text:
Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/ PDF
 Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2003
 Download "Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2003"
 1 Tarjousesite Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2003 Debentuurilainan liikkeeseenlaskija Liedon Säästöpankki Korko: Verollinen 3,00 % kiinteä nimelliskorko (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin mukaisesti, efektiivinen tuotto on 3,00 % liikkeeseenlaskupäivänä mikäli emissiokurssi on 100 %.) Laina-aika: 5 vuotta ( ) Emissiokurssi: Vaihtuva Lainan määrä: euroa Merkintäaika: Ennakkomerkintäaika: Merkintäpaikat: Liedon Säästöpankin konttorit Järjestäjä: Liedon Säästöpankki
 2 Sisältö Tarjousesitteestä vastuussa olevat Hallituksen ja johtoryhmän vakuutus Tiedot tilintarkastajista Tilintarkastajien tilintarkastuskertomukset ja tarjousesitteen muiden tietojen tarkastaminen... 3 Lainaehdot Muita tietoja merkitsijöille... 7 Tietoja liikkeeseenlaskijasta... 9 Tiedot liikkeeseenlaskijan hallinnosta Tiedot liikkeeseenlaskijan pääomasta... 9 Tiedot toimialasta ja siihen liittyvät seikat.. 10 Tiedot varoista, vastuista, rahoitusasemasta ja tuloksesta..10 Tiedot muista sitoumuksista...10 Hallituksen selostus jälkeisistä tapahtumista ja tulevaisuuden näkymistä Debentuurilainan liikkeeseenlaskijan taloudellista kehitystä kuvaavia tunnuslukuja...12 Liedon Säästöpankin tilinpäätöstiedot vuosilta 2002, 2001 ja Liikkeeseenlaskija: Liedon Säästöpankki Järjestäjä: Liedon Säästöpankki Hyvättyläntie LIETO Tietoja tarjousesitteestä: Tämä tarjousesite on laadittu Suomen lakien mm. arvopaperimarkkinalain ( /495) ja valtiovarainministeriön tarjousesitteestä antaman asetuksen ( /540) mukaisesti. Esitteessä mainittuihin asiakirjoihin voi tutustua liikkeeseenlaskijan pääkonttorissa. Merkitsijöiden tietoon saatetaan, että vuoden 2002 tilinpäätös on vahvistettu Liedon Säästöpankin isännistön kevätkokouksessa Rahoitustarkastuksen hyväksymispäätöksen diaarinumero on 7/272/2003. Rahoitustarkastus on hyväksynyt esitteen, mutta ei vastaa esitteen tietojen oikeellisuudesta. Laina on merkitty rahoitustarkastuksen pitämään luetteloon joukkovelkakirjalainoista. 2
 3 Tarjousesitteestä vastuussa olevat Tarjousesitteestä vastaavat liikkeeseenlaskijana Liedon Säästöpankki ja sen hallitus sekä johtoryhmä. Liedon Säästöpankin hallitus Matti Lautamäki, puheenjohtaja Mikko Ojala Veli-Pekka Prinssi Liedon Säästöpankin johtoryhmä Jussi Hakala, toimitusjohtaja Jouni Peltomaa, pankinjohtaja Esko Tuuppa, pankinjohtaja Matti Säteri, varapuheenjohtaja Jaakko Ossa Kalle Vauranoja Tuukka Heinonen, pankinjohtaja Jukka Taimisto, pankinjohtaja Liikkeeseenlaskijan hallitus on päättänyt tämän debentuurilainan liikkeeseenlaskemisesta kokouksessaan Hallituksen ja johtoryhmän vakuutus Vakuutamme, että tarjousesitteessä annetut tiedot vastaavat parhaan ymmärryksemme mukaan tosiseikkoja ja että tiedoista ei ole jätetty pois mitään asiaan todennäköisesti vaikuttavaa. Liedossa toukokuun 2. päivänä 2003 Liedon Säästöpankin hallitus Matti Lautamäki Matti Säteri Mikko Ojala Jaakko Ossa Veli-Pekka Prinssi Kalle Vauranoja Liedon Säästöpankin johtoryhmä Jussi Hakala Tuukka Heinonen Jouni Peltomaa Jukka Taimisto Esko Tuuppa Tiedot Liedon Säästöpankin tilinpäätökset tarkastaneista tilintarkastajista Thor Nyroos, KHT, vuodet Juha-Pekka Mylén, KHT, vuosi 2002 Osoite: Kauppiaskatu 2 A, Turku Osoite: Linnankatu 26 C, Turku Tilintarkastajien tilintarkastuskertomukset ja tarjousesitteen muiden tietojen tarkastaminen Tilintarkastuskertomukset esitetään tässä tarjousesitteessä vuosilta seuraavasti: - vuoden 2000 tilintarkastuskertomus tarjousesitteen sivulla 75 - vuoden 2001 tilintarkastuskertomus tarjousesitteen sivulla 55 - vuoden 2002 tilintarkastuskertomus tarjousesitteen sivulla 35 3
 4 Liedon Säästöpankin debentuurilaina I/2003 Lainaehdot 1. Lainan määrä Liedon Säästöpankki laskee liikkeeseen debentuurilainan, jonka nimellismäärä on enintään euroa. Lainan määrää on mahdollista korottaa enintään euroon. Lainan valuutta on euro, eikä sitä ole mahdollisuus vaihtaa toiseksi valuutaksi. 2. Merkintä Laina tarjotaan yleisön merkittäväksi. Lainaa voi merkitä Liedon Säästöpankin kaikissa konttoreissa. Merkintä alkaa kello 9.30 ja päättyy viimeistään merkintäpaikkojen sulkeutuessa. Ennakkomerkintä alkaa kello 9.30, josta alkaen otetaan vastaan merkintäsitoumuksia. Ennakkomerkintä päättyy merkintäpaikkojen sulkeutuessa. Merkintäsitoumusten perusteella tehdään merkinnät Merkintähinta sekä lainaehtojen mukainen liikkeeseenlaskupäivästä merkintäpäivään kertynyt korko on maksettava merkittäessä. Maksetusta merkinnästä annetaan merkintätodistus. Liikkeeseenlaskija päättää menettelytavoista mahdollisessa yli- tai alimerkintätilanteessa ja sillä on myös oikeus keskeyttää merkintä tai pidentää merkintäaikaa tai korottaa lainan nimellismäärää enintään euroa. 3. Debentuurit Lainan määrästä Liikkeeseenlaskija antaa enintään kappaletta euron nimellisarvoista haltijalle asetettua debentuuria. Debentuureja voi merkitä seuraavan määräisinä: Littera A: 1 kpl Littera B: 5 kpl Littera C: 10 kpl Debentuurit päivätään ja ne numeroidaan juoksevasti. Debentuurit painetaan varmuuspainatuksella arvopaperipaperille ja varustetaan näköispainoksena tehdyllä Liikkeeseenlaskijan valtuuttaman kahden edustajan allekirjoituksella. Kuhunkin debentuuriin kuuluu viisi (5) maksulipuketta. Debentuurit luovutetaan asianmukaisesti kuitattua merkintätodistusta vastaan myöhemmin ilmoitettavassa paikassa ja aikana merkitsijälle tai sille, kenelle hänen oikeutensa on siirtynyt. 4. Emissiokurssi Lainan emissiokurssi on vaihtuva. 5. Laina-aika Laina-aika on viisi (5) vuotta. Lainan pääoma maksetaan takaisin nimellisarvostaan tasasuuruisina lyhennyserinä vuosittain 15.5., ensimmäisen kerran ja viimeisen kerran Liikkeeseenlaskija pidättää itselleen oikeuden ostaa debentuureja takaisin ennen niiden eräpäivää. Liikkeeseenlaskija tai sen konserniin kuuluva yritys ei voi lunastaa debentuureja ennen laina-ajan päättymistä ilman rahoitustarkastuksen lupaa. 4
 5 6. Korko Lainalle maksetaan 3,00 %:n nimelliskorkoa. Korko maksetaan jälkikäteen jäljellä olevalle nimellisarvolle, vuosittain 15.5., ensimmäisen kerran ja viimeisen kerran Koronlaskuperusteena on todelliset päivät/todelliset päivät, poislukien kunkin korkojakson ensimmäinen päivä ja mukaan lukien viimeinen päivä, jolloin korkojakson todellisten päivien lukumäärä jaetaan todellisten päivien lukumäärällä. Korko lasketaan lainan liikkeeseenlaskupäivästä. 7. Maksut Lainan korko ja pääoma maksetaan debentuuriin liitettyjä maksulippuja vastaan Liikkeeseenlaskijan konttoreissa. Näissä ehdoissa mainitun maksulipukkeen haltija on oikeutettu maksulipuketta vastaan nostamaan siinä tarkoitetun koron ja kuoletuksen, vaikkei debentuuri olisikaan hänen hallussaan. Lainalle ei kerry korkoa eräpäivän ja maksulipukkeen maksettavaksi esittämispäivän väliseltä ajalta. Mikäli maksupäivä ei ole pankkipäivä Suomessa, siirtyy maksu seuraavaan pankkipäivään. Maksun siirtyminen ei vaikuta maksettavaan määrään. Mikäli maksulipuketta ei ole esitetty lunastettavaksi viiden (5) vuoden kuluessa siitä, kun maksulipuke lainaehtojen mukaisesti oli ensimmäisen kerran lunastettavissa, on oikeus maksun saantiin menetetty. 8. Maksulipukkeiden kuolettaminen Kadonneita tai turmeltuneita maksulipukkeita voidaan kuolettaa asiakirjain kuolettamisesta annetun lain ( /34) mukaisesti. 9. Lainaa koskevat ilmoitukset Tätä lainaa koskevat ilmoitukset debentuurien haltijoille julkaistaan Turun Sanomissa ja näin julkaistun ilmoituksen katsotaan tulleen debentuurin haltijoiden tiedoksi julkaisupäivänä. 10. Ylivoimainen este Liikkeeseenlaskija ei vastaa debentuurin haltijaan nähden vahingosta, joka aiheutuu a) viranomaisen toimenpiteestä, sodasta tai sodan uhasta, kapinasta tai kansalaislevottomuudesta; b) Liikkeeseenlaskijasta riippumattomasta ja sen toimintaan olennaisesti vaikuttavasta häiriöstä postitai teleliikenteessä taikka sähkövirran saannissa; c) Liikkeeseenlaskijan toiminnon tai toimenpiteen viivästymisestä tulipalon tai siihen verrattavan muun onnettomuuden johdosta; d) Liikkeeseenlaskijan toimintaan olennaisesti vaikuttavasta työtaistelutilanteesta, kuten lakosta, sulusta, boikotista tai saarrosta silloinkaan, kun se koskee vain osaa Liikkeeseenlaskijan toimihenkilöistä ja huolimatta siitä, onko Liikkeeseenlaskija siihen osallisena vai ei; tai e) muista näihin verrattavasta ylivoimaisesta esteestä tai vastaavanlaisesta syystä johtuvasta Liikkeeseenlaskijan liiketoiminnan kohtuuttomasta vaikeutumisesta. 11. Laina-asiakirjat Lainaa koskevat asiakirjat ovat jäljennöksinä nähtävissä toimistoaikana Liikkeeseenlaskijan pääkonttorissa. 12. Sovellettava laki ja oikeuspaikka Tähän lainaan sovelletaan Suomen lakia. Lainasta johtuvat riidat ratkaistaan Turun Seudun käräjäoikeudessa. Kantaja, johon sovelletaan kuluttajia koskevaa lainsäädäntöä, saa nostaa kanteen myös asuinpaikkakuntansa alioikeudessa. 5
 6 13. Vakuus Debentuurilainalle ei ole asetettu vakuutta. Lainalla on huonompi etuoikeus kuin liikkeeseenlaskijan muilla veloilla. 14. Velkojien kokous Liikkeeseenlaskijan hallituksella on oikeus kutsua koolle velkojienkokous (jäljempänä velkojienkokous ) päättämään Lainan ehtojen muuttamisesta tai muista jäljempänä mainituista seikoista. Kokouskutsu velkojienkokoukseen on julkaistava vähintään 10 päivää ennen kokouspäivää kohdan 9 mukaisesti. Kokouskutsussa on mainittava kokouksen aika, paikka ja asialista sekä tiedot siitä, miten velkakirjan haltijan on meneteltävä voidakseen osallistua kokoukseen. Velkojienkokous on pidettävä Turussa ja sen puheenjohtajan nimeää Liikkeeseenlaskijan hallitus. Velkojienkokous on päätösvaltainen, jos läsnäolevat henkilöt edustavat vähintään 75 % Lainan liikkeessä olevasta pääomamäärästä. Mikäli velkojienkokous ei ole päätösvaltainen 30 minuutin kuluessa kokouskutsun mukaisesta kokouksen alkamisajankohdasta, kokouksen asialistan käsittely voidaan Liikkeeseenlaskijan hallituksen pyynnöstä lykätä uuteen velkojienkokoukseen, joka on pidettävä aikaisintaan 14 päivän ja viimeistään 28 päivän kuluttua. Uusi velkojienkokous on päätösvaltainen, jos läsnäolevat henkilöt edustavat vähintään 25 % Lainan liikkeessä olevasta pääomamäärästä. Kokouskutsu lykkäyksen takia pidettävään uuteen velkojienkokoukseen on julkaistava samalla tavalla kuin kutsu alkuperäiseen kokoukseen. Kutsussa on lisäksi mainittava kokouksen päätösvaltaisuuden edellytykset. Liikkeeseenlaskijan edustajilla ja sen valtuuttamilla henkilöillä on oikeus olla läsnä velkojienkokouksessa ja käyttää siellä puheenvuoroja. Velkakirjan haltijoiden äänioikeus määräytyy velkakirjojen pääomamäärän perusteella. Liikkeeseenlaskijalla ei ole äänioikeutta velkojienkokouksessa. Velkojienkokouksen päätös edellyttää vähintään kahta kolmasosaa (2/3) annetuista äänistä. Velkojienkokouksella on oikeus päättää joukkovelkakirjan haltijoita sitovasti: a) Lainan ehtojen muuttamisesta ja b) suostumuksen antamisesta väliaikaiseen poikkeamiseen Lainan ehdoista. Kaikkien velkakirjan haltijoiden suostumusta edellyttävät: a) Lainan pääoman ja/tai koron alentaminen, b) laina-ajan pidentäminen, c) velkojienkokouksen päätösvaltaisuuden muuttaminen tai d) velkojienkokouksen päätöksen enemmistövaatimuksen muuttaminen. Tällöin suostumus voidaan antaa velkojienkokouksessa tai muulla todistettavalla tavalla. Velkojienkokous voi päätöksellään oikeuttaa nimetyn henkilön toteuttamaan velkojienkokouksen päätöksen voimaansaattamiseksi tarvittavat toimenpiteet Velkojienkokouksen päätökset sitovat tällöin kaikkia velkakirjan haltijoita riippumatta siitä, ovatko he olleet läsnä velkojienkokouksessa ja riippumatta siitä, onko velkojienkokouksen päätöksestä tehty merkintä heidän velkakirjoihinsa. Velkakirjojen haltijat ovat velvollisia viipymättä toimittamaan velkakirjat Liikkeeseenlaskijalle tai määräämälle, joka tekee velkakirjoihin merkinnän velkojienkokouksen päätöksestä. 15. Muuta Liikkeeseenlaskijan hallitus päättää muista ehdoista tai toimenpiteistä, jotka liittyvät tämän lainan ottamiseen, sekä lainateknisten menettelytapojen muutoksista ja lainan hoitamiseen liittyvistä menettelytavoista. 6
 7 Muita tietoja merkitsijöille Laina on debentuurilaina Tämä laina on velkakirjalain 34 :ssä tarkoitettu debentuurilaina. Lainalla on huonompi etuoikeus kuin Liedon Säästöpankin muilla sitoumuksilla. Liedon Säästöpankki tai sen konserniin kuuluva yritys ei voi lunastaa debentuureja ennen laina-ajan päättymistä ilman rahoitustarkastuksen lupaa. Debentuureihin perustuvia saamisia ei voi käyttää vastasaamisen kuittaukseen. Merkintä- ja lunastuspaikat Merkintä- ja lunastuspaikkoina ovat Liedon Säästöpankin kaikki konttorit. Lainan efektiivinen tuotto ja duraatio Lainan efektiivinen vuotuinen tuotto on 3,00 % liikkeeseenlaskupäivänä 100 %:n emissiokurssilla. (Jos emissiokurssi nousee niin efektiivinen tuotto laskee ja jos emissiokurssi laskee, efektiivinen tuotto nousee.) Lainan duraatio on 2,89 vuotta 100 %:n emissiokurssilla. Duraatio on lainan koron ja pääoman maksujen nykyarvoilla painotettu laina-ajan keskiarvo. Efektiivinen korkotuotto ja duraatio on laskettu arvopaperimarkkinoilla yleisesti käytetyllä nykyarvo-menetelmällä. Laskentakaavat ovat seuraavat: Efektiivinen korko: R = (kuponkikorko-(nimellisarvo/100)+(a*kuponkikorko/365.))* (tod./dsr)/((nimellisarvo/100)+(a*kuponkikorko/365.)) jolloin A= päiviä korkoajan alusta selvityspäivään DSR= päiviä selvityspäivästä lainan lunastuspäivään Duraatio (Macauley duration): D A =( T t=1nv(kf t )*t)/nv(a) jolloin D A = Omaisuuslajin A duraatio N = Nykyarvo kf t = Ajankohdan t kassavirta t = Aika NV(A) = Omaisuuslajin A nykyarvo Lainan takaisinmaksu Lainan pääomasta maksetaan vuosittain takaisin 20 % debentuuriin liitettyjä maksulipukkeita vastaan. Esimerkiksi euron nimellisarvoisesta debentuurilainasta maksetaan: lyhennys jäljellä euroa 800 euroa euroa 600 euroa euroa 400 euroa euroa 200 euroa euroa 0 euroa 7
 8 Emissiokurssi Lainan emissiokurssi on vaihtuva. Merkintäpalkkio Merkintäpalkkiota ei peritä. Vakuus Debentuurilainalle ei ole asetettu vakuutta. Lainalla on huonompi etuoikeus kuin liikkeeseenlaskijan muilla veloilla. Jälkimarkkinat Debentuurit voidaan myydä edelleen laina-aikana. Liikkeeseenlaskijan konttorit ottavat vastaan osto- ja myyntitarjouksia. Lainaa ei noteerata julkisesti. Merkintä- ja muut sitoumukset Ennakkomerkintä alkaa klo 9.30, josta alkaen otetaan vastaan merkintäsitoumuksia. Muita sitoumuksia ei ole annettu. Yli- tai alimerkintätilanteet Liedon Säästöpankki päättää menettelytavoista mahdollisessa yli- tai alimerkintätilanteessa ja sillä on myös oikeus keskeyttää merkintä tai pidentää merkintäaikaa tai korottaa nimellismäärää enintään euroa. Lainapääoman määrä ja käyttötapa Lainan tullessa kokonaan merkityksi, liikkeeseenlaskusta arvioidaan kertyvän noin 4,97 miljoonaa euroa liikkeeseenlaskuun liittyvien ulkoisten kulujen ja palkkioiden vähentämisen jälkeen. Pääoma on tarkoitus käyttää kokonaan Liedon Säästöpankin tavanomaisessa liiketoiminnassa. Debentuurilainan ja sille maksettavan koron verotus Suomessa Korkotulon lähdeverotus koskee Suomessa yleisesti verovelvollisia luonnollisia henkilöitä ja kotimaisia kuolinpesiä. Lainan merkintäajan alkaessa voimassaolevan lain mukainen vero on 29 prosenttia. Korkotulo, josta maksetaan lähdeveroa, ei ole veronalaista tuloa tuloverotuksessa, eikä pääoma ole veronalaista varallisuutta. Korkotuloa, josta on maksettu lähdeveroa, ja pääomaa ei tarvitse ilmoittaa veroilmoituksessa. Näistä korkotuloista ei voida vähentää tuloverolain mukaan pääomatuloista vähennyskelpoisia korko- eikä muita menoja. Korkotulon lähdevero peritään koronmaksun yhteydessä ja sen perimisen hoitaa Liikkeeseenlaskija. Korko on veronalaista tuloa yhteisöille ja muille kuin yleishyödyllisille yhtymille. Jos debentuuri myydään laina-aikana, verotetaan saatu kertynyt korko (jälkimarkkinahyvitys) pääomatulona eikä lähdeveronalaisena korkona. Myynnin tapahtuessa kotimaisen arvopaperivälittäjän välityksellä, arvopaperivälittäjä toimeenpanee koron ennakonpidätyksen. Tällöin korkoa ei tarvitse ilmoittaa veroilmoituksessa. Debentuurin oston yhteydessä maksettu jälkimarkkinahyvitys voidaan vähentää pääomatuloista tai, jos sellaisia ei ole, ansiotulon verotuksessa tuloverolain säännösten mukaisesti. Mahdollinen myyntitappio voidaan vähentää myyntivuotena tai kolmena seuraavana vuotena saaduista myyntivoitoista. Mahdollinen myyntivoitto tai tappio on ilmoitettava veroilmoituksessa. Nämä verotusta koskevat tiedot perustuvat voimassaolleeseen lainsäädäntöön. 8
 9 Tietoja liikkeeseenlaskijasta Liedon Säästöpankki Liedon Säästöpankki (y-tunnus ) on perustettu vuonna 1895 ja merkitty kaupparekisteriin Pankin kotipaikka on Liedon kunta ja osoite on Hyvättyläntie 4, Lieto, jossa laina-asiakirjat ovat nähtävillä. Pankkiin sovelletaan Suomen lainsäädäntöä. Pankki harjoittaa luottolaitostoiminnasta annetun lain ja säästöpankkilain mukaista luottolaitostoimintaa, siten kuin sääntöjen 2 :ssä säädetään. Hallinto Hallitus Matti Lautamäki puheenjohtaja, toimitusjohtaja, Härkätien Sähkö Oy Osoite:Jukolantie 205 as 1, Lieto Mikko Ojala maatalousteknikko, marketpäällikkö, Hankkija Oy Osoite: Rautasuontie 96, Lieto Veli-Pekka Prinssi lääket.lisensiaatti, johtava lääkäri, Härkätien kuntayhtymä Osoite:Teilipolku 2, Lieto Johtoryhmä Jussi Hakala, toimitusjohtaja Jouni Peltomaa, pankinjohtaja Matti Säteri varapuheenjohtaja, agronomi, maanviljelijä Osoite:Väänteläntie 185, Ilmarinen Jaakko Ossa oikeustieteen tohtori, professori, Turun Yliopisto Osoite:Taimentie 1 A A 2, Piispanristi Kalle Vauranoja insinööri, toimitusjohtaja, Turun Kuormalava Osoite:Valkonkuja 9, Lieto Tuukka Heinonen, pankinjohtaja, toimitusjohtajan varamies Jukka Taimisto, pankinjohtaja Esko Tuuppa, pankinjohtaja Osoite:Liedon Säästöpankki, Hyvättyläntie 4, Lieto Pankin hallituksen kokoonpanossa on vuonna 2003 seuraavat muutokset: Lasse Karénin tilalle varsinaiseksi jäseneksi on valittu vuoden 2003 loppuun asti Kalle Vauranoja ja hallituksen varajäseneksi Kalle Vauranojan tilalle vuoden 2003 loppuun on valittu Seppo Kuusisto. Lisäksi hallituksen varajäseneksi Reino Suomisen tilalle vuoden 2004 loppuun on valittu Heli Vilhonen. Pankin isännistössä on vuonna 2003 seuraavat muutokset: Alpo Skytän tilalle vuoden 2005 loppuun saakka on valittu Heidi Skyttä ja Reijo Mäkysen tilalle vuoden 2005 loppuun saakka Helena Dahl. Pääoma Pankin oma pääoma ja tilinpäätössiirtojen kertymä oli ,4 miljoonaa euroa. Pankilla ei ole pääomasijoituksia. 9
 10 Toimiala ja siihen liittyvät seikat Liedon Säästöpankilla on toimilupa luottolaitostoimintaa varten. Pankin yhdessä muiden säästöpankkien kanssa omistaman ATK-palveluyhtiön, Oy Samlink Ab:n, kanssa on sovittu keskeisten ATK-palvelujen tuottamisesta Liedon Säästöpankille. Pankki harjoittaa vähittäispankkitoimintaa ja sen palveluvalikoima koostuu tavanomaisista pankkipalveluista; maksujen välittämisestä, otto- ja antolainauksesta sekä sijoittamiseen ja säästämiseen tarkoitettujen tuotteiden tarjonnasta. Liedon Säästöpankin kasvu on ollut voimakasta sen jälkeen kun Suomen Säästöpankin liiketoiminta myytiin muille pankeille vuonna Pankin palveluja omaavien asiakkaiden määrä on kasvanut noin :sta asiakkaasta yli :een asiakkaaseen maaliskuun 2003 lopussa. Pankilla on 14 konttoria Liedon, Turun, Loimaan, Naantalin, Oripään, Paimion ja Raision kuntien alueella. Pankki on Säästöpankkiliiton jäsenpankki. Liedon Säästöpankin talletusten määrä on lisääntynyt vuoden 1993 lopun 64,8 miljoonasta eurosta vuoden 2003 maaliskuun lopun 333,1 miljoonaan euroon, luotonanto yleisölle ja julkisyhteisöille on lisääntynyt vastaavana aikana 45,4 miljoonasta eurosta 230,9 miljoonaan euroon. Pankilla on seuraavat tytäryhtiöt: Kiinteistö Oy Liedon Kauppapiha ja Kiinteistö Oy Liedon Liikekeskus. Pankki ei ole minkään konsernin tytär- tai osakkuusyhtiö. Pankilla ei ole meneillään sellaisia oikeudenkäyntejä, jotka merkittävästi vaikuttaisivat pankin taloudelliseen asemaan. Tiedot varoista, veloista, vastuista, rahoitusasemasta ja tuloksesta Vuosien tilinpäätökset liitetietoineen esitetään tässä tarjousesitteessä seuraavasti: - vuoden 2000 tilinpäätös liitetietoineen tarjousesitteen sivuilla vuoden 2001 tilinpäätös liitetietoineen tarjousesitteen sivuilla vuoden 2002 tilinpäätös liitetietoineen tarjousesitteen sivuilla Vuosien tilinpäätösten luvut on esitetty markkoina ja vuoden 2002 tilinpäätöksen luvut euroina. Liedon Säästöpankin taloudellista kehitystä kuvaavat tunnusluvut vuosilta esitetään sivulla 12. Tiedot muista sitoumuksista -Jvk-lainat, tilanne Pankilla ei ole muita liikkeeseen laskettuja jvk-lainoja kuin alla kohdassa Muut lainat luetellut debentuurilainat. -Muut lainat, tilanne Debentuurilaina I/2000, korko 4,50 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. Debentuurilaina II/2000, korko 4,75 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. Debentuurilaina I/2001, korko 4,50 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. Debentuurilaina II/2001, korko 4,00 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. Debentuurilaina I/2002, korko 4,50 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. Debentuurilaina II/2002, korko 3,75 %, laina-aika , nimellismäärä euroa. 10
 11 -Taseen ulkopuoliset vastuusitoumukset Taseen ulkopuolisten vastuusitoumusten yhteismäärä oli ,2 miljoonaa euroa, josta asiakkaan puolesta kolmannen hyväksi annettuja sitoumuksia 3,7 miljoonaa euroa ja asiakkaan hyväksi annettuja peruuttamattomia sitoumuksia 10,5 miljoonaa euroa. -Muuta Pankilla ei ollut muita merkittäviä sijoituksia valtion liikkeeseen laskemien instrumenttien, pankkien sijoitustodistusten ja pankkeihin tehtyjen talletusten lisäksi. Merkittävinä muina sijoituksina on tällöin pidetty 10 %:n määrää pankin omista varoista per eli 4,2 miljoonaa euroa. Tilinpäätöksen laatimista koskevia poikkeuslupia ei pankilla ole. Hallituksen selostus jälkeisistä tapahtumista ja tulevaisuuden näkymistä Liedon Säästöpankin toiminta alkuvuoden 2003 aikana on ollut suunnitelmien mukaista. Talletukset ovat kasvaneet mennessä 31,9 miljoonalla eurolla 333,1 miljoonaan euroon ja luotonanto 22,0 miljoonalla eurolla 230,9 miljoonaan euroon. Pankin vuoden 2003 kolmen ensimmäisen kuukauden liikevoitto oli 1,1 miljoonaa euroa, 0,3 miljoonaa euroa pienempi kuin vastaavana aikana vuonna Liikevoiton pienenemiseen ovat vaikuttaneet erityisesti rahoituskatteen lasku voimakkaasti laskeneen markkinakorkotason vuoksi. Koko vuoden 2003 liikevoiton arvioidaan jäävän vuoden 2002 liikevoiton alapuolelle. Vakavaraisuuden arvioidaan kehittyvän vuoden aikana siten, että luottolaitoslain mukaan laskettu vuoden 2003 lopun vakavaraisuussuhdeluku on lähellä vuoden 2002 lopun tasoa. Nyt päätetty debentuurilaina tarjotaan pankin asiakkaiden merkittäväksi. Näin pankki tarjoaa asiakkailleen yhden lisävaihtoehdon sijoituspalvelutuotteiden tuotevalikoimaan. Laina vahvistaa samalla pankin vakavaraisuusasemaa liiketoimintavolyymien kasvaessa. Liedossa toukokuun 2. päivänä 2003 LIEDON SÄÄSTÖPANKIN HALLITUS Matti Lautamäki Matti Säteri Mikko Ojala Jaakko Ossa Veli-Pekka Prinssi Kalle Vauranoja 11
 12 TALOUDELLISTA KEHITYSTÄ KUVAAVAT TUNNUSLUVUT Liikevaihto, milj. euroa 20,5 20,9 18,8 14,7 14,3 2. Liikevoitto, milj. euroa 5,2 6,3 6,1 3,7 3,9 %-osuus liikevaihdosta 25,4 30,4 32,7 25,1 27,2 3. Voitto ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja, milj. euroa 5,2 6,3 6,1 3,7 3,9 %-osuus liikevaihdosta 25,4 30,4 32,7 25,1 27,2 4. Oman pääoman tuotto (ROE), % 16,5 23,2 27,7 20,9 25,6 Tunnuslukua laskettaessa on lykätty verovelka erotettu 5. Koko pääoman tuotto (ROA), % 1,2 1,5 1,6 1,1 1,3 6. Omavaraisuusaste, % 7,1 6,8 6,0 5,3 5,1 Tunnuslukua laskettaessa on lykätty verovelka erotettu 7. Tuotto-kulu - suhde 1,6 1,8 1,8 1,6 1,6 Tunnuslukujen laskentakaavat 1. Liikevaihto Korkotuottojen, leasingtoiminnan tuottojen, oman pääoman ehtoisten sijoitusten tuottojen, palkkiotuottojen, arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan nettotuottojen sekä liiketoiminnan muiden tuottojen yhteenlaskettu määrä 2. Liikevoitto tai -tappio Tuloslaskelman liikevoitto tai -tappio 3. Voitto tai tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja "Tuloslaskelman "Voitto tai tappio ennen tilinpäätössiirtoja ja veroja" 4. Oman pääoman tuotto (ROE), % Liikevoitto/-tappio - verot x 100 Oma pääoma + vähemmistöosuus + vapaaehtoiset varaukset ja poistoero lykätyllä verovelalla vähennettynä (vuoden alun ja lopun keskiarvo) 5. Koko pääoman tuotto (ROA), % Liikevoitto/ -tappio - verot Taseen loppusumma keskimäärin (vuoden alun ja lopun keskiarvo) x Omavaraisuusaste Oma pääoma + vähemmistöosuus + vapaaehtoiset varaukset ja poistoero lykätyllä verovelalla vähennettynä x 100 Taseen loppusumma 7. Tuotto-kulu - suhde Rahoituskate + tuotot oman pääoman ehtoisista sijoituksista + palkkiotuotot + arvopaperikaupan ja valuuttatoiminnan nettotuotot + liiketoiminnan muut tuotot x 100 Palkkiokulut + hallintokulut + poistot + liiketoiminnan muut kulut 12
 13 Hallituksen toimintakertomus Toimintaympäristö Toimintavuoden yleistä taloudellista kehitystä leimasi kansantalouden hidas kasvu, korkotason ja pörssikurssien lasku sekä edelleen korkea työttömyys. Pankkitoiminnan yleiset edellytykset olivat kuitenkin varsin suotuisat. Toisaalta pitkään jatkunut muuttoliike on kärjistänyt alueellisia kehityseroja, mikä näkyy pankkitoiminnan kasvuedellytysten heikentymisenä muuttotappioalueilla. Korkotaso nousi alkuvuodesta, mutta aleni loppuvuodesta niin, että koko vuoden keskimääräinen korkotaso oli selvästi edellisvuotista alempi. 3 kuukauden euribor oli noin prosenttiyksikön ja 12 kuukauden euribor 0,5 % -yksikköä edellisvuotta alempi. Euroopan Keskuspankki alensi perusrahoitusoperaatioiden korkoa joulukuussa 3,25 %:sta 2,75 %:iin. Pankkien primekorkojen kehitys oli epäyhtenäistä. Useimpien pankkien prime-korot muuttuivat euribor-korkojen kehityksen mukaisesti. Säästöpankkien Sp-prime nousi toukokuun lopulla 3,50 %:sta 3,75 %:iin, aleni lokakuussa 3,50 %:iin ja vuoden 2003 maaliskuun alkuun mennessä 2,90 %:iin. Matala korkotaso vaikutti siihen, että luottokysyntä oli hitaasta talouskasvusta ja talouden epävarmoista näkymistä huolimatta vilkasta. Pankkien luottokanta kasvoi vuoden aikana 7,7 %. Varsinkin asuntoluottojen kasvu oli nopeaa. Pankkien talletuskanta kasvoi 4,4 %. Volyymien kasvusta huolimatta pankkisektorin taloudellinen tulos heikkeni rahoituskatteen supistuessa. Toimintavuoden aikana korostui finanssipalveluihin, erityisesti pankki-, vakuutus- ja rahastosäästämiseen liittyvien palvelukokonaisuuksien tarjoaminen asiakkaille. Ratkaisuja tähän on haettu finanssitavarataloja ja -liittoja muodostamalla. Näihin liittyvät yhteistyöratkaisut on Suomen rahoitusmarkkinoilla nyt pääosin tehty. Toimintavuoden alussa otettiin käyttöön EU:n rahaliittomaiden yhteisvaluutta euro. Eurokäteiseen siirtyminen sujui hyvin ja odotettua nopeammin. Suomessa kaikki pankkiautomaatit jakoivat euroja jo vuoden ensimmäisen pankkiviikon lopussa. Säästöpankkien toiminta Säästöpankkien kehitys jatkui toiminnan kasvun osalta varsin hyvänä. Asiakasmäärä kasvoi :sta :een ja markkinaosuus talletuksista nousi 8,5 %:sta 8,7 %:iin. Säästöpankkien liiketaloudellinen tulos muodostui tyydyttäväksi. Säästöpankkien talletuskasvu hidastui hieman edellisvuodesta, mutta oli nopeampaa kuin muissa pankeissa keskimäärin. Talletuskasvu oli 7,0 %. Myös luottokannan kasvu hidastui edellisvuodesta ollen 10,4 %. Edellisvuosien tapaan kasvu painottui asuntoluottoihin. Tuloskehitys Säästöpankkien liikevoitto oli 78 miljoonaa euroa. Liikevoittoa kertyi 25 miljoonaa euroa vähemmän kuin vuotta aikaisemmin. Liikevoitto oli keskitaseesta 1,1 %. 13
 14 Liikevoiton aleneminen oli, kuten koko pankkisektorillakin, seurausta otto- ja antolainauksen keskenään erilaisista korkosidonnaisuuksista, joiden takia rahoituskate heikkeni korkotason laskiessa. Sitä vastoin muiden tuottojen määrä kasvoi. Se ei kuitenkaan riittänyt kompensoimaan rahoituskatteen supistumisen vaikutusta. Säästöpankkien kulujen kasvu, 6 %, oli edellisvuotista nopeampaa. Tähän vaikutti mm. atkja rahahuollon kulujen lisääntyminen. Luottotappioita ei säästöpankeilla ollut käytännöllisesti katsoen lainkaan. Tyydyttävän tuloskehityksen ansiosta säästöpankkien vakavaraisuus parani edelleen. Vuoden lopussa vakavaraisuus oli 16,5 %. Säästöpankkien vakavaraisuus perustuu lähes yksinomaan tuloksen kautta kertyneeseen omaan pääomaan. Palveluverkko Säästöpankit perustivat vuoden aikana kolme uutta konttoria. Yhtään konttoria ei suljettu. Konttoreita oli vuoden päättyessä kaikkiaan 261. Näiden lisäksi säästöpankeilla oli muutamia myynti- ja palvelupisteitä. Säästöpankeilla on konttoreita 167 kunnassa, jotka kattavat 71 % koko maan väestöstä. Pikapankkeja säästöpankeilla oli 235 ja maksuautomaatteja 76. Monilla säästöpankeilla on konttoreiden yhteydessä myös internet-päätteitä, joilla asiakkaat voivat hoitaa pankkiasioitaan itsepalveluna. Säästöpankkien asiakkailla oli linjayhteyksiä kaikkiaan Niiden määrä lisääntyi vuoden aikana :lla. Liedon Säästöpankin toiminta Liiketoiminta Vuosi 2002 oli Liedon Säästöpankin 107. toimintavuosi. Pankin liiketoiminnan volyymikasvu ja tulos saavuttivat tilikaudelle asetetut tavoitteet. Pankin tase kasvoi vuoden 2002 aikana 9,7 % ja taseen loppusumma oli vuoden päättyessä 378,5 milj. euroa. Talletusten kasvu oli 18,9 milj. euroa eli 6,4 %. Pankki jatkoi edelleen vuonna 2002 debentuurilainojen liikkeeseen laskua kahdella uudella lainalla. Debentuurilainojen yhteismäärä oli vuoden päättyessä 25,3 milj. euroa. Talletusten ja debentuurilainojen yhteismäärä oli vuoden päättyessä 339,7 milj. euroa, 27,6 milj. euroa ja 8,9 % suurempi kuin vuotta aiemmin. Luotot kasvoivat 21,1 milj. euroa, 10,3 %, ja olivat tilikauden päättyessä 226,8 milj. euroa. Pankin pankkipalveluja käyttävien asiakkaiden määrä oli vuoden päättyessä eli suurempi kuin edellisenä vuonna. 33 säästöpankkia, näiden mukana Liedon Säästöpankki, Pohjola ja Suomi-yhtiöt sopivat syksyllä 2002 monipuolisesta ja laaja-alaisesta itsenäisten osapuolten yhteistyöstä pankki- ja vakuutustoiminnan alueilla. Osapuolet ovat sopineet Pohjolan vahinkovakuutusja rahastotuotteiden sekä Suomen henki-, eläke- ja säästövakuutustuotteiden tarjonnasta säästöpankeissa ja yhteistoiminnan valmistelusta konttoriverkostossa. Säästöpankit ja Pohjola perustivat marraskuussa yhdessä erityisesti säästöpankkien asiakkaille tarkoitetun rahastoyhtiön, jonka toiminta käynnistyy vuonna Lisäksi säästöpankit, Pohjola ja Suomi-yhtiöt tulevat aloittamaan yhdessä uuden säästöpankkitoiminnan pääkaupunkiseudulla vuonna Edellä mainitun yhteistyösopimuksen seurauksena pankin Loimaan konttorin toimitiloihin rakennettiin Pohjolan palvelupiste, joka avattiin joulukuussa. 14
 15 Pankki toimi tilikauden aikana rahasto- ja vakuutustuotteiden osalta yhteistyössä myös Aktia Rahastoyhtiö Oy:n, Gyllenberg Rahastoyhtiö Oy:n, Robur Henkivakuutus Oy:n, Henkivakuutusosakeyhtiö Veritaksen ja Fides Rahastoyhtiö Oy:n kanssa. Lisäksi pankilla oli yhteistyösopimukset toimialueen lähivakuutusyhdistysten kanssa. Pankin palveluverkostossa uudistettiin Oripään konttorin toimitilat ja Turussa pankin Puutorin konttori muutti Kauppatorin laitaan. Samalla konttorin nimi muuttui Kauppatorin konttoriksi. Konttorin yhteyteen avattiin sijoitus- ja varainhoitopalvelujen yksikkö. Pankilla oli tilikauden päättyessä 14 konttoria, 17 pikapankkia, 6 laskunmaksuautomaattia sekä 7 internet-päätettä laskujen maksamiseen. Pankin vakavaraisuus säilyi tilikauden aikana lähes samalla tasolla kuin edellisenä vuonna. Vakavaraisuuden kokonaissuhdeluku oli 21,44 %, josta ensisijaisen oman pääoman osuus oli 14,29 %. Yleistä tappiovarausta pankki lisäsi maksimimäärällä eli 0,6 %:lla varauksen pohjana olevien saamisten määrästä. Tilikauden poistot kirjattiin suunnitelman mukaisina. Pankilla ei ollut tilikauden päättyessä kattamattomia eläkevastuita eikä vastuuvelkaa Säästöpankkien Vakuusrahastolle. Tulos Liedon Säästöpankin liikevoitto oli 5,2 milj. euroa. Liikevoitto pieneni 17,9 % edelliseen tilikauteen verrattuna. Liikevoiton pienenemiseen vaikuttivat korkotason voimakas lasku loppuvuonna sekä lainamarkkinoilla vallinnut erittäin kova korkokilpailu. Liikevoittoprosentiksi taseen vuosikeskiarvosta muodostui 1,4 %. Rahoituskate pieneni 0,4 milj. eurolla eli 3,8 % 11,1 milj. euroon. Korkotuotot vähenivät edellisvuoteen verrattuna 0,6 milj. euroa eli 3,5 %. Korkokulujen väheneminen edellisvuoteen verrattuna oli 0,2 milj. euroa eli 2,8 %. Muut tuotot kasvoivat 10,1 % ja olivat kokonaismäärältään 3,1 milj. euroa. Oman pääoman ehtoisista sijoituksista saadut tuotot vähenivät 68,9 %:lla 0,1 milj. euroon. Palkkiotuotot, 2,2 milj. euroa, kasvoivat 18,8 %:lla edellisestä vuodesta. Palkkiotuottojen kertymiseen vaikuttivat joihinkin palvelumaksuihin viime ja edellisen vuoden lopulla tehdyt tarkistukset. Liiketoiminnan muut tuotot lisääntyivät 22,3 %:lla 0,8 milj. euroon. Muiden tuottojen lisääntymiseen vaikuttivat lähinnä vuoden 2001 lopulla hankittujen vuokrattavien tilojen vuokratuottojen vaikutus koko vuoteen Järjestämättömien ja nollakorkoisten saamisten määrä oli tilikauden päättyessä 1,0 milj. euroa ja niiden osuus luottokannasta oli edelleen vähäinen, 0,43 %. Tilikauden aikana ei pankilla ollut luotto- ja takaustappioita. Vuoden 2003 aikana ei ole nähtävissä sellaista kehitystä, joka olennaisesti vaikuttaisi luotto- ja takaustappioiden määrään ja siten pankin toiminnan tulokseen ja vakavaraisuuteen. Henkilöstökulut muodostuvat palkkakuluista sekä eläke- ja sosiaalikuluista. Näiden kulujen kokonaismäärä oli 3,7 milj. euroa, mikä oli 8,6 % suurempi kuin edellisenä vuonna. Pankin palveluksessa oli vuoden lopussa 100 henkilöä. Henkilömäärä kasvoi neljällä hengellä vuoden aikana. Muut hallintokulut kasvoivat 4,4 % 2,7 milj. euroon. Muiden hallintokulujen kasvuun vaikuttivat lähinnä atk-kulujen kasvu sekä euron käyttöönotosta aiheutuneet kulut. Liiketoiminnan muut kulut, joiden kokonaismäärä oli 1,8 milj. euroa, kasvoivat edellisvuodesta 44,4 %. Kulujen kasvu johtui pääasiassa uuden Kauppatorin 15
 16 konttorin vuokra- ja korjauskuluista sekä muista toimitila- ja kiinteistökuluista. Palkkiokulut kasvoivat 3,1 % ja olivat 0,4 milj. euroa. Suunnitelman mukaisten poistojen määrä oli 0,4 milj. euroa. Tilikauden aikana kirjattiin luotto- ja takaustappioiden palautuksia enemmän kuin uusia luottotappioita toteutui. Tase Yleisön talletukset Liedon Säästöpankin tase kasvoi tilikauden aikana 33,5 milj. euroa ja oli vuoden lopussa 378,5 milj. euroa. Talletuskasvu oli vuoden aikana 18,9 milj. euroa eli 6,4 %. Yleisön talletuksia oli vuoden lopussa 314,4 milj. euroa. Käyttely- ja säästämistilit kasvoivat vuoden aikana 11,1 milj. euroa eli 4,9 % ja niitä oli vuoden vaihteessa 236,9 milj. euroa. Sijoittamis- ja asuntosäästöpalkkiotilien kasvu oli 7,7 milj. euroa eli 11,1 % ja niitä oli vuoden vaihteessa 77,5 milj. euroa. Muu vieras pääoma ja sitoumukset Tilinpäätöksessä pankin vieras pääoma oli yhteensä 348,9 milj. euroa, josta talletusten osuus oli 90,1 %. Pankki laski liikkeeseen vuoden aikana kaksi vastuudebentuurilainaa, joiden pääomat olivat 10,9 milj. euroa. Kokonaisuudessaan tilikauden päättyessä pankilla oli edellä mainittuja debentuurilainoja 25,3 milj. euroa. Velat luottolaitoksille olivat 0,5 milj. euroa. Velat valtion varoista välitetyistä lainoista olivat 2,1 milj. euroa. Muut vieraan pääoman erät muodostuivat lähinnä lyhytaikaisista maksujenvälityseristä sekä tuottojen ja kulujen jaksotuksiin liittyvistä tilinpäätösvaiheen siirtyvistä eristä. Pankkitakausten ja muiden taseen ulkopuolisten sitoumusten määrä oli 11,4 milj. euroa, mikä on 1,1 milj. euroa suurempi kuin edellisen vuoden lopussa. Luotonanto yleisölle Liedon Säästöpankin saamiset yleisöltä ja julkisyhteisöiltä olivat tilikauden lopussa 226,8 milj. euroa. Lisäys oli 21,1 milj. euroa eli 10,3 %. Lukuun sisältyvien valtion varoista välitettyjen luottojen määrä oli 2,1 milj. euroa. Kotitalouksien asuntoluottojen määrä lisääntyi tilikauden aikana 14,4 milj. eurolla 143,1 milj. euroon, 11,2 %. Kotitalouksien ja elinkeinonharjoittajien luotot olivat vuoden päättyessä 187,7 milj. euroa edustaen 82,8 % koko luottokannasta. Kiinteistöt Pankin kiinteistöihin ja kiinteistöyhteisöjen osakkeisiin sitoutunut pääoma oli tilinpäätöksessä 9,1 milj. euroa. Muussa kuin omassa käytössä olevaan kiinteistöomaisuuteen sitoutunut pääoma pieneni verrattuna edelliseen tilikauteen ja oli määrältään 5,8 milj. euroa, mikä on 1,5 prosenttia pankin taseen loppusummasta. Tilikauden aikana aktivoitiin 0,2 milj. eurolla kiinteistöihin kohdistuvia perusparannusmenoja. Muu sijoitustoiminta Muuhun kuin luotonantoon sijoitetut varat olivat sijoitettuna lähinnä talletuksiin muihin luottolaitoksiin ja saamistodistuksiin. Pankin sijoitukset saamistodistuksiin olivat tilikauden päättyessä 93,4 milj. euroa. Talletukset muihin luottolaitoksiin olivat 39,6 milj. euroa. Määrä oli 17,4 milj. euroa suurempi kuin vuotta aikaisemmin. Pankki vähensi tilikauden aikana sijoituksiaan vaihtuviin vastaaviin kuuluvissa osakkeissa ja osuuksissa. Näiden yhteismäärä oli tilikauden päättyessä 0,5 milj. euroa. Oma pääoma ja varaukset Oma pääoma lisääntyi 20,7 milj. euroon. Luottotappiovarausta kasvatettiin vuonna ,6 milj. euroa, minkä jälkeen varauksen määrä tilinpäätöksessä oli 3,9 prosenttia saamisista. Poistoeroa vähennettiin 0,1 milj. eurolla. 16
 17 Vakavaraisuus 1000 euroa Ensisijaiset omat varat Toissijaiset omat varat Yhteensä Riskipainotetut saamiset ja taseen ulkopuoliset sitoumukset Vakavaraisuussuhdeluku (%) 21,44 21,58 20,53 13,67 14,34 Ensisijaisten omien varojen osuus (%) 14,29 14,39 13,68 13,67 14,34 Liedon Säästöpankin vakavaraisuus oli vuoden lopussa 21,44 %. Vakavaraisuussuhdetta laskettaessa on debentuurilainojen 25,3 milj. euron kokonaismäärästä voitu ottaa huomioon 13,4 milj. euroa toissijaisina omina varoina. Toissijaisten omien varojen ylijäämä oli siten 11,9 milj. euroa. Pankin omien varojen määrä ylitti 25,2 milj. eurolla luottolaitoslain 8 %:n minimivaatimustason. Riskienhallinta Riskienhallinnan tavoite Riskienhallinnan tavoitteena on varmistaa, että pankin liiketoiminnasta aiheutuvat riskit on tunnistettu, arvioitu ja mitoitettu hyväksytylle tasolle ja että riskejä valvotaan ja ne ovat oikeassa suhteessa pankin riskinkantokykyyn. Riskienhallinnan keskeiset osa-alueet ovat luottoriskit, korko- ja rahoitusriskit, kiinteistöja muut sijoitusriskit sekä strategiset ja toimintariskit. Periaatteet Liedon Säästöpankin riskienhallinta perustuu hallituksen pankille vahvistamaan liiketoimintastrategiaan, liiketoiminta-alueiden toimintokohtaisiin ohjeisiin ja niihin sisältyviin toimintavaltuuksiin. Säännöllinen raportointi tukee riskien hallintaa. Pankki kohdistaa liiketoimintansa vähittäispankkitoiminnan vähäriskiseen osaan. Liiketoiminnan laajuuteen nähden pankilla ei ole sellaisia suuria asiakaskeskittymiä, jotka merkittävästi vaikuttaisivat pankin liiketoimintaan. Pankki ei myöskään liiketoimintastrategiaansa nojautuen tällaisia keskittymiä ota. Pankin ensisijainen tavoite liiketoiminnassa on kannattavuus ja vakavaraisuuden vahvistaminen. Luottoja muiden riskien muodostaman tappiouhan pankki voi kattaa tekemällä tilinpäätöksessään riittävät luottotappio- ja muut kulukirjaukset. Luottoriskit Luottoriskien hallinnan tavoitteena on rajoittaa asiakasvastuista syntyvien riskien tulos- ja vakavaraisuusvaikutukset hyväksyttävälle tasolle. Pankin hallitus on hyväksymissään ohjeissa luotonannosta asettanut eri päättäjätasoille selkeät rajat myönnettävien luottojen määrille. Pankin keskeisiä asiakasryhmiä ovat toimialueen kotitaloudet, maaseutuyrittäjät sekä pienet yritykset. Pankin varainhankinnasta noin 66 % on sijoitettu luottoina pankin asiakkaille. Luotonannosta kotitalouksien ja elinkeinonharjoittajien osuus on 82,8 %. Kaikkien asiakasryhmien luottokelpoisuuden arviointi perustuu pankin alueelliseen asiakas- ja toimintaympäristötuntemukseen ja sen pohjalta tehtävään asiakkaan luottokelpoisuuden arviointiin. 17
 18 Säästöpankin hallitus tekee suurimmat luottopäätökset. Hallitus on edelleen delegoinut luottovaltuuksia pankin johtoryhmälle ja muille nimetyille toimihenkilöille. Pääsääntönä on kahden päätöksentekijän periaate. Luottopäätökset perustuvat asiakkaan luottokelpoisuuden ja maksukyvyn arviointiin sekä muiden luoton myöntämiskriteereiden, kuten mm. vakuusvaatimusten täyttymiseen. Luottokannan tilaa, mm. takaisinmaksussa esiintyviä viivästyksiä ja järjestämättömiä luottoja, seurataan jatkuvasti. Pankin hallitukselle raportoidaan suuret asiakas- ja asiakaskokonaisuusvastuut ja niiden hoito. Luottokantaan sisältyvät riskit on edellä mainitun raportoinnin perusteella todettu olevan pankin vuositulostasoon ja riskinkantokykyyn nähden alhaisella tasolla. Vuoden 2002 aikana pankin rahoitusasema oli hyvä. Pankin lakisääteiseen kassavarantoon luettavat varat olivat tilikauden lopussa 61,3 milj. euroa ja kassavarantosuhdeluku 17,2 % lakisääteisen minimitason ollessa 10 %. Korkoriski Korkoriskillä tarkoitetaan korkotason muutosten vaikutusta pankin tulokseen ja vakavaraisuuteen. Korkoriski aiheutuu saatavien ja velkojen toisistaan poikkeavista korkoperusteista sekä eriaikaisista korontarkistus- tai erääntymisajankohdista. Pankin luotoista pääosa on euribor- ja Sp-prime -sidonnaisia, kun taas talletuksista pääosa on kiinteäkorkoisia. Pankin tavoitteena on edelleen tasapainottaa saatavien ja velkojen korkoperusteita. Pankilla ei ole asiakaskokonaisuuksia, joiden vastuut pankille ylittäisivät 10 % pankin omista varoista. Rahoitusriski Rahoitusriski on jälleenrahoituksen saatavuuteen ja hintaan liittyvä riski, joka syntyy, kun saamisten ja velkojen maturiteetit poikkeavat toisistaan. Rahoitusriski syntyy myös, jos saatavat ja velat ovat liiaksi keskittyneet yksittäisille vastapuolille. Rahoitusriskiä arvioidaan maturiteettiluokittain kunkin luokan saatavien ja velkojen erotuksen suuruudella. Rahoitusriskiä hallitaan mm. pitämällä riittävää kassavarantoa. Liedon Säästöpankki hankkii tarvitsemansa jälleenrahoituksen talletuksina ja laskemalla liikkeeseen debentuurilainoja. Pankki ei hanki jälleenrahoitusta markkinarahamarkkinoilta. Talletustiliehtojen mukaan noin 69 % jälleenrahoituksesta on avistaehtoista jakautuen kuitenkin lähes :lle tallettajaasiakkaalle. Pankin tavoitteena on edelleen pidentää jälleenrahoituksensa maturiteettia ja ylläpitää laajaa rahoituspohjaa. Pankin varainhankinnasta yli 30 % on sijoitettuna maksuvalmiuden tukemiseen, pääosin jälkimarkkinakelpoisiin rahoitusinstrumentteihin ja lyhytaikaisiin talletuksiin muihin rahalaitoksiin. Korkoriskin mittaamisessa käytetään gap-analyysia. Herkkyysanalyysi mittaa yhden prosenttiyksikön korkotason muutoksen vaikutusta vuotuiseen rahoituskatteeseen. Kiinteistöriski Kiinteistöriskillä tarkoitetaan kiinteistöomaisuuteen kohdistuvaa arvonalentumis-, tuotto- tai vahingoittumisriskiä. Kiinteistösijoitukset eivät kuulu Liedon Säästöpankin ydinliiketoimintaan. Pankin kiinteistökohteet on vakuutettu täysarvovakuutuksilla. Liedon Säästöpankin kiinteistöomaisuuteen sitoutunut pääoma oli vuoden 2002 päättyessä 9,1 milj. euroa eli 2,2 % vuoden 2002 taseen loppusummasta. Omassa käytössä oleviin tiloihin oli sitoutunut 3,3 milj. euroa ja muussa käytössä oleviin tiloihin 5,8 milj. euroa. Muussa kuin omassa käytössä olevien tilojen vuokrausaste on vuoden aikana ollut lähes 100 % ja niiden tuotto oli vuoden päättyessä vuositasolla 8,24 %. Yksityiskohtaiset tiedot kiinteistöomaisuudesta käyvät ilmi liitetiedosta
 19 Muut sijoitusriskit: osakeriskit Osakeriskillä tarkoitetaan mm. julkisesti noteerattavien osakkeiden ja rahasto-osuuksien kurssimuutosten aiheuttamaa tulosvaikutusta. Tavoitteena osakesijoituksissa on hankkia tuotto-riskisuhteeltaan kilpailukykyinen tuotto sijoitetulle pääomalle. Pankin sijoitukset osakkeisiin ja osuuksiin on määritelty hallituksen vahvistamassa sijoitustoiminnan ohjeessa. Tilinpäätöshetkellä näitä sijoituksia oli yhteensä 0,5 milj. euroa ja ne olivat pääasiassa useisiin rahastoihin tehtyjä sijoituksia. Strategiset ja toimintariskit Strategisella riskillä tarkoitetaan pankin riskinkantokykyyn, teknisiin resursseihin ja henkilöstön ammattitaitoon nähden väärin valitusta liiketoimintastrategiasta syntyviä menetyksiä. Strategiset riskit pyritään minimoimaan päivittämällä strategiset ja vuositason suunnitelmat säännöllisesti hyödyntämällä ennusteita toimialan, kilpailutilanteen ja taloudellisen toimintaympäristön kehityksestä. Toimintariskeillä tarkoitetaan menetyksiä, jotka voivat johtua sisäisistä puutteellisuuksista järjestelmissä, prosesseissa ja henkilöstön toiminnassa tai ulkoisista liiketoimintaan vaikuttavista tekijöistä. Toimintariskien toteutumista pyritään minimoimaan henkilöstön jatkuvalla kehittämisellä ja kattavilla toimintaohjeilla sekä sisäisen valvonnan toimenpiteillä mm. eriyttämällä mahdollisuuksien mukaan asioiden valmistelu, päätöksenteko, toimeenpano ja valvonta toisistaan. Pankki on varautunut erityisellä vakuutuksella merkittävistä väärinkäytöksistä ja epärehellisestä toiminnasta mahdollisesti aiheutuviin vahinkoihin. Oikeudellisten riskien toteutumista osaltaan vähentää laajasti käytössä olevat vakiomuotoiset, viranomaisten hyväksymät sopimusehdot. Pankin keskeiset tietojärjestelmät on ulkoistettu Oy Samlink Ab:hen. Tietojärjestelmien toimintahäiriöistä aiheutuviin riskeihin on pyritty varautumaan jatkuvuussuunnittelulla. Pankki on ulkoistanut taloushallinnon tehtäviä Paikallispankkien PP-Laskenta Oy:lle, joka on säästöpankkien omistaman Oy Samlink Ab:n täysin omistama tytäryhtiö. Sisäinen tarkastus Pankin hallitus on asettanut pankille sisäisen tarkastajan ja hyväksynyt tarkastussuunnitelman sekä raportointiperiaatteet. Sisäisen tarkastuksen tehtävänä on pankin toimintaorganisaation sisäisen valvonnan laajuuden ja riittävyyden arviointi sekä riskienhallintajärjestelmien toimivuuden valvonta ja arviointi. Sisäinen tarkastus raportoi havainnoistaan toimitusjohtajalle ja pankin hallitus saa käsiteltäväkseen tarkastuksen laatimat tarkastusyhteenvedot. Vapaaehtoiset ja pakolliset rahastot Liedon Säästöpankki kuuluu Säästöpankkien Vakuusrahastoon. Vakuusrahaston tehtävänä on säästöpankkien vakaan toiminnan turvaaminen. Rahasto on velaton. Rahastolla on varoja 28,2 miljoonaa euroa. Vapaaehtoisessa vakuusrahastossa säästöpankki ei kuulu sellaiseen yhteisvastuujärjestelyyn, jossa se vastaisi toisen säästöpankin veloista tai sitoumuksista. Lisäksi kaikki pankit kuuluvat talletussuojarahastoon, joka turvaa tallettajan saamiset pankilta euroon saakka. Säästöpankkien kannatusmaksu rahastolle oli 3,6 milj. euroa. Liedon Säästöpankki kuuluu myös sijoittajien korvausrahastoon, jonka suojan piiriin kuuluvat kaikki ei-ammattimaiset sijoittajat. Henkilöstö Liedon Säästöpankin pankkityössä olevan kokoaikaisen henkilökunnan määrä oli vuoden 2002 päät- 19
 20 tyessä 87. Osa-aikaisten toimihenkilöiden määrä oli 11 ja muun henkilökunnan määrä oli kaksi. Henkilökunnan ammattitaidon ylläpitämiseen ja kehittämiseen käytettiin vuonna 2002 lähes 600 koulutuspäivää edellisen vuoden tapaan. Tämä merkitsi keskimäärin kuutta koulutuspäivää toimihenkilöä kohden. Pääpaino koulutuksissa oli edelleen ajankohtaisasioiden lisäksi sijoituspalvelujen ja varainhoidon tuotteissa. Konttorinjohtajia osallistui johtamiskoulutukseen ja toimihenkilöitä Arvopaperinvälittäjien yhdistys r.y.:n sijoituspalvelututkintoon. Hallinto Pankin äänivaltaiset tallettajat kokoontuivat säästöpankkikokoukseen ja valitsivat 10 tallettajien edustajaa isäntien syyskokouksessa toimitettavaan isäntien vaaliin. Pankin isäntien kevätkokous pidettiin maaliskuun 8. päivänä ja syyskokous marraskuun 29. päivänä. Kevätkokouksessa vahvistettiin pankin tilinpäätös vuodelta 2001 ja myönnettiin vastuuvapaus hallituksen jäsenille, toimitusjohtajalle ja valtuutetuille. Vuoden 2001 voiton käytöstä päätettiin hallituksen esityksen mukaisesti. Isäntien lukumääräksi vuonna 2003 vahvistettiin 49. Syyskokouksessa suoritettiin sääntöjen mukaiset valinnat vuosille Isäntien puheenjohtajaksi valittiin edelleen rehtori Keijo Virtanen ja varapuheenjohtajaksi edelleen lehtori Tuula Niittyvaara. Hallitukseen Lasse Karénin tilalle valittiin toimitusjohtaja Kalle Vauranoja ja hallituksen varajäseniksi Reino Suomisen tilalle KTM Heli Vilhonen ja Kalle Vauranojan tilalle metsätalousinsinööri Seppo Kuusisto. Vuoden 2003 varsinaiseksi tilintarkastajaksi valittiin KHT Juha-Pekka Mylén ja varatilintarkastajaksi KHT Petri Kettunen. Säästöpankin hallitus kokoontui tilikauden aikana 16 kertaa. Hallituksen puheenjohtajana toimi Matti Lautamäki ja varapuheenjohtajana Matti Säteri. Johtoryhmä piti tilikauden aikana 57 kokousta. Tarkastustoiminta Pankin tilintarkastajana on toiminut KHT Juha-Pekka Mylén ja varatilintarkastajana KHT Petri Kettunen. Säästöpankkitarkastus suoritti pankissa tarkastuksen välisenä aikana. Sisäisenä tarkastajana on toiminut KHT Ari Pakari Tilintarkastus Pakari Oy:stä. Euron käyttöönotto Kaikki pankkipalvelut muuttuivat vuodenvaihteessa 2001/2002 euroiksi. Tietojärjestelmät toimivat moitteettomasti ja euron käyttöönotto käteisvaluuttana ajalla sujui suunnitelmien mukaan. Pankki siirtyi tilikauden alussa käyttämään euroa kirjanpidon rahayksikkönä. Vertailutiedot on muunnettu tilinpäätökseen euroiksi virallisella muuntokertoimella. Tilinpäätöksen jälkeiset tapahtumat Pankin hallituksen tiedossa ei ole seikkoja, jotka olennaisesti vaikuttaisivat pankin tulokseen tilinpäätöksen valmistumisen jälkeiseltä ajalta. Arvio liiketoiminnan kehittymisestä vuonna 2003 Liedon Säästöpankin toiminnan odotetaan vuonna 2003 kehittyvän myönteisesti vuoden 2002 tapaan. Liiketoiminnan tuloksen arvioidaan korkotason voimakkaan laskun seurauksena jäävän vuoden 2002 tuloksen alapuolelle. Tuloksen kehitykseen vaikuttavat markkinakorkotason muutos sekä rahoitus- ja talletusmarkkinoilla vallitseva pankkien välinen kilpailu sekä jonkin verran myös pankin pääkonttorin asiakaspalvelutilojen täydellinen uudistus kevään 2003 aikana. Pankin vakavaraisuuden arvioidaan olevan vuoden 2003 päättyessä vuoden 2002 tasolla tai jonkin verran sen alapuolella. 20
 Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2004
 Tarjousesite Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2004 Debentuurilainan liikkeeseenlaskija Liedon Säästöpankki Korko: Verollinen 2,80 % kiinteä nimelliskorko (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin
 Tarjousesite 10.5.2004 Säästöpankkien debentuurilaina II/2004 Debentuurilainan liikkeeseenlaskijat: Ikaalisten Säästöpankki Kortesjärven Säästöpankki Kuortaneen Säästöpankki Parkanon Säästöpankki Korko:
 Liedon Säästöpankin Debentuurilaina II/2003
 Tarjousesite Liedon Säästöpankin Debentuurilaina II/2003 Debentuurilainan liikkeeseenlaskija Liedon Säästöpankki Korko: Verollinen 3,00 % kiinteä nimelliskorko (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin
 Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2005
 Tarjousesite Liedon Säästöpankin Debentuurilaina I/2005 Debentuurilainan liikkeeseenlaskija Liedon Säästöpankki Korko: Verollinen 2,80 % kiinteä nimelliskorko (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin
 Säästöpankkien debentuurilaina 1/2005
 Tarjousesite 25.4.2005 Säästöpankkien debentuurilaina 1/2005 Debentuurilainan liikkeeseenlaskijat: Ikaalisten Säästöpankki Kuortaneen Säästöpankki Parkanon Säästöpankki Ylihärmän Säästöpankki Korko: Kurssi:
 - 1 - TARJOUSESITE LAMMIN OSUUSPANKIN DEBEN- TUURILAINA 1/2005 Lainan kokonaismäärä enintään 2.000.000 euroa. Nimelliskorko 3,50 % Emissiokurssi on vaihtuva, lainan tuotto vaihtelee merkintäpäivän emissiokurssin
 Sysmän Säästöpankin Debentuuri laina 1/2003
 Ta rjousesi te Sysmän Säästöpankin Debentuuri laina 1/2003 De bent u u rilainan Ii i kkeeseen las kija Sysmän Säästöpankki Korko: Laina-ai ka: Emissiokurssi: Lainan määrä: Merkin täa i ka : E n n a k kome
 Säästöpankkien joukkovelkakirjalaina I/2003
 Tarjousesite Säästöpankkien joukkovelkakirjalaina I/2003 Joukkovelkakirjalainan liikkeeseenlaskijat: Ikaalisten säästöpankki Kortesjärven Säästöpankki Kuortaneen Säästöpankki Parkanon Säästöpankki Korko:
 Tarjousesite Kalannin Säästöpankin Debentuurilaina 2003 Liikkeeseenlaskija: Kalannin Säästöpankki Korko: Kurssi: 3,50% kiinteä vuotuinen korko. (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin mukaisesti.
 Liedon Säästöpankin Debentuurilaina II/2005
 Tarjousesite Liedon Säästöpankin Debentuurilaina II/2005 Debentuurilainan liikkeeseenlaskija Liedon Säästöpankki Korko: Verollinen 2,80 % kiinteä nimelliskorko (Efektiivinen tuotto vaihtelee emissiokurssin


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 |
 22010A0825(01)
 Protocol tot wijziging van de luchtvervoersovereenkomst tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten, ondertekend op 25 en 30 april 2007
 Publicatieblad Nr. L 223 van 25/08/2010 blz. 3 - 19
 Protocoltot wijziging van de luchtvervoersovereenkomst tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten, ondertekend op 25 en 30 april 2007DE VERENIGDE STATEN VAN AMERIKA (hierna "de Verenigde Staten" genoemd),enerzijds, enHET KONINKRIJK BELGIË,DE REPUBLIEK BULGARIJE,DE TSJECHISCHE REPUBLIEK,HET KONINKRIJK DENEMARKEN,DE BONDSREPUBLIEK DUITSLAND,DE REPUBLIEK ESTLAND,IERLAND,DE HELLEENSE REPUBLIEK,HET KONINKRIJK SPANJE,DE FRANSE REPUBLIEK,DE ITALIAANSE REPUBLIEK,DE REPUBLIEK CYPRUS,DE REPUBLIEK LETLAND,DE REPUBLIEK LITOUWEN,HET GROOTHERTOGDOM LUXEMBURG,DE REPUBLIEK HONGARIJE,MALTA,HET KONINKRIJK DER NEDERLANDEN,DE REPUBLIEK OOSTENRIJK,DE REPUBLIEK POLEN,DE PORTUGESE REPUBLIEK,ROEMENIË,DE REPUBLIEK SLOVENIË,DE SLOWAAKSE REPUBLIEK,DE REPUBLIEK FINLAND,HET KONINKRIJK ZWEDEN,HET VERENIGD KONINKRIJK VAN GROOT-BRITTANNIË EN NOORD-IERLAND,partijen bij het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag betreffende de werking van de Europese Unie en lidstaten van de Europese Unie (hierna de "lidstaten" genoemd),en de EUROPESE UNIEanderzijds,VOORNEMENS voort te bouwen op het kader dat tot stand is gebracht door de luchtvervoersovereenkomst tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten, ondertekend op 25 en 30 april 2007 (hierna "de Overeenkomst" genoemd), en met als doel de markttoegang open te stellen en zoveel mogelijk voordelen voor consumenten, luchtvaartmaatschappijen, werknemers en gemeenschappen aan beide zijden van de Atlantische Oceaan te creëren;TER VERVULLING van het bij artikel 21 van de Overeenkomst gegeven mandaat om snel te onderhandelen over een tweedefaseovereenkomst die de verwezenlijking van deze doelstelling dichterbij brengt;ERKENNENDE dat de Europese Unie de Europese Gemeenschap op 1 december 2009 heeft vervangen en opgevolgd ingevolge de inwerkingtreding van het Verdrag van Lissabon tot wijziging van het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, en dat vanaf die datum alle rechten en plichten van de Europese Gemeenschap en alle verwijzingen naar de Europese Gemeenschap in de Overeenkomst van toepassing zijn op de Europese Unie,ZIJN OVEREENGEKOMEN DE OVEREENKOMST ALS VOLGT TE WIJZIGEN:Artikel 1DefinitiesArtikel 1 van de Overeenkomst wordt als volgt gewijzigd:1) Na lid 2 wordt de volgende nieuwe definitie ingevoegd:"2 ter "Vaststelling van nationaliteit", de vaststelling dat een luchtvaartmaatschappij die voorstelt diensten te exploiteren in het kader van deze Overeenkomst beantwoordt aan de eisen van artikel 4 inzake eigendom, feitelijke zeggenschap en hoofdvestigingsplaats;".2) Na lid 3 wordt de volgende nieuwe definitie ingevoegd:"3 ter "Vaststelling van deugdelijkheid", de vaststelling dat een luchtvaartmaatschappij die voorstelt diensten te exploiteren in het kader van deze Overeenkomst over voldoende financiële middelen en passende managementdeskundigheid beschikt om dergelijke diensten te exploiteren en bereid is de wetten, regels en eisen betreffende de exploitatie van dergelijke diensten na te leven;".Artikel 2Wederzijdse erkenning van regelgevende vaststellingen met betrekking tot de deugdelijkheid en nationaliteit van luchtvaartmaatschappijenNa artikel 6 wordt een nieuw artikel 6 ter ingevoegd, dat als volgt luidt:"Artikel 6 terWederzijdse erkenning van regelgevende vaststellingen inzake de deugdelijkheid en nationaliteit van luchtvaartmaatschappijen1. Na ontvangst van een aanvraag van een exploitatievergunning, overeenkomstig artikel 4, van een luchtvaartmaatschappij van de ene partij, erkennen de luchtvaartautoriteiten van de andere partij alle vaststellingen inzake deugdelijkheid en/of nationaliteit die door de luchtvaartautoriteiten van de eerste partij met betrekking tot die luchtvaartmaatschappij zijn gedaan alsof deze vaststellingen door hun eigen luchtvaartautoriteiten waren gedaan, en voeren zij verder geen onderzoek naar deze kwesties, behalve zoals bepaald onder a) hieronder:a) indien, na ontvangst van een aanvraag van een exploitatievergunning door een luchtvaartmaatschappij, of na de afgifte van een dergelijke vergunning, de luchtvaartautoriteiten van de ontvangende partij specifieke vermoedens hebben dat, ondanks de vaststellingen van de luchtvaartautoriteiten van de andere partij, de in artikel 4 van deze Overeenkomst voorgeschreven voorwaarden voor de afgifte van passende vergunningen of toelatingen niet zijn nageleefd, stellen zij die autoriteiten daar onmiddellijk van in kennis, met opgave van de redenen voor hun bezorgdheid. In dat geval mag elke partij verzoeken om overleg, waarbij ook vertegenwoordigers van de desbetreffende luchtvaartautoriteiten moeten worden betrokken en/of om aanvullende informatie over deze bezorgdheid; op dergelijke verzoeken moet zo snel mogelijk worden ingegaan. Als geen oplossing wordt gevonden, mag elke partij de kwestie voorleggen aan het Gemengd Comité;b) dit artikel is niet van toepassing op vaststellingen met betrekking tot veiligheidscertificaten of -licenties, beveiligingsregelingen of verzekeringsdekking.2. Elke partij stelt de andere, voor zover mogelijk van tevoren en anders zo snel mogelijk achteraf, via het Gemengd Comité in kennis van wezenlijke wijzigingen in de criteria die zij toepast bij het doen van de in lid 1 vermelde vaststellingen. Als de ontvangende partij overleg vraagt over een dergelijke wijziging, vindt dit overleg binnen 30 dagen na het verzoek plaats in het Gemengd Comité, tenzij de partijen anders overeenkomen. Als de ontvangende partij na dergelijk overleg van oordeel is dat de gewijzigde criteria van de andere partij niet volstaan voor de wederzijdse erkenning van regelgevende vaststellingen, kan de ontvangende partij de andere partij meedelen dat lid 1 wordt opgeschort. Deze opschorting kan op elk ogenblik door de ontvangende partij worden opgeheven. Het Gemengd Comité wordt daarvan in kennis gesteld.".Artikel 3MilieuArtikel 15 van de Overeenkomst wordt volledig geschrapt en vervangen door:"Artikel 15Milieu1. De partijen erkennen dat het belangrijk is het milieu te beschermen bij de ontwikkeling en tenuitvoerlegging van internationaal luchtvaartbeleid, waarbij de kosten en baten van milieubeschermingsmaatregelen zorgvuldig tegen elkaar moeten worden afgewogen en, waar nodig, samen moet worden gestreefd naar effectieve mondiale oplossingen. De partijen zijn voornemens samen te werken om, op economisch redelijke wijze, het effect van de internationale luchtvaart op het milieu te beperken of terug te dringen.2. Wanneer een partij voorgestelde milieumaatregelen overweegt op regionaal, nationaal of lokaal niveau, dient zij de mogelijke nadelige gevolgen daarvan voor de uitoefening van de in deze Overeenkomst vervatte rechten te evalueren, en indien bedoelde maatregelen worden aangenomen, passende stappen te ondernemen om dergelijke nadelige gevolgen te verzachten. Op verzoek van een partij geeft de andere partij een beschrijving van deze evaluatie en van de verzachtende maatregelen.3. Bij de vaststelling van milieumaatregelen moeten de door de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie in de bijlagen bij het Verdrag vastgestelde milieunormen voor de luchtvaart worden gevolgd, tenzij mededeling is gedaan van verschillen. De partijen passen milieumaatregelen toe die van invloed zijn op de onder deze Overeenkomst vallende luchtdiensten overeenkomstig artikel 2 en artikel 3, lid 4, van deze Overeenkomst.4. De partijen bevestigen nogmaals de verbintenis van de lidstaten en de Verenigde Staten van Amerika om het beginsel van de evenwichtige benadering toe te passen.5. De volgende bepalingen zijn van toepassing met betrekking tot het opleggen van nieuwe verplichte geluidsgerelateerde exploitatiebeperkingen op luchthavens met meer dan 50000 bewegingen van civiele subsonische straalvliegtuigen per kalenderjaar:a) De bevoegde autoriteiten van een partij voorzien in de mogelijkheid om tijdens het besluitvormingsproces rekening te houden met de standpunten van belanghebbende partijen.b) Minstens 150 dagen vóór de inwerkingtreding van een nieuwe exploitatiebeperking wordt de andere partij daarvan in kennis gesteld. Op verzoek van die andere partij wordt haar onverwijld een schriftelijk verslag verstrekt waarin wordt uitgelegd waarom de exploitatiebeperking wordt opgelegd, welke milieudoelstellingen zijn vastgesteld voor de luchthaven en welke maatregelen in overweging zijn genomen om die doelstellingen te verwezenlijken. Het verslag bevat ook een beoordeling van de kosten en baten die waarschijnlijk verbonden zijn aan de diverse maatregelen die in overweging zijn genomen.c) Exploitatiebeperkingen mogen i) niet discriminerend, ii) niet restrictiever dan nodig is om de voor een specifieke luchthaven vastgestelde milieudoelstellingen te verwezenlijken, en iii) niet arbitrair zijn.6. De partijen onderschrijven en stimuleren de uitwisseling van informatie en regelmatig overleg tussen deskundigen, met name via bestaande communicatiekanalen, teneinde, overeenkomstig de toepasselijke wetten en regels, beter samen te werken bij het aanpakken van het milieueffect van de internationale luchtvaart en het vaststellen van verzachtende maatregelen, zoals:a) onderzoek naar en ontwikkeling van milieuvriendelijke luchtvaarttechnologie;b) verbetering van de wetenschappelijke kennis omtrent het effect van luchtvaartemissies, teneinde beter geïnformeerde beleidsbeslissingen te kunnen nemen;c) innovaties op het gebied van luchtverkeersbeheer, teneinde het milieueffect van de luchtvaart te beperken;d) onderzoek naar en ontwikkeling van duurzame alternatieve brandstoffen voor de luchtvaart, ene) uitwisseling van standpunten over kwesties en opties op internationale fora inzake het milieueffect van de luchtvaart, inclusief het in overeenstemming brengen van standpunten, voor zover van toepassing.7. Indien de partijen dit vragen, ontwikkelt het Gemengd Comité, bijgestaan door deskundigen, beleidsaanbevelingen met betrekking tot de mogelijke overlapping van en samenhang tussen marktgebaseerde maatregelen inzake luchtvaartemissies die door de partijen worden toegepast, teneinde duplicatie van maatregelen en kosten te vermijden en de administratieve rompslomp voor luchtvaartmaatschappijen zoveel mogelijk te beperken. De tenuitvoerlegging van dergelijke aanbevelingen moet door de partijen worden goedgekeurd en geratificeerd, overeenkomstig hun interne voorschriften.8. Indien een Partij van mening is dat een zaak met betrekking tot milieubescherming in de luchtvaartsector, inclusief voorgestelde nieuwe maatregelen, bezwaarlijk is voor de toepassing of tenuitvoerlegging van deze Overeenkomst, kan zij vragen om een bijeenkomst van het Gemengd Comité, overeenkomstig het bepaalde in artikel 18, om de kwestie te bespreken en passende antwoorden te formuleren voor terecht bevonden bezwaren.".Artikel 4Sociale dimensieNa artikel 17 wordt een nieuw artikel 17 ter ingevoegd, dat als volgt luidt:"Artikel 17 terSociale dimensie1. De partijen erkennen het belang van de sociale dimensie van de Overeenkomst en de voordelen die ontstaan wanneer open markten gepaard gaan met goede arbeidsomstandigheden. De kansen die door de Overeenkomst worden gecreëerd, hebben niet tot doel de arbeidsomstandigheden of de arbeidsgerelateerde rechten en beginselen in de wetgeving van de partijen te ondermijnen.2. Bij de tenuitvoerlegging van de Overeenkomst laten de partijen zich leiden door de beginselen van lid 1; zo plegen zij in het Gemengd Comité regelmatig overleg, overeenkomstig artikel 18, over de sociale gevolgen van de Overeenkomst en de ontwikkeling van passende antwoorden op terecht bevonden bezwaren.".Artikel 5Het Gemengd ComitéArtikel 18, leden 3, 4 en 5, van de Overeenkomst worden volledig geschrapt en vervangen door:"3. Het Gemengd Comité toetst, voor zover van toepassing, de algehele uitvoering van de Overeenkomst, onder meer het effect van beperkingen van de luchtvaartinfrastructuur op de uitoefening van de in artikel 3 vastgestelde rechten, het effect van de krachtens artikel 9 genomen beveiligingsmaatregelen, het effect op de mededingingsvoorwaarden, onder meer op het gebied van geautomatiseerde boekingssystemen (CRS), en de sociale gevolgen van de uitvoering van de Overeenkomst. Het Gemengd Comité bekijkt ook permanent door elke partij vastgestelde individuele kwesties of voorstellen die de activiteiten in het kader van de Overeenkomst in het gedrang brengen, zoals conflicterende regelgeving.4. Het Gemengd Comité ontwikkelt de samenwerking tevens door:a) mogelijke gebieden voor verdere ontwikkeling van de Overeenkomst te bestuderen, met inbegrip van aanbevelingen voor wijzigingen van de Overeenkomst;b) de sociale gevolgen van de uitvoering van de Overeenkomst te bestuderen en passende antwoorden op terecht bevonden bezwaren te formuleren;c) een lijst bij te houden van kwesties betreffende overheidssubsidies of -steun die door een van beide partijen in het Gemengd Comité aan de orde zijn gesteld;d) op basis van consensus besluiten te nemen over aangelegenheden in verband met de toepassing van artikel 11, lid 6;e) op verzoek van de partijen regelingen op te stellen voor de wederzijdse erkenning van regelgevende vaststellingen;f) de respectieve autoriteiten van de partijen aan te moedigen om samen inspanningen te leveren om hun luchtverkeerssystemen te ontwikkelen, teneinde de interoperabiliteit en compatibiliteit van die systemen te optimaliseren, de kosten ervan te beperken en de veiligheid, capaciteit en milieuprestaties ervan te vergroten;g) de opstelling te bevorderen van voorstellen voor gezamenlijke projecten en initiatieven op het gebied van de veiligheid van de luchtvaart, ook met derde landen;h) aan te zetten tot permanente hechte samenwerking tussen de desbetreffende luchtvaartbeveiligingsautoriteiten van de partijen, zoals initiatieven ter ontwikkeling van beveiligingsprocedures die de passagiers- en goederenfacilitering verbeteren zonder de beveiliging in het gedrang te brengen;i) na te gaan of de respectieve wetten, regels en praktijken van de partijen op de gebieden die onder bijlage 9 van het verdrag vallen (Facilitering) gevolgen kunnen hebben voor de uitoefening van rechten in het kader van deze Overeenkomst;j) op deskundigenniveau gedachtewisselingen te stimuleren over nieuwe initiatieven en ontwikkelingen met betrekking tot de wet- en regelgeving op gebieden als beveiliging, veiligheid, milieu, luchtvaartinfrastructuur (waaronder slots) en consumentenbescherming;k) waar nodig overleg te stimuleren over kwesties in verband met luchtvervoer die worden behandeld in internationale organisaties, en in het kader van de betrekkingen met derde landen. In dit verband wordt ook een gezamenlijke aanpak in overweging genomen, enl) op basis van consensus de besluiten te nemen waarnaar in artikel 1, lid 3, en in artikel 2, lid 3, van bijlage 4 wordt verwezen.5. De partijen hebben dezelfde doelstelling, namelijk de voordelen voor consumenten, luchtvaartmaatschappijen, werknemers en gemeenschappen aan beide zijden van de Atlantische Oceaan optimaliseren door deze Overeenkomst uit te breiden tot derde landen. Daartoe zal het Gemengd Comité, voor zover van toepassing, de voorwaarden en procedures uitwerken, met inbegrip van noodzakelijke wijzigingen van deze Overeenkomst, waaraan derde landen moeten voldoen om tot de Overeenkomst te kunnen toetreden.".Artikel 6Verdere uitbreiding van mogelijkhedenArtikel 21 wordt volledig geschrapt en vervangen door:"Artikel 21Verdere uitbreiding van mogelijkheden1. De partijen verbinden zich tot dezelfde doelstellingen, namelijk belemmeringen voor de markttoegang uit de weg blijven ruimen om de voordelen voor consumenten, luchtvaartmaatschappijen, werknemers en gemeenschappen aan beide zijden van de Atlantische Oceaan te optimaliseren, de toegang van hun luchtvaartmaatschappijen tot mondiale kapitaalmarkten verbeteren, teneinde beter de realiteit van een mondiale luchtvaartindustrie te weerspiegelen, het trans-Atlantische luchtvervoerssysteem versterken en een kader vaststellen dat andere landen aanmoedigt hun eigen markten voor luchtvaartdiensten open te stellen.2. Overeenkomstig de in lid 1 vermelde gedeelde doelstellingen zal het Gemengd Comité, teneinde zijn taken uit hoofde van artikel 18, namelijk toezicht houden op de tenuitvoerlegging van deze Overeenkomst, te vervullen, jaarlijks de ontwikkelingen opnieuw bekijken, inclusief de voortgang op weg naar de in dit artikel vermelde wijzigingen van wetgeving. Het Gemengd Comité zal in dit opzicht een proces van samenwerking tot stand brengen en passende aanbevelingen uitbrengen aan de partijen. De Europese Unie en haar lidstaten staan, op basis van wederkerigheid, toe dat de Verenigde Staten of hun onderdanen meerderheidseigenaar worden van EU-luchtvaartmaatschappijen of er de feitelijke zeggenschap over verwerven, voor zover het Gemengd Comité bevestigt dat de wetten en regels van de Verenigde Staten toestaan dat de lidstaten of hun onderdanen meerderheidseigenaar worden van Verenigde Staten-luchtvaartmaatschappijen of er de feitelijke zeggenschap over verwerven.3. Voor zover het Gemengd Comité, overeenkomstig artikel 18, lid 6, schriftelijk bevestigt dat de wetten en regels van elke partij toestaan dat de andere partij of haar onderdanen meerderheidseigenaar wordt van haar luchtvaartmaatschappijen of er de feitelijke zeggenschap over verwerft:a) is bijlage 1, deel 3, van de Overeenkomst niet langer van toepassing;b) hebben luchtvaartmaatschappijen uit de Verenigde Staten het recht gecombineerde geregelde passagiersdiensten aan te bieden tussen punten in de Europese Unie en haar lidstaten en vijf landen, zonder een punt op het grondgebied van de Verenigde Staten te bedienen. Binnen een jaar na de ondertekening van het Protocol stelt het Gemengd Comité vast om welke landen het gaat. Het Gemengd Comité kan deze lijst van landen wijzigen of het aantal landen verhogen, enc) is bijlage 4, artikel 2, van de Overeenkomst ("Eigendom van en zeggenschap over luchtvaartmaatschappijen van derde landen") niet langer van toepassing en wordt in de plaats daarvan bijlage 6 van de Overeenkomst van toepassing, voor wat betreft luchtvaartmaatschappijen van derde landen die eigendom zijn van of onder zeggenschap staan van de Verenigde Staten of hun onderdanen.4. Voor zover het Gemengd Comité, overeenkomstig artikel 18, lid 6, schriftelijk bevestigt dat in de wetten en regels van de Europese Unie en haar lidstaten met betrekking tot het opleggen van geluidsgerelateerde exploitatiebeperkingen op luchthavens met meer dan 50000 bewegingen van civiele subsonische straalvliegtuigen per jaar is bepaald dat de Commissie bevoegd is om het proces dat voorafgaat aan het opleggen van dergelijke maatregelen onder de loep te nemen en, als zij er niet van overtuigd is dat passende procedures zijn gevolgd overeenkomstig de toepasselijke verplichtingen, om vóór het opleggen van dergelijke maatregelen passende juridische stappen te ondernemen met betrekking tot de maatregelen in kwestie:a) hebben luchtvaartmaatschappijen uit de Europese Unie het recht gecombineerde geregelde passagiersdiensten aan te bieden tussen punten in de Verenigde Staten en vijf andere landen, zonder een punt op het grondgebied van de Europese Unie en haar lidstaten te bedienen. Binnen een jaar na de ondertekening van het Protocol stelt het Gemengd Comité vast om welke landen het gaat. Het Gemengd Comité kan deze lijst van landen wijzigen of het aantal landen verhogen, enb) is bijlage 4, artikel 2, van de Overeenkomst ("Eigendom van en zeggenschap over luchtvaartmaatschappijen van derde landen") niet langer van toepassing en wordt in de plaats daarvan bijlage 6 van de Overeenkomst van toepassing, voor wat betreft luchtvaartmaatschappijen van derde landen die eigendom zijn of onder zeggenschap staan van de lidstaten of hun onderdanen.5. Na schriftelijke bevestiging door het Gemengd Comité dat een partij voldoet aan de voorwaarden van leden 3 en 4 die van toepassing zijn op die partij, mag die partij verzoeken om overleg op hoog niveau over de tenuitvoerlegging van dit artikel. Dergelijk overleg begint binnen 60 dagen na de datum waarop het verzoek is ingediend, tenzij anders overeengekomen door de partijen. De partijen doen alle nodige inspanningen om een oplossing te vinden voor de kwesties waarover overleg wordt gepleegd. Als de partij die om overleg heeft gevraagd, ontevreden is met het resultaat van het overleg, mag die partij via diplomatieke kanalen schriftelijk kennis geven van haar besluit dat geen enkele luchtvaartmaatschappij van de andere partij extra frequenties mag exploiteren of nieuwe markten mag aanboren in het kader van deze Overeenkomst. Een dergelijk besluit wordt 60 dagen na de kennisgeving van kracht. In die periode mag de andere partij besluiten dat geen enkele luchtvaartmaatschappij van de eerste partij extra frequenties mag exploiteren of nieuwe markten mag aanboren in het kader van de Overeenkomst. Een dergelijk besluit wordt van kracht op dezelfde dag als het besluit van de eerste partij. De partijen kunnen overeenkomen een dergelijk besluit op te heffen; dit moet schriftelijk worden meegedeeld aan het Gemengd Comité.".Artikel 7Door de regering van de Verenigde Staten verworven vervoerBijlage 3 bij de Overeenkomst wordt volledig geschrapt en vervangen door:""BIJLAGE 3Betreffende door de regering van de Verenigde Staten verworven vervoerCommunautaire luchtvaartmaatschappijen hebben het recht passagiers en vracht te vervoeren op geregelde en chartervluchten waarvoor een civiel departement, agentschap of instrument van de Verenigde Staten-regering:1. het vervoer verkrijgt voor zichzelf of ter uitvoering van een regeling waarbij de betaling wordt verricht door de regering of met ter beschikking van de regering gestelde gelden, of2. zonder terugbetaling het vervoer verzorgt naar of voor een ander land, of voor een internationale of andere organisatie,en dat vervoer plaatsvindt:a) tussen een punt in de Verenigde Staten en een punt buiten de Verenigde Staten, voor zover voor dergelijk vervoer toestemming is verleend in het kader van artikel 3, lid 1, onder c), behalve — uitsluitend wat passagiers betreft — wanneer het gaat om punten waartussen op stedenpaarbasis een tariefovereenkomst geldt, ofb) tussen twee punten buiten de Verenigde Staten.Deze bijlage is niet van toepassing op vervoer dat wordt verkregen of gefinancierd door de minister van Defensie of de secretaris-generaal van een militair departement."."Artikel 8BijlagenDe tekst van het aanhangsel aan dit Protocol wordt als bijlage 6 aan de Overeenkomst gehecht.Artikel 9Voorlopige toepassing1. De partijen zijn overeengekomen dit Protocol vanaf de datum van ondertekening voorlopig toe te passen, in afwachting van de inwerkingtreding ervan, voor zover dit is toegestaan uit hoofde van de toepasselijke nationale wetgeving.2. Elke partij kan te allen tijde de andere partij langs diplomatieke kanalen schriftelijk meedelen dat zij besloten heeft het Protocol niet langer toe te passen. In dat geval eindigt de toepassing van dit Protocol om middernacht GMT aan het einde van het verkeersseizoen van de Internationale Luchtvaartorganisatie (IATA) dat lopende is een jaar na de datum van de schriftelijke mededeling, tenzij deze mededeling in onderlinge overeenstemming tussen de partijen wordt ingetrokken voordat deze termijn verstreken is. In het geval dat de voorlopige toepassing van de Overeenkomst wordt stopgezet overeenkomstig artikel 25, lid 2, van de Overeenkomst, wordt tegelijk ook de voorlopige toepassing van dit Protocol stopgezet.Artikel 10InwerkingtredingDit Protocol wordt van kracht op de laatste van de hierna genoemde data:1. de datum van inwerkingtreding van de Overeenkomst, of2. één maand na de datum van de laatste nota in een uitwisseling van diplomatieke nota’s tussen de Partijen, waarin wordt bevestigd dat alle voor de inwerkingtreding van dit Protocol noodzakelijke procedures zijn voltooid.De in dit artikel bedoelde diplomatieke nota’s aan of door de Europese Unie en haar lidstaten worden, naar gelang van het geval, afgegeven aan of door de Europese Unie. De diplomatieke nota of nota’s van de Europese Unie en haar lidstaten bevatten mededelingen van elke lidstaat waarin wordt bevestigd dat de voor inwerkingtreding van dit Protocol vereiste procedures zijn voltooid.TEN BLIJKE WAARVAN de ondergetekenden, daartoe naar behoren gemachtigd, deze Overeenkomst hebben ondertekend.Съставено в Люксембург на двадесет и четвърти юни две хиляди и десета година.Hecho en Luxemburgo, el veinticuatro de junio de dos mil diez.V Lucemburku dne dvacátého čtvrtého června dva tisíce deset.Udfærdiget i Luxembourg den fireogtyvende juni to tusind og ti.Geschehen zu Luxemburg am vierundzwanzigsten Juni zweitausendzehn.Kahe tuhande kümnenda aasta juunikuu kahekümne neljandal päeval Luxembourgis.'Εγινε στo Λουξεμβούργο, στις είκοσι τέσσερις Ιουνίου δύο χιλιάδες δέκα.Done at Luxembourg on the twenty-fourth day of June in the year two thousand and ten.Fait à Luxembourg, le vingt-quatre juin deux mille dix.Fatto a Lussemburgo, addì ventiquattro giugno duemiladieci.Luksemburgā, divi tūkstoši desmitā gada divdesmit ceturtajā jūnijā.Priimta du tūkstančiai dešimtų metų birželio dvidešimt ketvirtą dieną Liuksemburge.Kelt Luxembourgban, a kétezer-tizedik év június havának huszonnegyedik napján.Magħmul fil-Lussemburgu, fl- erbgħa u għoxrin jum ta' Ġunju tas-sena elfejn u għaxra.Gedaan te Luxemburg, de vierentwintigste juni tweeduizend tien.Sporządzono w Luksemburgu dnia dwudziestego czwartego czerwca roku dwa tysiące dziesiątego.Feito no Luxemburgo, em vinte e quatro de Junho de dois mil e dez.Întocmit la Luxemburg, la douăzeci și patru iunie două mii zece.V Luxemburgu dňa dvadsiateho štvrtého júna dvetisícdesať.V Luxembourgu, dne štiriindvajsetega junija leta dva tisoč deset.Tehty Luxemburgissa kahdentenakymmenentenäneljäntenä päivänä kesäkuuta vuonna kaksituhattakymmenen.Som skedde i Luxemburg den tjugofjärde juni tjugohundratio.За Репyблика Бългaрия+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk BelgiëPour le Royaume de BelgiqueFür das Königreich Belgien+++++ TIFF +++++Deze handtekening verbindt eveneens het Vlaamse Gewest, het Waalse Gewest en het Brussels Hoofdstedelijk Gewest.Cette signature engage également la Région wallonne, la Région flamande et la Région de Bruxelles-Capitale.Diese Unterschrift bindet zugleich die Wallonische Region, die Flämische Region und die Region Brüssel-Hauptstadt.Za Českou republiku+++++ TIFF +++++På Kongeriget Danmarks vegne+++++ TIFF +++++Für die Bundesrepublik Deutschland+++++ TIFF +++++Eesti Vabariigi nimel+++++ TIFF +++++Για την Ελληνική Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Por el Reino de España+++++ TIFF +++++Pour la République française+++++ TIFF +++++Thar cheann Na hÉireannFor Ireland+++++ TIFF +++++Per la Repubblica italiana+++++ TIFF +++++Για την Κυπριακή Δημοκρατία+++++ TIFF +++++Latvijas Republikas vārdā+++++ TIFF +++++Lietuvos Respublikos vardu+++++ TIFF +++++Pour le Grand-Duché de Luxembourg+++++ TIFF +++++A Magyar Köztársaság részéről+++++ TIFF +++++Għal Malta+++++ TIFF +++++Voor het Koninkrijk der Nederlanden+++++ TIFF +++++Für die Republik Österreich+++++ TIFF +++++W imieniu Rzeczypospolitej Polskiej+++++ TIFF +++++Pela República Portuguesa+++++ TIFF +++++Pentru România+++++ TIFF +++++Za Republiko Slovenijo+++++ TIFF +++++Za Slovenskύ republiku+++++ TIFF +++++Suomen tasavallan puolesta+++++ TIFF +++++För Konungariket Sverige+++++ TIFF +++++For the United Kingdom of Great Britain and Northern Ireland+++++ TIFF +++++За Европейския съюзPor la Unión EuropeaZa Evropskou uniiFor Den Europæiske UnionFür die Europäische UnionEuroopa Liidu nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΈνωσηFor the European UnionPour l’Union européennePer l’Unione europeaEiropas Savienības vārdāEuropos Sajungos varduAz Európai Unió részérőlGħall-Unjoni EwropeaVoor de Europese UnieW imieniu Unii EuropejskiejPela União EuropeiaPentru Uniunea EuropeanăZa Eurόpsku úniuZa Evropsko unijoEuroopan unionin puolestaFör Europeiska unionen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++For the United States of America+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------Aanhangsel aan het ProtocolBIJLAGE 6Eigendom van en zeggenschap over luchtvaartmaatschappijen van derde landen1. Geen enkele partij oefent rechten waarover zij beschikt op grond van overeenkomsten inzake luchtdiensten met een derde land, uit om ten aanzien van luchtvaartmaatschappijen van dat derde land machtigingen of vergunningen te weigeren, in te trekken, op te schorten of te beperken omdat een wezenlijk deel van de eigendom van die maatschappij bij de andere partij, haar onderdanen, of bij beide berust.2. De Verenigde Staten oefenen de rechten waarover zij beschikken op grond van overeenkomsten inzake luchtdiensten, niet uit om ten aanzien van luchtvaartmaatschappijen van het Vorstendom Liechtenstein, de Zwitserse Confederatie, een staat die op de datum van ondertekening van deze Overeenkomst lid is van de ECAA, of een Afrikaanse staat die op de datum van ondertekening van deze Overeenkomst een "open-skies"-overeenkomst inzake luchtdiensten met de Verenigde Staten toepast, machtigingen of vergunningen te weigeren, in te trekken, op te schorten of te beperken omdat de feitelijke zeggenschap over die maatschappij bij een lidstaat of lidstaten, bij onderdanen van die staat of staten, of bij beide berust.3. Geen enkele partij oefent rechten uit waarover zij beschikt op grond van overeenkomsten inzake luchtdiensten met een derde land, om ten aanzien van luchtvaartmaatschappijen van dat derde land machtigingen of vergunningen te weigeren, in te trekken, op te schorten of te beperken omdat de feitelijke zeggenschap over die maatschappij bij de andere partij, haar onderdanen, of bij beide berust, voor zover het derde land in kwestie in het verleden blijk heeft gegeven van samenwerking met beide partijen op het gebied van luchtdiensten.4. Het Gemengd Comité houdt een inventaris bij van derde landen die, volgens beide partijen, in het verleden blijk hebben gegeven van samenwerking met de partijen op het gebied van luchtdiensten.--------------------------------------------------Gezamenlijke verklaringDe vertegenwoordigers van de Verenigde Staten en de Europese Unie en haar lidstaten hebben bevestigd dat het Protocol tot wijziging van de luchtvervoersovereenkomst tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten, dat op 25 maart 2010 te Brussel is geparafeerd, authentiek moet worden verklaard in andere talen, ofwel vóór de ondertekening van het Protocol door een uitwisseling van brieven, ofwel na de ondertekening van het Protocol door een besluit van het Gemengd Comité.Deze gezamenlijke verklaring vormt een integrerend deel van het Protocol.Voor de Verenigde StatenJohn Byerly (ondertekend)van 25 maart 2010Voor de Europese Unie en haar lidstatenDaniel Calleja (ondertekend)van 25 maart 2010--------------------------------------------------MEMORANDUM VAN OVERLEG1. Van 23 tot en met 25 maart 2010 zijn in Brussel delegaties van de Europese Unie en haar lidstaten en van de Verenigde Staten van Amerika bijeengekomen om de onderhandelingen over een luchtvervoersovereenkomst van de tweede fase af te ronden. Zie aanhangsel A voor de lijst van delegaties.2. De delegaties hebben ad referendum overeenstemming bereikt over een protocol tot wijziging van de op 25 en 30 april 2007 ondertekende Overeenkomst inzake luchtvervoer tussen de Verenigde Staten van Amerika en de Europese Gemeenschap en haar lidstaten (het "Protocol", in aanhangsel B) waarvan zij de tekst hebben geparafeerd. De delegaties zullen de ontwerpovereenkomst ter goedkeuring voorleggen aan hun autoriteiten zodat de Overeenkomst in de nabije toekomst in werking kan treden.3. Verwijzingen in dit Memorandum naar de Overeenkomst en naar artikelen, leden en bijlagen, zijn verwijzingen naar de Overeenkomst zoals gewijzigd bij het Protocol.4. De EU-delegatie heeft bevestigd dat, ingevolge de inwerkingtreding, op 1 december 2009, van het Verdrag van Lissabon tot wijziging van het Verdrag betreffende de Europese Unie en het Verdrag tot oprichting van de Europese Gemeenschap, de Europese Gemeenschap is vervangen en opgevolgd door de Europese Unie en dat met ingang van die datum alle rechten en plichten van de Europese Gemeenschap krachtens de Overeenkomst en alle verwijzingen naar de Europese Gemeenschap in de Overeenkomst betrekking hebben op de Europese Unie.5. De delegaties hebben bevestigd dat de procedures voor de wederzijdse erkenning van regelgevende vaststellingen met betrekking tot de deugdelijkheid en nationaliteit van luchtvaartmaatschappijen in het nieuwe artikel 6 bis niet als doel hebben de in artikel 4 van de Overeenkomst vermelde voorwaarden te wijzigen van de wetten en regels die normaal door de partijen worden toegepast op de exploitatie van internationaal luchtvervoer.6. Met betrekking tot artikel 9 hebben de delegaties de wens uitgesproken om de samenwerking tussen de Europese Unie en de Verenigde Staten op het gebied van luchtvaartbeveiliging verder uit te bouwen, teneinde, overeenkomstig de toepasselijke wetten en regels, zoveel mogelijk te kunnen vertrouwen op elkaars beveiligingsmaatregelen, zodat de onnodige duplicatie van dergelijke maatregelen kan worden beperkt.7. De delegaties hebben opgemerkt dat samenwerking op het gebied van beveiliging naar verwachting zal leiden tot regelmatig overleg over wijzigingen van bestaande eisen, zo mogelijk vóór ze ten uitvoer worden gelegd, tot nauwe coördinatie van activiteiten voor de beoordeling van luchthavens en, waar mogelijk en passend, tot inspecties van luchtvaartmaatschappijen en uitwisseling van informatie over nieuwe beveiligingstechnologieën en -procedures.8. Om efficiënt gebruik van de beschikbare middelen aan te moedigen, de beveiliging te verbeteren en facilitering te bevorderen, hebben de delegaties gewezen op de voordelen van snelle en, waar mogelijk, gecoördineerde reacties op nieuwe bedreigingen.9. Beide delegaties hebben opgemerkt dat het Protocol geen invloed heeft op de bepalingen van de respectieve verdragen die van kracht zijn tussen een lidstaat en de Verenigde Staten van Amerika inzake het vermijden van dubbele belasting op inkomsten en kapitaal.10. Met betrekking tot artikel 15, lid 7, heeft de EU-delegatie opgemerkt dat de kwesties op dit gebied naar verwachting onder meer betrekking zullen hebben op de milieueffectiviteit en technische integriteit van de respectieve maatregelen, de noodzaak om concurrentieverstoringen en koolstoflekken te vermijden en, voor zover van toepassing, op de vraag of en hoe dergelijke maatregelen kunnen worden geïntegreerd of aan elkaar kunnen worden gekoppeld. De Verenigde Staten-delegatie heeft opgemerkt dat zij verwacht dat bij het opstellen van aanbevelingen onder meer aandacht wordt besteed aan de samenhang met het Verdrag van Chicago en aan het bevorderen van de doelstellingen van de Overeenkomst.11. De twee delegaties hebben benadrukt dat niets in de Overeenkomst op enige wijze hun respectieve juridische en beleidsstandpunten over diverse luchtvaartgerelateerde milieukwesties beïnvloedt.12. Ter erkenning van de gedeelde milieudoelstellingen hebben de delegaties een Gezamenlijke Verklaring inzake samenwerking op milieugebied opgesteld, die als aanhangsel C bij dit Memorandum van overleg is gevoegd.13. De EU-delegatie herhaalde het voornemen van de Europese Unie om via het Raamverdrag van de Verenigde Naties inzake klimaatverandering te blijven werken aan mondiale emissiereductiedoelstellingen voor de internationale luchtvaart.14. De delegaties van de Verenigde Staten en de Europese Unie hebben herhaald dat de Verenigde Staten en de Europese Unie voornemens zijn via de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie (ICAO) te werken aan de beperking van de broeikasgasemissies van de internationale luchtvaart. Beide delegaties hebben ook gewezen op de bijdragen van de sector ter ondersteuning van dit proces.15. Beide delegaties hebben opgemerkt dat de verwijzing naar een evenwichtige benadering in artikel 15, lid 4, verwijst naar Resolutie A35-5, die met eenparigheid van stemmen is goedgekeurd tijdens de 35ste algemene vergadering van de ICAO. De delegaties hebben benadrukt dat alle aspecten van het in die Resolutie vastgestelde beginsel van evenwichtige benadering relevant en belangrijk zijn, inclusief de erkenning dat "de wettelijke verplichtingen, bestaande overeenkomsten, geldende wetten en vastgestelde beleidsmaatregelen van staten een invloed kunnen hebben op de tenuitvoerlegging van de evenwichtige benadering door die staten".16. Beide delegaties hebben benadrukt dat zij de toepassing van de door de ICAO opgestelde richtsnoeren inzake de evenwichtige benadering van vliegtuiggeluid (Guidance on the Balanced Approach to Aircraft Noise), die gepubliceerd zijn in ICAO-document 9829 (2de editie) ondersteunen.17. Met betrekking tot artikel 15, lid 5, onder a), heeft de EU-delegatie opgemerkt dat "belanghebbende partijen" in artikel 2, onder f), van Richtlijn 2002/30/EG is gedefinieerd als "natuurlijke of rechtspersonen die de gevolgen ondervinden of waarschijnlijk zullen ondervinden van of een legitiem belang hebben bij de invoering van geluidbeperkende maatregelen, inclusief exploitatiebeperkingen". De EU-delegatie heeft er ook op gewezen dat de lidstaten er, krachtens artikel 10 van die richtlijn, moeten voor zorgen dat, met betrekking tot de toepassing van de artikelen 5 en 6 van die richtlijn, procedures worden vastgesteld om alle belanghebbende partijen te raadplegen overeenkomstig de geldende nationale wetgeving.18. De EU-delegatie erkent de uitdagingen met betrekking tot het vergroten van de grensoverschrijdende mobiliteit van werknemers en de structuur van ondernemingen, en merkt op dat de Commissie van nabij toezicht houdt op de situatie en overweegt in de toekomst initiatieven te nemen om de tenuitvoerlegging, toepassing en handhaving op dit gebied te verbeteren. De EU-delegatie verwees ook naar het werk dat de Commissie heeft verricht op het gebied van transnationale bedrijfsakkoorden en verklaarde bereid te zijn het Gemengd Comité in kennis te stellen van dergelijke en andere initiatieven, voor zover van toepassing.19. De Verenigde Staten-delegatie heeft opgemerkt dat het in de Verenigde Staten toegepaste beginsel dat het mogelijk maakt binnen een luchtvaartmaatschappij één vertegenwoordiger te selecteren voor een vooraf gedefinieerde klasse werknemers of werknemers in een welbepaalde bedrijfstak, heeft bijgedragen tot het bevorderen van de rechten van het vlucht- en grondpersoneel van luchtvaartmaatschappijen om zich te organiseren, te onderhandelen over collectieve arbeidsovereenkomsten en de toepassing daarvan af te dwingen.20. Beide delegaties hebben opgemerkt dat, wanneer een partij maatregelen zou nemen die in strijd zijn met de Overeenkomst, inclusief artikel 21, de andere partij alle passende en evenredige maatregelen mag treffen overeenkomstig de internationale wetgeving, inclusief de Overeenkomst.21. Met betrekking tot artikel 21, lid 4, heeft de EU-delegatie opgemerkt dat de in dat lid bedoelde toetsing ex officio of ex parte door de Commissie zal worden uitgevoerd.22. De delegaties hebben opgemerkt dat de in artikel 21, lid 4, onder a), vermelde verkeersrechten ter aanvulling van de bij artikel 3 aan de Europese Unie en haar lidstaten toegekende verkeersrechten worden verleend.23. De delegaties hebben hun tevredenheid uitgesproken over de bij de Overeenkomst voorziene samenwerking tussen het Department of Transportation van de Verenigde Staten en de Commissie, waarbij beide partijen ernaar streven de interpretatie van elkaars mededingingswetten, -procedures en -praktijken beter te begrijpen, alsook het effect dat ontwikkelingen in de luchtvervoerssector hebben gehad of waarschijnlijk nog zullen hebben op de mededinging in de sector.24. De delegaties hebben bevestigd dat de respectieve mededingingsautoriteiten zich verbinden tot dialoog, samenwerking en de naleving van het transparantiebeginsel, in overeenstemming met de wettelijke voorschriften, inclusief de bescherming van vertrouwelijke commerciële informatie. De delegaties hebben voorts ook bevestigd dat hun respectieve mededingingsautoriteiten bereid zijn richtsnoeren te verstrekken met betrekking tot procedurele voorschriften, voor zover van toepassing.25. De delegaties hebben erop gewezen dat de regels inzake de vrijgave van vertrouwelijke of marktgevoelige informatie moeten worden nageleefd bij alle mededelingen, aan het Gemengd Comité of andere, die betrekking hebben op de samenwerking onder bijlage 2.26. Met het oog op de toepassing van bijlage 6, punt 4, hebben de delegaties hun verwachting uitgesproken dat het Gemengd Comité binnen een jaar na de ondertekening van het Protocol passende criteria zal opstellen om te bepalen of landen in het verleden blijk hebben gegeven van samenwerking op luchtvaartgebied.27. De delegaties verwelkomden de deelname van vertegenwoordigers van IJsland en Noorwegen als waarnemers aan de EU-delegatie en merkten op dat in het Gemengd Comité verder zal worden gewerkt aan een voorstel over de voorwaarden en procedures voor de toetreding van IJsland en Noorwegen tot de Overeenkomst, zoals gewijzigd bij het Protocol.28. Beide delegaties hebben de verwachting uitgesproken dat hun respectieve luchtvaartautoriteiten, vanaf de datum van ondertekening van het Protocol, toestemming zouden verlenen voor activiteiten overeenkomstig de voorwaarden van deze Overeenkomst, zoals gewijzigd bij het Protocol, op basis van wederzijds respect en wederkerigheid, of op administratieve basis.Voor de delegatie van de Europese Unie en haar lidstatenDaniel CallejaVoor de delegatie van de Verenigde Staten van AmerikaJohn Byerly--------------------------------------------------Aanhangsel CGezamenlijke verklaring inzake samenwerking op milieugebiedDe delegaties van de Verenigde Staten en de Europese Unie en haar lidstaten hebben nogmaals bevestigd dat het van cruciaal belang is iets te doen aan het milieueffect van de internationale luchtvaart. Ze hebben verklaard zich te verbinden tot de milieudoelstellingen die tijdens de 35ste algemene vergadering van de Internationale Burgerluchtvaartorganisatie (ICAO) zijn vastgesteld, en er met name naar te streven:a) het aantal mensen dat getroffen wordt door substantieel vliegtuiglawaai te beperken of te doen afnemen;b) het effect van luchtvaartemissies op de lokale luchtkwaliteit te beperken of te doen afnemen, enc) het effect van broeikasgasemissies van de luchtvaart op het mondiale klimaat te beperken of te doen afnemen.De delegaties erkenden de resultaten van de 15de conferentie van de partijen bij het Raamverdrag van de Verenigde Naties inzake klimaatverandering en het Akkoord van Kopenhagen, inclusief de gedeelde erkenning van het wetenschappelijke standpunt dat de mondiale temperatuurstijging tot minder dan twee graden moet worden beperkt.De delegaties hebben de sterke wens en bereidheid van de partijen bevestigd om samen te werken aan het opbouwen van het proces dat tot stand is gebracht door de ICAO-vergadering op hoog niveau inzake de internationale luchtvaart en klimaatverandering, door samen met internationale partners binnen de ICAO inspanningen te leveren om tot een ambitieuzer actieprogramma te komen, inclusief gedegen doelstellingen en een kader voor marktgebaseerde maatregelen, rekening houdende met de bijzondere behoeften van ontwikkelingslanden.Beide partijen hebben erop gewezen dat zij zich ertoe verbinden met het Comité Milieubescherming en Luchtvaart (CAEP) van de ICAO samen te werken om het werkprogramma van dit comité tijdig en daadwerkelijk uit te voeren, inclusief de vaststelling van een mondiale CO2-norm voor luchtvaartuigen en andere maatregelen op het gebied van klimaatverandering, geluidsoverlast en luchtkwaliteit.De delegaties hebben erop gewezen dat het belangrijk is het milieueffect van de luchtvaart te beperken door:- permanent samen te werken aan de NextGen- en SESAR-programma’s voor de modernisering van het luchtverkeersbeheer en in het kader van het AIRE-initiatief (Atlantic Interoperability Initiative to Reduce Emissions);- de ontwikkeling en toepassing van nieuwe vliegtuigtechnologieën en duurzame alternatieve brandstoffen aan te moedigen en te versnellen, onder meer via het "Clean Sky Joint Technology Initiative", het programma "Continuous Low Energy, Emissions and Noise (CLEEN)", het "Commercial Aviation Alternative Fuels Initiative (CAAFI)" en het initiatief "Sustainable Way for Alternative Fuel and Energy in Aviation (SWAFEA)", en- samen te werken met de wetenschappelijke gemeenschap via, bijvoorbeeld, de "CAEP Impacts and Science Group", teneinde de gevolgen van de luchtvaart voor het milieu, zoals gevolgen voor de gezondheid niet-CO2-gerelateerde gevolgen voor het klimaat, beter te begrijpen en te kwantificeren.--------------------------------------------------