerciale cu alte țări în curs de dezvoltare, în cadrul unui concept de cooperare regională și de cooperare sud-sud.
 Articolul 21
 Resurse pentru realizarea cooperării
 Părțile contractante, în limita mijloacelor lor financiare disponibile și în cadrul procedurilor și al instrumentelor respective ale acestora, pun la dispoziție fonduri pentru a facilita realizarea obiectivelor stabilite de prezentul acord, în special în ceea ce privește cooperarea economică.
 În ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și în cadrul programului destinat țărilor din Asia și America Latină (ALA), Comunitatea susține programele de dezvoltare ale Indiei, prin transferuri directe în condiții avantajoase, prin surse de finanțare instituționale și prin alte surse de finanțare, în conformitate cu normele și practicile instituțiilor Comunității.
 Articolul 22
 Comisia mixtă
 (1) Părțile contractante decid să mențină comisia mixtă instituită prin articolul 10 din Acordul de cooperare comercială și economică din 1981.
 (2) Comisia mixtă trebuie, în special, să:
 (a)
 asigure buna funcționare și aplicare a acordului;
 (b)
 formuleze recomandări pertinente pentru a promova obiectivele acordului;
 (c)
 stabilească prioritățile în legătură cu obiectivele acordului;
 (d)
 analizeze metodele și mijloacele de consolidare a parteneriatului și a cooperării pentru dezvoltare în domeniile care fac obiectul prezentului acord.
 Comisia mixtă este formată din reprezentanți ai ambelor părți, la un nivel înalt adecvat. Comisia mixtă se reunește, în mod normal, în fiecare an, alternativ la Bruxelles și New Delhi, la o dată stabilită de comun acord. Se pot convoca și ședințe extraordinare, prin acord între părțile contractante.
 Comisia mixtă poate crea subgrupuri specializate care să o asiste la îndeplinirea sarcinilor sale și să coordoneze elaborarea și punerea în aplicare a proiectelor și a programelor în cadrul acordului.
 Ordinea de zi a comisiei mixte se stabilește de comun acord între părțile contractante.
 Părțile contractante convin că îi revine, de asemenea, comisiei mixte sarcina de a asigura buna funcționare a oricăror acorduri sectoriale încheiate sau care se pot încheia între Comunitate și India.
 Articolul 23
 Consultări
 Părțile contractante organizează consultări amiabile în domeniile care fac obiectul acordului în cazul în care apar probleme în intervalele dintre ședințele comisiei mixte. Consultările sunt organizate de subgrupurile specializate, în conformitate cu responsabilitățile lor, sau iau forma unor consultări ad hoc.
 Articolul 24
 Dezvoltări viitoare
 (1) De comun acord, părțile contractante pot extinde prezentul acord, pentru a consolida nivelul de cooperare și pentru a aduce completări prin acorduri asupra anumitor sectoare sau activități.
 (2) În cadrul prezentului acord, fiecare dintre părțile contractante poate formula sugestii pentru extinderea domeniului de aplicare a cooperării, luând în considerare experiența acumulată din punerea lui în aplicare.
 Articolul 25
 Alte acorduri
 Fără a aduce atingere dispozițiilor Tratatelor de instituire a Comunităților Europene, prezentul acord și acțiunile întreprinse în cadrul acordului nu afectează în nici un fel competențele statelor membre ale Comunității de a întreprinde activități bilaterale cu India în cadrul cooperării economice sau de a încheia, după caz, noi acorduri de cooperare economică cu India.
 Articolul 26
 Facilități
 Pentru a facilita cooperarea în cadrul prezentului acord, autoritățile indiene acordă funcționarilor și experților din Comunitate garanțiile și facilitățile necesare pentru îndeplinirea funcțiilor lor. Dispoziții detaliate vor fi stabilite prin intermediul unui schimb de scrisori separat.
 Articolul 27
 Aplicare teritorială
 Prezentul acord se aplică, pe de o parte, teritoriilor în care se aplică Tratatul de instituire a Comunității Economice Europene, în condițiile prevăzute de acest tratat și, pe de altă parte, teritoriului Republicii India.
 Articolul 28
 Anexă
 Anexa la prezentul acord este parte integrantă a acordului.
 Articolul 29
 Intrare în vigoare și reînnoire
 Prezentul acord intră în vigoare în prima zi a lunii următoare datei la care părțile contractante și-au notificat îndeplinirea procedurilor necesare în acest sens. La data intrării în vigoare, acordul înlocuiește Acordurile de cooperare semnate la 17 decembrie 1973 și la 23 iunie 1981.
 Prezentul acord se încheie pentru o perioadă de cinci ani. El se reînnoiește automat în fiecare an, în cazul în care nici una dintre părțile contractante nu îl denunță cu șase luni înainte de data expirării sale.
 Articolul 30
 Texte autentice
 Prezentul acord este întocmit în două exemplare, în limbile daneză, engleză, franceză, germană, greacă, italiană, olandeză, portugheză, spaniolă și hindi, fiecare text fiind în egală măsură autentic.
 En fe de lo cual, los plenipotenciarios abajo firmantes suscriben el presente Acuerdo
 Til bekræftelse heraf har undertegnede befuldmægtigede underskrevet denne aftale
 Zu Urkunde dessen haben die unterzeichneten Bevollmächtigten ihre Unterschriften unter dieses Abkommen gesetzt
 Σε πίστωση των ανωτέρω, σι υπογράφοντες πληρεξούσιοι έθεσαν την υπογραφή τους στην παρούσα συμφωνία
 In witness whereof the undersigned Plenipotentiaries have signed this Agreement
 En foi de quoi, les plénipotentiaires soussignés ont apposé leurs signatures au bas du présent accord
 In fede di che, i plenipotenziari sottoscritti hanno apposto le proprie firme in calce al presente accordo
 Ten blijke waarvan de ondergetekende gevolmachtigden hun handtekening onder deze Overeenkomst hebben gesteld
 Em fé do que, os plenipotenciários abaixo assinados apuseram as suas assinaturas no final do presente acordo
 Hecho en Bruselas, el veinte de diciembre de mil novecientos noventa y tres
 Udfærdiget i Bruxelles den tyvende december nitten hundrede og treoghalvfems
 Geschehen zu Brüssel am zwanzigsten Dezember neunzehnhundertdreiundneunzig
 Έγινε στις Βρυξέλλες, στις είκοσι Δεκεμβρίου χίλια εννιακόσια ενενήντα τρία
 Done at Brussels on the twentieth day of December in the year one thousand nine hundred and ninety-three
 Fait à Bruxelles, le vingt décembre mil neuf cent quatre-vingt-treize
 Fatto a Bruxelles, addģ venti dicembre millenovecentonovantatré
 Gedaan te Brussel, de twintigste december negentienhonderd drieënnegentig
 Feito em Bruxelas, em vinte de Dezembro de mil novecentos e noventa e três
 Por el Consejo de la Unión Europea
 For Rådet for den Europæiske Union
 Für den Rat der Europäischen Union
 Για το Συμβούλιο της Ευρωραϊκής Ένωσης
 For the Council of the European Union
 Pour le Conseil de ľUnion européene
 Per il Consiglio delľUnione europea
 Voor de Raad van de Europese Unie
 Pelo Conseiho da União Europeia
 For el Gobierno de la India
 For regeringen for Indien
 Für die Regierung Indiens
 Για την κυβέρνηση της Ινδίας
 For the Government of India
 Pour le gouvernement de ľInde
 Per il governo delľIndia
 Voor de Regering van India
 Pelo Governo da Índia
 ANEXĂ
 Declarația Comunității privind ajustările tarifare
 Comunitatea își reiterează declarația anexată la Acordul de cooperare semnat la 23 iunie 1981 privind Sistemul de preferințe generalizate (SPG), pus în aplicare în mod autonom de către Comunitatea Economică Europeană la 1 iulie 1971, în temeiul Rezoluției 21 (II) a celei de a doua Conferințe a Organizației Națiunilor Unite din 1968 privind comerțul și dezvoltarea.
 Comunitatea se angajează, de asemenea, să examineze propunerile sau orice alte aspecte legate de regulile de origine, invocate de India, și care au ca scop să îi permită Indiei să utilizeze cât mai bine oportunitățile oferite de sistem.
 Comunitatea dorește, de asemenea, să organizeze în India seminarii pentru utilizatorii publici și privați ai sistemului, în vederea asigurării unei utilizări maximale a acestuia.
 Declarațiile Comunității și Indiei
 În cursul negocierilor Acordului de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Republica India privind parteneriatul și dezvoltarea, Comunitatea a declarat că, sub rezerva dispozițiilor articolului 25 din acord, dispozițiile acestuia vor înlocui dispozițiile acordurilor încheiate între statele membre ale Comunității și India, în cazul în care aceste acorduri sunt fie incompatibile, fie identice cu dispozițiile acestuia.
 În plus, Comunitatea a confirmat declarația făcută cu ocazia încheierii Acordului de cooperare semnat la 23 iunie 1981:
 (a)
 că nu intenționează să retragă produsele din iută și din fibre de nucă de cocos, cărora în prezent li se aplică dreptul vamal zero, în temeiul Sistemului de preferințe generalizate, care a fost pus în aplicare în mod autonom de către Comunitate la 1 iulie 1971, în temeiul Rezoluției 21 (II) a celei de a doua Conferințe a Organizației Națiunilor Unite din 1968 privind comerțul și dezvoltarea, și nici nu intenționează să le retragă acestora beneficiul Sistemului de preferințe generalizate într-un viitor previzibil;
 (b)
 că este pregătită, în cadrul eforturilor depuse, să îmbunătățească sistemul de preferințe generalizate, pentru a lua în considerare interesele Indiei de extindere și consolidare a relațiilor sale comerciale cu Comunitatea.
 India a luat act de declarațiile Comunității.


type: wikipedia

text:
Ezek a történelmi Magyarország és a mai romániai Moldva területén található helynevek feltehetően besenyő eredetűek, vagy a települések besenyő alapításúak.
 Erdély
 Bihar megye területén
 (Rácz Anita: A régi Bihar vármegye településneveinek történeti-etimológiai szótára c. műve alapján [])
 Balkány ’település Bihar vm. Ny-i részén a Köles-ér jobb partján, Okánynyal együtt említik’ 1458, 1507, 1579: Balkan, p. (Cs. 1: 603, Károlyi 3: 413), 1598: Balkany (D. 122). A balkány ’vizenyős, lápos hely’ jelentésű, valószínűleg török eredetű magyar tájszóból (TESz., MEZŐ–NÉMETH 1972: 31) jött létre metonimikus névadással. Mivel a helynév az országban döntően a besenyők lakta területeken fordult elő, feltehetően a besenyőből való (TESz., MIKESY 1940: 6). Legkorábbi helynévi előfordulása a XII. század végéről adatolható (1181/288/366/XVI.: Balkan [RegArp. I, 43], vö. FNESz.)
 Besenyő 1. ’település Bihar vm.-ben Váradtól Ny-ra, a Sebes-Körös jobb partján’ [1291–4], 1304, 1314: Beseneu, p., v. (Gy. 1: 600, VP. 301, AnjouOklt. 1: 306/623, 3: 352/796), 1396: Bessenew, p. ~ Besenew, p. (ComBih. 43), 1496: Bessenyew, p.(ComBih. 43). Valószínűleg azonos azzal a településsel, amelyet később Körösbesenyő-nek említenek. Ma psz. Berekböszörmény határában K– ÉK-re (Gy. i. h.). 2. ’település Bihar vm.-ben Váradtól DNy-ra’ 1273/392/ 477, 1374/500 k. [2a], 1396, 1421: Besenew, t. (Gy. 1: 600, J. 211, Cs. 1: 604), 1396, 1421: Bessenew (Cs. 1: 604), 1587: Bessenyeő (ComBih. 43), 1588: Bessenieo (ComBih. 43). Besenyőtelek (1.) néven is ismerték. Ma psz. Nagyváradtól DNy-ra (Gy. i. h.). 1–2. ’település Bihar vm.-ben, bizonytalan, hogy melyik Várad környéki faluval azonos’ 1226/550: Beseneu (Gy. 1: 600, J. 211, VRH. 33: 49), 1343: Besseneu, t. (Z. 2: 54).
 Besenyőtelek 1. ’település Bihar vm.-ben Váradtól DNy-ra’ 1319: Besenewthelek, p. (Bunyitay 2: 275), 1319/414/581: Besenyő Thelek (AnjouOklt. 5: 193/488, Gy. 1: 600 [itt 1319/414/XVI. datálással]), 1374/500 k.: Resenthelek [ƒ: Besenthelek], t. (Gy. 1: 600). Besenyő (2.) formában is élt. 2. ’település Bihar vm.-ben a Berettyó körül, Várad felé esőnek mondják’ 1327: Beseneuteluk, p. (Gy. 1: 600, J. 211, AnjouOklt. 11: 261/556). A ComBih. kérdőjellel azonosítja vele Mezőtelek települést, s Mezőbesenyőnek is mondja.
 Körösbesenyő ’település Bihar vm.-ben, bizonytalan, hogy melyik Várad környéki falu’ 1587: Keoreos-Bessenyeő ~ Keres-Besseneő (Com-Bih. 173), 1588: Keres Bessenieo (J. 211), 1598: Keres Besseneó (D. 123), 1599: Keres Besenieo (ComBih. 173).
 Mezőbesenyő ’település Bihar vm.-ben a Berettyó körül, Várad felé esőnek mondják’ 1587: Mezeobesseneo (ComBih. 210), 1598: Mezeobessenieo (D. 130). A ComBih. Kérdőjellel azonosítja Besenyőtelek (2.) és Mezőtelek településsel.
 Nagybesenyő ’település Bihar vm.-ben, bizonytalan, hogy melyik Várad környéki falu’ 1526 e.: Naghbesenyo (J. 211).
 Talmács ’település Bihar vm-ben, Barakonytól D-re fekhetett’ 1429: Tolmach (J. 360). Besenyő törzsnévi eredetű lehet, amely a bes. tulmač ~ talmač ’magas udvari méltóságot betöltő személy, aki a törzsfejedelmek közé tartozott’ köznévből származik (NÉMETH GY. 1958: 129, KRISTÓ–MAKK–SZEGFŰ 1973: 21). Általános vélemény szerint a Talmač azt a besenyő törzset jelölte, amelyik vezérével, Tonuzobával együtt beköltözött Magyarországra, és Taksony vezér főleg a gyepűk védelmére telepítette le őket (FNESz. Tolmács). Etimológiailag azonos a m. tolmács főnévvel (TESz.). Lásd azonban még a Tulmas személynevet is (1138/329, ÁSz. 766), amellyel a település megnevezése esetleg szintén kapcsolatba hozható. Ma psz. Barakonytól D-re (J. i. h.).
 Vajdabesenyő ’település Bihar vm.-ben, bizonytalan, hogy melyik Várad környéki falu’ 1489: Wayda Bessenyew (J. 211).
 Brassó megye területén
 Megj.: Kiss Lajos a barcasági településeket úz, Ferenczi István besenyő eredetűeknek tartja
 Alsórákos: A tatárjárás előtt valószínűleg besenyő település volt.
 Barca: a kipcsák-törökös Bursa-ból, amely egy folyónévben és Bursa város nevében is megvan
 Barcaság: a kipcsák-törökös Bursa-ból, amely egy folyónévben és Bursa város nevében is megvan
 Brassó: A város neve a középkorban említett, ma beazonosítatlan Barasó folyó nevéből jön (bara su: szürke víz). A névadó feltehetően ugyanaz a besenyő csoport, amely a barcasági csángók kialakulásában is részt vett.
 Fogaras: 1.) Neve a magyar fogor (= fogolymadár) főnévből ered, és fogolymadárban gazdag vidéket jelöl. 2.) A Fogaras folyótól kapta nevét, amely a besenyő "Fagar šu"-ból jön = kőris(fás) víz. A város és a folyó az 1224-ben említett "silva blacorum et bisenorum" területén van, ezért a besenyő eredeztetés elfogadhatóbb.
 Tatrang (helység és folyó): a kipcsák-török (besenyő) "üledékes tortiliy-ből
 Türkös: (1366: Turchfalua) a falu neve mindenképp a türkökre utal, akik kipcsák-törökös besenyők vagy úzok lehettek
 Beszterce-Naszód megye területén
 Besenyő (rom. Viişoara, Beşineu, ném. Heidendorf): Német neve (Pogányfalu) mutatja, hogy a szászok 12. századi betelepülésekor még pogány besenyők lakják.
 Fehér megye területén
 Székásbesenyő (rom. Secăşel, Beşineu, ném. Heidendorf, Hendref): Német neve (Pogányfalu) mutatja, hogy a szászok 12. századi betelepülésekor még pogány besenyők lakják.
 Hargita megye területén
 Lázárfalva: Egy 1365-i vajdai parancslevélből az tűnik ki, hogy azon időben Lázárfalva Felső-Fehér vármegyei község is besenyő telep volt, de úgy el volt pusztítva, határai úgy meg voltak változva, hogy birtokosa ezek új kijaratását és a határmesgyék megújítását kérte.
 Kászonszék: A kászoni székelyek minden valószínűség szerint az előkelőségre nézve második besenyő törzs, azok kék-kend (küvár-ken) nevű maradványának utódai. Korábbi lakóhelyükről, a Nagybánya melletti egykori Keykus-potoka völgyéből és a Keykus-erdőből a XII. század második felében helyezték át őket a Kászon-vize völgye felső részébe, határvédelmi célra.
 Firtosváralja: régi neve Besenyőfalva volt.
 Kovászna megye területén
 A "Szentföldön"
 A Kézdiszék felső részén fekvő ún. "Szentföldön" a kipcsák-törökös besenyő helynevek teljességgel hiányoznak, annak ellenére, hogy mind az okleveles, mind a régészeti adatok alapján a vidéket a 12. századtól már biztosan besenyők lakják. A helynevek egyrésze szláv eredetű, ami azt mutatja, hogy a besenyők még itt találják a régészetileg a 7. századtól adatolt szlávokat []. A helynevek másik része tiszta magyar, egyrészük a kereszténységhez kötődik (Szentlélek, Szentjános). Mi több, a dűlőnevek közt sem találunk törökös eredetűeket. Az pedig, hogy hiányoznak innen a "besenyő" szót tartalmazó helynevek, azt mutatja, hogy a besenyők akkora többségben éltek, hogy a név nem bírt megkülönböztető jelleggel.
 Karatna (ma Torja község része): az okleveleken kívül az ásatások eredményei is bizonyítják, hogy a Karatna patak völgyében besenyők laktak. Idetelepedésük egyidőben történt a székelyekkel, valamikor a 12. század végén, a 13. század elején. A Karatna név szláv eredetű.
 Kézdikővár/Peselnek: a 14. században besenyők lakják az akkor Peselneknek nevezett falut. Csak a 19. században változtatják a falu nevét Kővárra, mivel sokan csúfolkodtak a peselnekiekkel a falu neve miatt. Akárcsak Torja, ez is az egykori Felsőfehér vármegyéhez, az Aporok latifundiumához tartozott. A Peselnek név szláv eredetű.
 Kézdiszárazpatak: 1311-ben Zarazpatak néven említik először. 1324-ben besenyők lakták, akik az Aporok jobbágyai lettek.
 Alsó-Sepsiszéken
 Sepsibesenyő: Neve 1332-ben Besenczsed alakban szerepel, ma elsősorban a víztározó taváról ismert székely falu.
 Uzon: 1332-ben említik először, neve a (kipcsák)-török (besenyő) uzun = hosszú szóból jön
 Erdővidéken
 Barót: A település nevét valószínűleg a honfoglaláskor itt letelepedett Barót nemzetségről kapta. A nemzetségnév a kipcsák-török boru aldi (= /szürke/nyest) főnévre megy vissza. A települést 1224-ben Boralt néven említik. A vár lábánál feküdt egykor Alsó- vagy Kisbarót. Felső- vagy Nagybarót pedig a Nagyerdő alatt feküdt.
 Bibarcfalva: Baj-Bars>Bibarc(falva) 1332-ben Bybouth néven említik először
 Krassó-Szörény megye területén
 Csernabesenyő (rom. Pecinişca): Az 1232-ben létrejövő Szörényi bánsághoz tartozott, besenyő őslakosai Bulgáriából érkezhettek.
 Maros megye területén
 Bese (rom. Stejăreni, szász Peschendorf): a türk bese (kánya) szóból
 Búzásbesenyő (rom. Beşineu, Valea Izvoarelor)
 Hagymásbodon (rom. Budiu Mic) "Bodo" besenyő személynév
 Nagykend (rom. Chendu) "kend" a magyarországi besenyők "kékkend" törzsi nevét idézi.
 Szeben megye területén
 Kistalmács (rom. Tălmăcel): Mivel e területen említik a "románok és besenyők erdejét" ("silva blacorum et bissenorum"), a település első lakói a besenyő talmács (tolmács) törzs tagjai lehettek
 Nagytalmács (rom. Tălmaciu): 1265-ben Tolmach néven említik először. A falu melletti 591 m magas hegyen áll a Vöröstoronyi szoros északi bejáratát védő vára. Mivel e területen említik a "románok és besenyők erdejét" ("silva blacorum et bissenorum"), a település első lakói a besenyő talmács (tolmács) törzs tagjai lehettek .
 Besenyő patak (rom. Pârâul Beşineu): szintén a "silva blacorum et bissenorum" területén
 Besenyő nyereg (rom. Şaua Beşineu): szintén a "silva blacorum et bissenorum" területén
 Temes megye területén
 Nagybesenyő, Óbesenyő (rom. Dudeştii Vechi, Beşenova Veche): 1122-ben a besenyők egy része Magyarországra költözik, egyik jelentős telepük Nagybesenyő.
 Újbesenyő (rom. Dudeştii Noi, Beşenova Nouă)
 Ausztria
 Az Őrség ausztriai részén
 Barátudvar: 11. századi besenyő határőrtelepülés. 1217-ben Leginthov (Legénytó) néven említik először. Az eredeti Legénytó név akkor változott Barátfaluvá, amikor a falu 1217-ben a heilingenkreuzi ciszterciták birtokába jutott.
 Köpcsény: 11. századi besenyő határőrtelepülés. Mint a Duna kapujában álló település mindig fontos védelmi szerepet kapott. 1198-ban itt táborozott I. Frigyes keresztes hada.
 Lajtakáta (németül Gata): Neve a besenyő kata (= őrhely) főnévből származik. 1209-ben Kata néven említik először. A 11. században besenyő határőrtelepülés volt. 1146-ban a falunál gyülekeztek II. Géza csapatai, hogy összecsapjanak Jasomirgott herceg bajor-osztrák seregével.
 Lajtapordány: A falu a 8–9. században jelentős avar település volt, határában nagy avar kori temetőt tártak fel. A honfoglalás után besenyő határtelepülés lett. 1200 körül épült vízivárát 1273-ban II. Ottokár cseh király csapatai pusztították el.
 Lajtaszentmiklós: Eredeti neve Röjtökör volt, amely a magyar rejtek(hely) és az őr főnevek összetétele(?!?). A települést a honfoglalás után besenyő határőrzők lakták.
 Márcfalva (németül Marz): 1202-ben villa Mouruch néven említik először. A besenyők egyik nemzetségének, az Osli nembeli Móroc ágnak volt a birtoka a 13. század elejétől. Ágoston-rendi prépostságát 1223 előtt az Osli nembeli Sur fia Péter alapította.
 Miklóshalma: 1287-ben említik először. Eredetileg besenyő határőrtelepülés volt.
 Pátfalu: 1209-ben Chesus néven említik először. Eredetileg besenyő határőrtelepülés, 1212-ben a Poth grófok birtoka volt, innen a neve.
 Pecsenyéd: 1265-ben Besenev néven említik először. A 11. században besenyő határőröket telepítettek itt le, akik helyét a tatárjárás után német telepesek foglalták el. Lahmenwald nevű határrészén az "Avargyűrű" földvár maradványai látszanak.
 Tilmitsch: A talmács törzs nevéből ered a neve. Stájerország délkeleti részén, a Mura leibnitzi kanyarjában található.
 Zurány: 1209-ben Zarán néven említik először. Besenyő határtelepülés, neve a tipikus besenyő személynevek (Zurány, Dormány stb.) közé sorolható.
 Magyarország
 Bács-Kiskun megye területén
 Kecel: szlovákul ma is Ketel, 1231-ben Ketelcs néven említik, 1403-ban már Keczel. Nevében a besenyő Ketel név bújik meg. A Gesta Hungarorum szerint Alaptolma apja Ketel még 884-ben csatlakozott Álmos magyarjaihoz Kijev alatt. A Ketel fia nevében szereplő -tolma egyértelműen a tolmács, talmács besenyő törzsre utal.
 Borsod-Abaúj-Zemplén megye területén
 Ládbesenyő
 Négyes: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Szirmabesenyő
 Fejér megye területén
 Alsószentiván: Helyén egykor Zadreg nevű besenyő település állt. A falu első hiteles írásos említése 1323-ból származik. A török hódoltság idején elpusztult, és csak a 18. században népesedett be újra.
 Alap: Besenyő vezérek alapították az Árpád-korban, méghozzá az a talmács törzsbeli Alaptolma (talmács Olup), aki 884-ben Kijev alatt csatlakozik a magyarokhoz, a Gesta Hungarorum szerint, vagy neki a leszármazottai. Az oklevelekben a falu neve a 13. század végén jelenik meg (Olup).
 Besnyő: A Besnyő településnév első említése a környéken 1405-ből való. Egy 1424-es okiratból az is kiderül, hogy tulajdonképpen négy ilyen nevű település is volt a környéken: Alsó- és Felsőbesnyő, valamint két Kisbesnyő.
 Cece: besenyő alapítású falu, hogy maga a név is onnan jönne, nincs bizonyítva, habár minden jel erre utal. A település nevét Czecze nevű birtokosáról kapta, III. Béla egy 1193-ban kelt oklevele említi először. 1339: "bissenus de Ceche"
 Csór: 1256-ban: Chour. Ótörök (besenyő) személynévből, amely feltehetőleg a súr törzshöz kapcsolódik. (V.ö. Csúr – határrész Ibrány és Paszab között – amely 1221-ben Súr néven szerepel, 1391-ben pedig Chur néven)
 Füle: besenyő eredetű település. Első írásos említése 1257-ből való. A Fil személynévből.
 Sárbogárd: A város mai központjának, Bogárdnak az első említése 1323-ból való, földesura Bogárdi István besenyő nemes volt.
 Tabajd: a besenyő Thaba személynévből.
 Vajta: Sárbogárd melletti település, nevét feltehetően attól a Vajta besenyő vezértől kapta, aki a Gesta Hungarorum szerint még Kijev alatt csatlakozott a magyarokhoz. Vajta, nemzetsége egy részével a Sárvíz mellékén "nagy sokasággal" letelepszik.
 Tinód: ma Sárbogárd része, neve a 14. században jelenik meg, mint besenyő település.
 Töbörzsök: (ma Sárbogárd része), a 13. században mint besenyő faluról vannak róla feljegyzések (feltehetően a neve kapcsolatban áll a középkori besszarábiai magyar település, Csöbörcsök elnevezésével)
 Győr-Moson-Sopron megye területén
 Árpás: A 10. században kialakul a besenyők által lakott Árpás, részeként annak a gyepű védelmére kialakított láncnak, mely Kapuvártól majdnem Győrig húzódott. 1030-ban említik először a mai nevén. 1222-ben Gyula nádor visszaállította az „árpási besenyők” katonai szolgálataik fejében élvezett kiváltságait.
 Bezi: Első megszállói besenyők (Bisseni, Bessi, innen a név is) voltak. Földesura a középkorban a Bezy-család.
 Lövő: Régi magyar neve Loevoe volt már a középkorban. Ősi lakói besenyő határőrök, nyilas vitézek (sagittarii, speculatores).
 Osli: A település nevét a besenyő Osl nemzetségtől kapta. 1230-ból maradt fenn első írásos említése "Villa Osl" alakban.
 Rábapatona: A Rábaköz egész területén a gyepű védelmére besenyő és székely határőröket telepítettek ide a XI–XII. században. Ők akadályozták meg 1030-ban II. Konrád hadjáratát: a vizek és a gyepű mögül támadó határőrök gyorsasága tönkretette a császár seregét. Ugyanígy járt III. Henrik is 1044-ben. Az itteniek besenyő származásának emlékét ma is őrzik Rábapatona eredethagyományai, s bizonyítják a lakosok közt ma is kimutatható antropológiai sajátságok.
 Tét: Idézet Mádl Ferenc beszédéből, a helység várossá nyilvánítása alkalmából: "A helység első okleveles említése 1228-ból való. A "Teth" besenyő méltóságnév, jelentése: herceg, mivel a falut Tethi Bálint besenyő származású comes kapta adománybirtokul. Később a szintén besenyő származású Poki család birtokába került. Poki Móric, IV. Béla udvarnoka monostort építtetett. Ez a török időkben elpusztult, majd Teth és Pok falu is kipusztult a Győr környéki csaták következtében. A 17. századi újratelepítéssel alakult ki Téth elnevezéssel az új falu." A helység egy részét Besenyő-Téthnek is nevezték.
 Heves megye területén
 Atkár: "A honfoglaló magyarokhoz utközben csatlakozott testvér kun vezérek Edu és Edumen törzse szállotta meg s osztotta fel terjedelmes családja s hozzátartozói között Pata-Pásztótól a Zagyva és Tarna folyók közötti mátra-alji területet a Tarna folyó fakadásáig. Ekként alapították s nevet adtak Pata, Pásztó, Gyöngyös, Atkár, Réde, Solymos, Saár, Kompolt, Nána, Szalók, Bodony, Recsk, Lelesz, Bocs, Bátor, Bakta stb., máig is e néven virágzó községeknek; nevet adtak az ősi kun «tár» gyűjtő szóból a Mátra folyójának, a Tarnának, Tar, Tarján, Tard, Tárkány stb. falvaknak". (A Pallas nagy lexikona). Mándoky Kongur kimutattta, hogy az atkár besenyő eredetű szó "'vezess!" "irányíts!", ami tovább erősíti azt a feltevést, hogy a Kijev alatt csatlakozott "kunok" igazából besenyők voltak.
 Adács: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Besenyőtelek (1901-ig Besenyő): Már Szent István idejében létezett, egyes adatak szerint a zátyi apátság alapítólevelében említik először 1067-ben, más adatok szerint 1278-ban, Beseneu névalakban.
 Hort: A község eredetileg besenyő település lehetett. Neve is ez volt CHWORTH. A „CH”, a „W” és a „TH”-val írt név mutat a honfoglalási időre. 1250-ben említi az első hiteles oklevél Hurt alakban. Az 1332–37. évi pápai tizedjegyzékben Hwrth néven szerepel.
 Dormánd: Nevét a besenyő Dormán, Dormány személynévtől kapta. Taks vezér korában bejött besenyők egyik törzsfőnöke, "Dormán bírta Bessenyő mellett Dormánd falut, melynek nevet is adott, kinek utolsó ivadéka Dormán Kristóf mint megyei alispán végzé életét a XVI. sz. közepén, Dobó István idejében."
 Heves: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Pély: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Poroszló: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Sarud: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Zaránk: a Dormány besenyő vezér által bírt terület faluja, besenyő alapítású (ld. A Pallas nagy lexikona)
 Jász-Nagykun-Szolnok megye területén
 Tomajmonostora: valamikor 955–970 között Tonuzoba vezér (a talmács besenyő törzsből) a mai Abádszalók környékén kapott szállásbirtokot, központi szálláshelye Tomajmonostora környékén lehetett, itt volt ugyanis az Árpád-korban a tőle leszármazott Tomaj-nemzetség családi központja. Tomaj apja Urkund volt, nagyapja Tonuzoba, és lehetséges, hogy nevében épp a tolmács, talmács törzsnév köszön vissza, már elmagyarosodva – ezt erősíti az is, hogy Cserszegtomaj estében Tolmay, Tolma, Tolmad alakokból alakul ki végül a Tomaj.
 Besenyszög
 Nógrád megye területén
 Tolmács: a 955–970 között Tonuzoba vezér alatt betelepült talmács törzsere utal.
 Pest megye területén
 Máriabesnyő: Gödöllő településrésze.
 Somogy megye területén
 Balatonszentgyörgy: A honfoglalás után besenyők telepedtek le, akikről az első falu a Besenyő elnevezését is kapta. Az egykori besenyő település maradványait megtalálták, a romok ma még feltárásra várnak. A Besenyő településnév egészen a XIV. századig élt, ahol az Árpád-házi királyok idején Szent Györgynek szentelt templom is épült. 1722-től jegyzik a falut Balatonszentgyörgynek.
 Tengőd: A település neve besenyő eredetű, a Tenguld gazdaságot jelent. 1138-ban II. Béla a dömösi prépostságnak juttatta a falut.
 Szabolcs-Szatmár-Bereg megye területén
 Besenyőd: község a Baktalórántházai járásban.
 Tolna megye területén
 Bikács: A középkori okleveles adatok szerint a Sárvíz mentén összefüggő besenyő települések voltak. A besenyő Bikács nemzetség névadó fészke Bikácson, monostora Madocsán volt.
 Vas megye területén
 Ostffyasszonyfa: Az alapító család besenyő eredetű, a Márcfalvánál már említett Osli-nemhez tartozik.
 Tanakajd: Tana és Kajd neve is türk (besenyő) eredetű, melyek a tana (borjú) és a qajdi (= megfordult) szavakból származnak. Tanát 1217-ben, Kajdot 1360-ban említik először. Neve alapján mindkét településrész besenyő falu lehetett.
 Veszprém megye területén
 Badacsonytomaj: Névadója a besenyő Urkund fia Tomaj volt, aki I. István korában birtokolta a területet. Tomaj nagyapja a talmács törzsbeli besenyő Tonuzoba, ezért lehetséges, hogy az unoka nevében épp a tolmács, talmács törzsnév köszön vissza, már elmagyarosodva – ezt erősíti az is, hogy Cserszegtomaj estében Tolmay, Tolma, Tolmad alakokból alakul ki végül a Tomaj.
 Lesencetomaj: évadója a besenyő Urkund fia Tomaj volt, aki I. István korában birtokolta a területet. Tomaj nagyapja a talmács törzsbeli besenyő Tonuzoba, ezért lehetséges, hogy az unoka nevében épp a tolmács, talmács törzsnév köszön vissza, már elmagyarosodva – ezt erősíti az is, hogy Cserszegtomaj estében Tolmay, Tolma, Tolmad alakokból alakul ki végül a Tomaj.
 Balatonfőkajár: a Kajár besenyő személynévből.
 Zala megye területén
 Cserszegtomaj: a Tomaj jelen esetben nem a besenyő Tomaj nemzetségre utal (amely a maga során szintén a tolmács törzsnévből jön), hanem a tolmács besenyő törzsre. A helységnév ugyanis Tolmay, Tolma, Tolmad alakban jelentkezik 1357–1620 között, amikor a falu kipusztul. Később csak dűlőnévként használatos, majd amikor ötven év múlva a falu feléled, már Tomaj néven jelenik meg.
 Továbbá Bajcsa község Nagykanizsa határában is őrzi Bajcsa(Bajsa, Bajca) besenyő törzsfő nevét.Valószínűleg határ(gyepű)védő feladattal telepítettek ide besenyőket a kora Ártpád-korban. Érdekes tény, hogy a legújabb időkig Bajcsának nem volt temploma, ellentétben a környező horvát nemzetiségű falvakkal(Fityeház, Murakeresztúr stb.), ami szintén arra a besenyő jellegzetességre utal, hogy sokáig őrizhették saját "pogány" hitvilágukat.
 Kistolmács: A községről az 1200-as évekből maradt fenn dokumentum, 1235-től ismeretes, mint Tolmach. Valószínűsíthető, hogy a település első lakói a besenyő talmács (tolmács) törzs tagjai lehettek.
 Felvidéken
 Zsolnai kerület
 Rózsahegyi járás
 Besenyőfalu: Neve az egykor birtokos Besenyő család nevéből származik.
 Nagyszombati kerület
 Pöstyéni járás
 Besenyőpetőfalva: Pecsenyéd és Petőfalva egyesítése. Pecsenyéd 1216-ban villa Byssenorum néven szerepelt, mely mint neve is mutatja egykor besenyő határőrtelepülés volt.
 Dunaszerdahelyi járás
 Bős: az először 1102-ben említett Beys községnév 1262 és 1274 között több oklevélben előfordul, mint besenyő határőrtelepülés. Egy 1270-es keletkezésű oklevél így említi: "Beus, terra jurisdictionis Reginalis". A pápai tizedszedők jegyzékében Bess néven említették.
 Nagyszombati járás
 Súr:a Súr kangar-besenyő törzsre utal a neve. A község települései:
 Nagysúr
 Nemessúr
 Valtasúr súr kangar törzs mellett neve arra a Vajta besenyő vezérre is utal, aki 884-ben Kijev alatt csatlakozott a Gesta Hungarorum szerint Álmos hadaihoz.
 Várassúr (1899-ig Varra-Súr)
 Padány: A besenyő Padány személynévből, ősi besenyő település.
 Pozsonyi kerület
 Malackai járás
 Gajar: Valószínűleg 10. századi besenyő település, neve a besenyő Kajár személynévből származik.
 Szenci járás
 Pénteksúr: a Súr kangar-besenyő törzsre utal a neve.
 Nyitrai kerület
 Aranyosmaróti járás
 Kisvezekény: Neve a besenyő Osli nembeli Vezekény nemzetség nevéből származik, (török: bazakan = dísz, díszecske).
 Nagyvezekény: Neve a török bazakan (= dísz, díszecske) szóból származik, amelyből a besenyő eredetű Osli nembeli Vezekény nemzetség neve származik.
 Érsekújvári járás
 Zsitvabesenyő: a 10. században érkező első besenyő csoportokhoz tartozhattak a lakói, hisz már 1075-ben, a garamszentbenedeki apátság alapítólevelében esik mint földműveseket említik őket.
 Lévai járás
 Garamtolmács: A 11. században, I. Géza oklevelében Talmach néven említik először.
 A Vajdaságban
 Besenyő: Szávaszentdemeter községhez tartozó falu.
 Besenyőmonostor: Szávaszentdemeter községhez tartozó falu.
 Csángóföldön, Moldvában
 Míg Erdélyben a türk helynevek nagyjából besenyő eredetűek (mivel itt a kunok nem telepedtek meg), Moldvában sokkal nehezebb eldönteni, hogy besenyő vagy kun eredetű helynévvel állunk szemben (mivel a 200-250 éves besenyő uralmat azonnal a kun uralom váltja).
 Csöbörcsök (románul Cioburciu). kun vagy besenyő eredetű személynévből. Moldova Köztársaságban, azon belül a szakádár Transznisztriában (Dnyeszter Menti Köztársaságban).
 Dormányfalva (románul Dărmăneşti): a besenyő Dormány személynévből. Bákó megyében, a Tatros és az Úz összefolyásánál fekszik. Első említése 17. sz., de egy 1649-es keltezésű levél arról beszél, hogy "az erdélyi határokig terjedő földeket őseik szerezték meg, s azon ők határőrszolgálatot is teljesítettek", a falu tehát jóval régibb eredetű.
 Giuleşti: a falut már a 14. századtól számon tartják, neve a besenyők Gyla vagy Gyula törzsétől jöhet. Suceava megyében.
 Kelemen-havasok (románul Munţii Călimani): annak ellenére, hogy Radu Rosetti magyar eredetűnek tartja felsorolásában [], a magyar Kelemenből semmiképp sem születhetett a román "Căliman" változat (ha abból jön, sima "Chelemen" vagy "Calamen", "Călamen" kellett volna legyen). A Vâlcea megyei Călimăneşti (hozzávetőleges fordításban: Kalimánfalva) létezése, és az, hogy ez a falu is egy besenyő vidéken fekszik (lásd a szomszédos Cozia falut és hegyláncot, amelynek neve a diót jelentő a besenyő-kun "koz" szóból jön), arra enged következtetni, hogy inkább van köze a türk (bolgár, magyar, besenyő) Kaliman, Kálmán személynévhez, melynek eredeti jelentése "maradék" (alighanem "vakarcs", "kései gyermek" értelemben). A besenyő eredeztetést az is alátámasztja, hogy a Kelemen-havasok erdélyi részének besenyő kapcsolatai (például Beszterce-Naszód megyében) közismertek.
 Csehországban
 Tlmačov: Morvaország délkeleti részén, Uherské Hradiště közelében található a település. A talmács törzs a névadója.
 Idegen eredetű magyar szavak listái
 Településnevek