jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52008PC0852
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 11.12.2008KOM(2008) 852 lopullinen2008/0247 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS,kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta{SeK(2008) 3028}{SEK(2008) 3029}(komission esittämä)PERUSTELUT1. RAUTATEIDEN TAVARALIIKENTEEN KEHITYSTÄ KOSKEVAT KYSYMYKSET1.1. Kestävän liikennejärjestelmän perustaminen: yhteisön tärkeä tavoiteYhteisöllä on velvollisuus noudattaa kasvihuonekaasujen vähentämistä ja taloutensa ympäristönsuojelun tason parantamista koskevia sitoumuksiaan. Nämä velvoitteet ja energiavaroihin yhä enemmän vaikuttavat rajoitteet ovat erittäin tärkeitä tekijöitä yhteisön liikennepolitiikassa.Yhteisö haluaa perustaa mahdollisimman puhtaan ja tehokkaan liikennejärjestelmän, joka palvelee sen kansalaisia ja yrityksiä. Tämän saavuttamiseksi komissio ehdotti liikennettä koskevan valkoisen kirjan[1] välitarkastuksensa yhteydessä, että keskityttäisiin liikennemuotojen yhteistoiminnan kehittämiseen eli siihen, että kaikkia liikennemuotoja käytetään parhaalla mahdollisella tavalla riippumatta siitä, ovatko kyseessä yhdistetyt kuljetukset vai eivät.Tämän kehityksen taustalla on erityisesti todellisten liikenteen sisämarkkinoiden perustaminen Eurooppaan. Ilma- ja maaliikenteessä on huomattavaa edistystä jo saavutettu tältä osin. Sitä vastoin rautatieliikenteen osalta tämän suunnitelman toteuttamiseksi on vielä paljon tehtävää.1.2. Rautatieliikennettä koskevat kysymyksetRautateiden tavaraliikennepalvelut avattiin kilpailulle 1. tammikuuta 2007. Vakiintuneet liikenteenharjoittajat ovat käyneet läpi rakenneuudistuksen tai ovat parhaillaan keskellä sitä. Myös uusia toimijoita on ilmaantunut markkinoille. Infrastruktuurin haltijoiden liikenteenharjoittajille tarjoamien palvelujen laatu on edelleen heikko useissa jäsenvaltioissa, joten sitä on parannettava. Rautatieliikenteen kysyntä saattaa kuitenkin huomattavasti lisääntyä tulevina vuosina useilla unionin alueilla.Rautateiden tavaraliikennemarkkinat, joista noin puolet ovat kansainvälisiä palveluja, eivät voi kehittyä moitteettomasti, jos rautateiden infrastruktuuri ei mahdollista laadukkaiden palvelujen tarjoamista tavaraliikenteen harjoittajille. Tämän saavuttamiseksi on ratkaistava useita ongelmia. Investointien valinnassa, kapasiteetinhallinnassa ja liikenteenohjauksessa on matkustajajuniin kiinnitetty huomattavasti enemmän huomiota kuin rautateiden tavaraliikenteeseen, mikä asettaa rautateiden tavaraliikenteen selvästi huonompaan asemaan useimmissa jäsenvaltioissa. Lisäksi kansalliset infrastruktuurin haltijat toimivat edelleen liian hajautetusti ja rautateiden ja muiden liikennemuotojen infrastruktuurin väliset yhteydet eivät ole kovin tehokkaita tai niitä on liian vähän.Infrastruktuurin haltijoiden on siis tehtävä enemmän yhteistyötä. Matkustaja- ja tavarajunien sekaliikennettä on hallinnoitava eri tavalla ainakin tavaraliikenteelle tärkeillä radoilla. Yhdistetyt kuljetukset ovat nykyaikaisten rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden strateginen osa, ja niiden kehittämiseksi on erittäin tärkeätä asettaa tavaraliikenteen harjoittajien käyttöön riittävästi intermodaalikalustoa, jolla voidaan tarjota laadukkaita palveluita.Muussa tapauksessa rautateiden tavaraliikenne ei voi kehittyä moitteettomasti eikä se pysty edistämään täysimääräisesti liikennemuotojen yhteistoiminnan luomista Eurooppaan.2. TAVARALIIKENTEEN HARJOITTAJILLE TARJOTTAVIEN INFRASTRUKTUURIPALVELUJEN LAADUN PARANTAMINEN ERITYISESSÄ RATAVERKOSSA2.1. Jo toteutetut toimenpiteetViime vuosina on tehty useita kansallisia ja yhteisön tason aloitteita, joilla pyritään parantamaan infrastruktuurin haltijoiden tarjoamien palvelujen tasoa. Investointeja järkiperäistetään, uusia teknologioita otetaan käyttöön ja yhä edistyneempiä infrastruktuurin hallinnointisääntöjä vahvistetaan.Erityisesti EU:ssa peräkkäisten rautatiepakettien ansiosta jäsenvaltiot ovat alkaneet nykyaikaistaa rautateitään ja yhdistää kansallisia järjestelmiä. Ensimmäiseen, toiseen ja kolmanteen rautatiepakettiin kuuluvissa direktiiveissä säädetään infrastruktuuriin pääsystä, infrastruktuurimaksuista, rautateiden turvallisuudesta ja yhteentoimivuuden kehittämisestä. Ne muodostavat yhteisön lainsäädäntökehyksen ja politiikan, jotka edistävät rautateiden nykyaikaistamista.Lisäksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskeva ohjelma, Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) kehittäminen ja käyttäminen sekä tavaraliikenteen telemaattisia sovelluksia koskeva tekninen eritelmä (TAF TSI) edistävät yhteentoimivuuden kehitystä ja parantavat Euroopan rautatieinfrastruktuurin yhdennettyä hallinnointia. Esimerkiksi ERTMS:n käyttöönoton yhteydessä määriteltiin tavaraliikenteeseen suunnattuja kansainvälisiä käytäviä. Niiden perustamisen myötä infrastruktuurin haltijat ovat tehneet aktiivista yhteistyötä. Viimeksi mainitut ovat myös tehneet aloitteen kokoontumisesta RailNetEurope-järjestössä, joka tarjoaa tiettyjä palveluita kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajille ja edistää kapasiteetinhallintaa koskevaa yhteistyötä infrastruktuurin haltijoiden välillä.2.2. Ratkaisemattomat ongelmatKaikilla näillä aloitteilla parannetaan infrastruktuurin hallinnointia. Niitä on tehostettava ja niiden tahtia kiihdytettävä, jotta tarvittava edistyminen rautateiden yhdistämisen ja tavaraliikenteen kehittämisen osalta voidaan saavuttaa. Tämä edellyttää ensinnäkin parannuksia seuraaviin:- infrastruktuurin haltijoiden välinen yhteistyö, jolla pyritään poistamaan tavaraliikenteen toimintaa rajoilla haittaavat esteet ensiksi kaikkein tärkeimmillä reiteillä sekä optimoimaan niihin tehtäviä investointeja ja niiden kapasiteetin käyttöä kansainvälisellä tasolla;- rautatieliikennettä palvelevien intermodaaliterminaalien kehittäminen ja hallinnointi;- tavaraliikenteelle myönnetyn infrastruktuurikapasiteetin laatu ja luotettavuus.Jo perustetuilla ERTMS-käytävillä jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välinen yhteistyö koskee ennen kaikkea investointeja ja yhteistyön intensiivisyys vaihtelee huomattavasti eri käytävillä. Lisäksi eri liikennetyyppien välisen tasapainon parantamiseen rautatieverkon käytön osalta ei vielä ole kiinnitetty paljoakaan huomiota, vaikka se on olennainen tekijä Euroopan rautateiden tavaraliikennepalvelujen laadun parantamisessa (ks. tiedonanto KOM(2008) 536 rautateiden tavaraliikennepalvelujen laadusta).3. UUDET ALOITTEET NÄYTTÄVÄT TARPEELLISILTA3.1. Kaikki toimijat haluavat yhteisön toimintaa tämän kysymyksen osaltaKomissio sitoutui 18. lokakuuta 2007 antamassaan tiedonannossa ”Tavoitteena ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattu rautatieverkko” esittämään vuonna 2008 ehdotuksia, joilla pyritään perustamaan koordinoidulla tavalla ensisijaisesti tavaraliikenteelle suunnattuja rautatiekäytäviä. Tätä vaihtoehtoa pidettiin parempana kuin sitä, että perustettaisiin pelkästään tavaraliikenteelle varattuja rautatiekäytäviä, sillä jälkimmäinen vaihtoehto katsottiin ylimitoitetuksi ja liian kalliiksi ja sen täytäntöönpanoa pidettiin liian hitaana. Tämän sitoumuksen vuoksi komissio järjesti laajan kuulemisprosessin kaikkien asianomaisten toimijoiden kanssa.Ensiksi noin 15 alan asiantuntijaa eritteli tarkasti yhdessä komission yksiköiden kanssa rautateiden tavaraliikenteen infrastruktuuriin liittyvät ongelmat sekä sen, miltä osin edistystä on saavutettu. Ryhmän päätelmät julkaistiin kertomuksessa, jossa luetellaan toimintasuositukset alakohtaisesti. Tämä ehdotus valmisteltiin erityisesti kyseisen kertomuksen perusteella.Toiseksi käynnistettiin julkinen kuulemiskierros. Siinä annettiin mahdollisuus useille toimijoille, jäsenvaltioille, rautatieliikenteen harjoittajille, infrastruktuurin haltijoille, laitevalmistajille, yhdistyksille ja rahdinantajille ilmaista näkemyksensä tästä asiasta ja esittää kantansa komission ehdotuksiin.Näiden kahden toiminnan tuloksena tehdyn tärkeimmän päätelmän mukaan kilpailukykyisen tavaraliikenteen kansainvälisten rautatieliikennekäytävien perustaminen lyhyellä aikavälillä parantaisi rautateiden kilpailukykyä huomattavasti.Lisäksi 7. ja 8. huhtikuuta 2008 pidetyssä ministerineuvoston kokouksessa pyydettiin komissiota ”suunnittelemaan toimenpiteitä, joilla rautateiden kansainvälisiä tavaraliikennepalveluja voidaan harjoittaa tehokkaasti vahvistamalla infrastruktuurin haltijoiden välistä yhteistyötä käytön ja investointien alalla ja määrittelemällä ne rajatylittävät liikennekäytävät, komodaaliset osuudet käytävät mukaan lukien, joilla rautateiden kansainvälinen tavaraliikenne olisi varmistettava kapasiteetin ja investointien suunnittelun sekä luotettavien ja riittävien rautatiereittien osalta.”. Euroopan parlamentti, joka laati erityisesti tätä asiaa koskevan mietinnön, neuvosto, talous- ja sosiaalikomitea sekä alueiden komitea ovat myös ilmaisseet haluavansa, että asian käsittely etenee mahdollisimman nopeasti.3.2. Kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaista rautatieverkkoa ja oheisaloitteita koskeva asetusKomissio tutki kaikki edellä mainitut tekijät huomioon ottaen kolmea vaihtoehtoa (uusia toimia ei toteuteta; jo toteutettuja toimia vahvistetaan ja tarvittaessa annetaan uusia poliittisia aloitteita; uusia lainsäädäntötoimenpiteitä ehdotetaan), jotka voivat johtaa kansainvälisistä käytävistä koostuvan kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamiseen. Se analysoi näiden vaihtoehtojen laadullisia ja määrällisiä vaikutuksia[2].Analyysin mukaan kolmannella vaihtoehdolla on myönteisimmät vaikutukset, sillä se antaisi sekä yhteisölle että jäsenvaltioille varmuuden siitä, että tavoitteella on kaikkia osapuolia koskevat vaikutukset. Pääasiallinen tähän vaihtoehtoon liittyvä epävarmuustekijä on uusien lainsäädäntötoimenpiteiden toteuttamiseen ja voimaantuloon tarvittava aika.Koska näiden päätelmien mukaan rautateiden infrastruktuurin kansalliset verkot on yhdistettävä nopeasti, jotta rautateiden yhdistäminen olisi samalla tasolla kuin muissa liikennemuodoissa, ja koska tämän vuoksi infrastruktuurin hallinnointia koskeva säännöt on yhdenmukaistettava tarkasti koko tavaraliikennekäytävällä, komissio ehdottaa, että Euroopan parlamentti ja neuvosto antavat asetuksen kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamisesta.Komission asetusehdotus koskee ennen kaikkea käytävien valintaa koskevia menettelyjä ja niiden muodostaman kokonaisuuden hallinnointia sekä näiden käytävien pakollisia ominaisuuksia. Se on jatkoa edellä mainittuihin aloitteisiin ja säännöksiin, kuten Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevaan ohjelmaan, ERTMS-käytäviin ja rautatieliikennettä koskevaan voimassaolevaan yhteisön lainsäädäntöön.Jotta eteneminen olisi nopeaa ja jotta kannustettaisiin ja ohjattaisiin nykyisiä toimia, joiden tavoitteet ovat samat kuin tällä aloitteella, komissio ehdottaa myös, että asetusehdotuksen ohella tehdään muita aloitteita. Se kannustaa jäsenvaltioita yhdistämään voimansa käytävien perustamiseksi ja investointien suunnittelemiseksi. Se kokoaa säännöllisesti yhteen kaikki unionin rautatieinfrastruktuurin haltijat kannustaakseen hyvien käytänteiden vaihtoa ja keskustelua yhteistä etua koskevista asioista.Lisäksi Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan uudelleentarkastelu tarjoaa mahdollisuuden koordinoida tätä aloitetta Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan kanssa, jolloin syntyy myönteisiä synergiavaikutuksia sekä investointien että niiden toimenpiteiden kannalta, joilla tehostetaan infrastruktuurin rakentamista ja käyttöä EU:n edun mukaisesti.4. ASETUSEHDOTUKSEN YLEISET PERIAATTEETTämä ehdotus on toissijaisuusperiaatteen mukainen. Siinä on rautateiden infrastruktuurien rajatylittävää hallinnointia koskevia säännöksiä, joita yksittäiset jäsenvaltiot eivät ole voineet panna täytäntöön. Se on myös suhteellisuusperiaatteen mukainen. Siinä vahvistetaan yhteiset tavoitteet ja menettelyt jäsenvaltioille ja rautateiden infrastruktuurin haltijoille. Tämä ehdotus täydentää ja tukee voimassaolevaa rautatielainsäädäntöä. Se helpottaa rautatielainsäädännön tulkitsemista ja edistää siten yhteisön tasolla päätetyn lainsäädännön yksinkertaistamista.Tämä ehdotus on jaettu viiteen lukuun, joista kolme koskee seuraavia: kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon suunnittelu ja hallinnointi; infrastruktuuri-investoinnit, terminaalit ja niiden laitteistot; tavaraliikennekäytävien käyttö. Sen 1 luvussa on yleiset säännökset ja 5 luvussa loppusäännökset.Ehdotettu toimenpide perustuu kunkin tavaraliikennekäytävän osalta markkinoiden säännölliseen arviointiin ja asiakkaiden säännölliseen kuulemiseen. Täytäntöönpanosuunnitelmaa koskevan määritelmän mukaan suunnitelmaan kuuluvat toimenpiteet, joilla on tarkoitus vastata asiakkaiden tarpeisiin ja varmistaa asetusehdotuksen säännösten noudattaminen. Infrastruktuurin ja terminaalien haltijat vastaavat suunnitelman toteuttamisesta asianomaisen tavaraliikennekäytävän perustamiseen osallistuvien jäsenvaltioiden tuella ja aloitteesta.4.1. Kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon suunnittelu ja hallinnointiEhdotuksen 2 luvussa säädetään ensinnäkin jäsenvaltioiden velvoitteista kilpailukykyisen tavaraliikenteen kansainvälisten rautatiekäytävien perustamisen ja näitä käytäviä koskevan valintamenettelyn osalta. Näillä säännöksillä on varmistettava ehdotettujen käytävien laadukkuus ja niiden keskinäinen johdonmukaisuus. Niissä säädetään myös, että kaikkien jäsenvaltioiden, joiden erityiset maantieteelliset ominaisuudet eivät estä tämän tavoitteen saavuttamista, on osallistuttava kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamiseen.Ehdotettu menetelmä on seuraava: lainsäädännössä vahvistetaan jäsenvaltioita sitova yleinen velvoite perustaa tavaraliikennekäytäviä Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon; jäsenvaltiot määrittelevät kaikki käytävät, joita ne haluavat perustaa; valinta vahvistetaan yhteisön tasolla komiteamenettelyä noudattaen sen jälkeen, kun ehdotetun käytävän tarkoituksenmukaisuus ja kaikkien ehdotettujen tavaraliikennekäytävien keskinäinen johdonmukaisuus on tutkittu.Mainitussa luvussa vahvistetaan myös kunkin tavaraliikennekäytävän hallinnointielimen olennaiset ominaisuudet. Näitä olennaisia ominaisuuksia määritellessään komissio tukeutuu erityisesti ERTMS-käytävien ja RailNetEuropen käyttöön ottamien käytävien osalta saatuun kokemukseen, asiantuntijaryhmän esille tuomiin seikkoihin sekä julkisen kuulemisen tuloksiin. Yleisesti ottaen näyttää siltä, että jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välistä koordinaatiota käytävällä edistävän kansainvälisen rakenteen käyttöönotto on elintärkeä tekijä tämän tehtävän onnistumiselle.4.2. InvestoinnitEhdotuksen 3 luvussa eritellään velvoitteet, joita on noudatettava tavaraliikennekäytävällä investointien koordinoinnin ja ohjelmoinnin, eri verkkojen yhteentoimivuuden kehittämisen ja junakapasiteetin lisäämisen osalta. Yhteentoimivuuden kehittämisen myötä rautateiden tavaraliikenteen matka-ajat lyhenevät, kapasiteetti lisääntyy ja tuottavuus paranee. Jos junakapasiteettia lisättäisiin esimerkiksi pidentämällä koko käytävällä liikennöimään pystyvien junien sallittua enimmäispituutta, tämä lisäisi myös rautateiden tavaraliikenteen tehokkuutta huomattavasti.Tässä luvussa komissio ehdottaa myös strategisten terminaalien verkon määrittelyä kullekin käytävälle. Kunkin tavaraliikenneverkon moitteeton yhteys muuhun verkkoon ja muihin liikennemuotoihin merisatamissa tai sisämaassa on tämän aloitteen onnistumisen kannalta elintärkeä tekijä. Sen vuoksi kutakin käytävää varten on oltava tehokas strategia, joka perustuu erityisesti intermodaalisten terminaalien kehittämiseen ja siihen, miten niiden kapasiteetti soveltuu käytävällä harjoitettavan tavaraliikenteen tarpeisiin.4.3. Tavaraliikennekäytävän käyttöEhdotuksen 4 luku koskee erityisesti seuraavia seitsemää kohtaa: kehitetään yhteentoimivia menettelyjä; parannetaan liikenteen harjoittamista koskevaa koordinaatiota infrastruktuurin haltijoiden välillä sekä infrastruktuurin haltijoiden ja terminaalin haltijoiden välillä; helpotetaan pääsyä infrastruktuureihin ja terminaaleihin; asetetaan tavaraliikennejunat etusijalle reittejä jaettaessa ja liikenteenohjauksessa; valvotaan palvelujen laatua tavaraliikennekäytävällä; edistetään yhteistyötä sääntelyelinten välillä.Tavaraliikennekäytävän käyttöä koskevan koordinaation parantaminen tehostanee kansainvälisen tavaraliikenteen kuljetussuoritetta asianomaisella käytävällä vähäisin kustannuksin. Siihen kuuluu esimerkiksi keskitetyn palvelupisteen asettaminen hakijoiden käyttöön silloin, kun hakemukset koskevat useiden verkkojen kautta kulkevia reittejä. Vaikutusanalyysistä kävi lisäksi ilmi, että terminaalien ja pääasiallisen infrastruktuurin käytön koordinoinnin tehostamisen ansiosta rautateiden tavaraliikenteen kuljetussuorite paranisi huomattavasti. Erityisesti se lyhentäisi aikaa, joka kuluu junien odottaessa pääsyä terminaaliin taikka pääasialliseen infrastruktuuriin terminaalista käsin.Kun tiedot, jotka koskevat pääsyedellytyksiä ja -tapoja kaikkiin sujuvan tavarajunaliikenteen harjoittamiseksi tarvittaviin palveluihin, ovat laadukkaita, pääsy kaikkiin tavaraliikennekäytävän infrastruktuurien tarjoamiin palveluihin on syrjimätöntä.Tavara- ja matkustajajunien välisen tasapainon osalta tavoitteena on varmistaa tavarajunille laadukkaat ja luotettavat reitit sekä taata, että kansainväliset reitit koostuvat keskenään johdonmukaisista kansallisista reiteistä. Tässä luvussa edellytetään myös, että tavarajunien liikenteenohjausta on parannettava. Tässä on kyseessä se, että infrastruktuurin haltijat antavat rautateiden tavaraliikenteelle takuut palvelun luotettavuudesta ja laadukkuudesta. Näillä takuilla, joita rautateiden tavaraliikenteellä ei yleensä ole, on todennäköisesti maltillinen vaikutus henkilöliikenteen kuljetussuoritteeseen. Niistä ei myöskään saisi tulla liian tiukka rajoite, joka todennäköisesti häiritsisi infrastruktuurin hallinnointia.Kaikkien edellä mainittujen toimenpiteiden on aiheutettava rautateiden tavaraliikenteelle myönteisiä vaikutuksia, joita on mitattava ja arvioitava säännöllisesti. Sen vuoksi 4 luvussa säädetään jokaista käytävää koskevasta velvoitteesta määrittää säännöllisesti ajan tasalle saatettavat suoritusindikaattorit.2008/0247 (COD)Ehdotus:EUROOPAN PARLAMENTIN JA NEUVOSTON ASETUS,kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisesta rautatieverkosta (ETA:n kannalta merkityksellinen teksti)EUROOPAN PARLAMENTTI JA EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jotkaottavat huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen ja erityisesti sen 71 artiklan 1 kohdan,ottavat huomioon komission ehdotuksen[3],ottavat huomioon Euroopan talous- ja sosiaalikomitean lausunnon[4],ottavat huomioon alueiden komitean lausunnon[5],noudattavat perustamissopimuksen 251 artiklassa määrättyä menettelyä[6],sekä katsovat seuraavaa:(1) Kasvun ja työllisyyden parantamiseen tähtäävän Lissabonin strategian ja yhteisön kestävän kehityksen strategian mukaisesti rautateiden sisämarkkinoiden perustaminen kuuluu erityisesti tavaraliikenteen osalta olennaisena osana tavoitteeseen toteuttaa kestävä liikkuvuus.(2) Rautateiden infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntämisestä ja rautateiden infrastruktuurin käyttömaksujen perimisestä sekä turvallisuustodistusten antamisesta 26 päivänä helmikuuta 2001 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston direktiivi 2001/14/EY[7] oli tärkeä vaihe rautateiden sisämarkkinoiden toteuttamisessa.(3) Jotta 1 päivänä tammikuuta 2007 kilpailulle avatut rautateiden kansainväliset ja kansalliset tavaraliikennepalvelut voisivat kilpailla muiden liikennemuotojen kanssa, niitä varten on oltava korkealaatuinen rautateiden infrastruktuuri, jossa tavaraliikennepalvelut voidaan suorittaa moitteettomissa olosuhteissa sekä reittinopeuden että matka-ajan kannalta, sekä luotettava rautateiden infrastruktuuri, jossa suoritettava palvelu vastaa tosiasiallisesti rautatieliikenteen harjoittajien kanssa neuvoteltuja sopimusvelvoitteita.(4) Ministerineuvoston kokouksessa 7. ja 8. huhtikuuta 2008 todettiin, että infrastruktuurien tehokasta käyttöä on suosittava ja että rautateiden infrastruktuurikapasiteettia on tarvittaessa lisättävä yhteisön tasolla ja kansallisella tasolla toteutettavilla toimenpiteillä ja ennen kaikkea lainsäädännöllä.(5) Tässä yhteydessä infrastruktuurin käyttöedellytyksiä voitaisiin parantaa perustamalla kilpailukykyisen tavaraliikenteen rautatieverkko, jossa tavarajunat voivat liikennöidä moitteettomissa olosuhteissa ja siirtyä helposti yhdestä kansallisesta verkosta toiseen.(6) Jo toteutetut rautateiden infrastruktuuria koskevat aloitteet osoittavat, että yhden tai useamman selkeästi tunnistetun tavaraliikennemarkkinasegmentin erityistarpeisiin vastaavien kansainvälisten käytävien perustaminen on paras tapa perustaa kilpailukykyinen tavaraliikenteen eurooppalainen rautatieverkko.(7) Kilpailukykyisen tavaraliikenteen rautatieverkon perustamisen olisi tapahduttava yhdenmukaisesti Euroopan laajuisen liikenneverkon kanssa. Sen vuoksi on tarpeen koordinoida näiden kahden verkon kehittämistä ja erityisesti yhdistää rautateiden tavaraliikenteen kansainväliset käytävät olemassa olevaan Euroopan laajuiseen liikenneverkkoon. Lisäksi yhteisössä olisi vahvistettava yhdenmukaiset säännöt näille tavaraliikenteen käytäville. Tarvittaessa näiden käytävien perustamiselle voidaan myöntää rahoitusta Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevasta ohjelmasta[8].(8) Kunkin tavaraliikennekäytävän osalta olisi varmistettava asianomaisten jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välinen moitteeton koordinointi, annettava rautateiden tavaraliikenteelle riittävä etusija, muodostettava tehokkaat ja riittävät yhteydet muihin liikennemuotoihin sekä luotava suotuisat edellytykset kilpailun syntymiselle rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoajien välillä.(9) Tavaraliikennekäytävän perustamista olisi tutkittava ja se olisi hyväksyttävä yhteisön tasolla selkeästi määriteltyjä avoimia arviointiperusteita ja menettelyjä noudattaen, ja jäsenvaltioille ja infrastruktuurin haltijoille olisi jätettävä riittävä liikkumavara päätöksenteon ja hallinnoinnin suhteen, jotta ne voivat toteuttaa toimenpiteitä niiden erityistarpeiden mukaisesti.(10) Jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välisen koordinoinnin edistämiseksi kunkin tavaraliikennekäytävän tukena olisi oltava hallinnointielin, joka koostuu asianomaisen tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluvista eri infrastruktuurin haltijoista.(11) Markkinoiden tarpeisiin vastaamiseksi tavaraliikennekäytävän perustamismenetelmät olisi esitettävä täytäntöönpanosuunnitelmassa, jossa olisi eriteltävä rautateiden tavaraliikenteen kuljetussuoritteen parantamiseen tähtäävät toimet ja niiden täytäntöönpanoa koskeva aikataulu. Lisäksi jotta varmistetaan, että tavaraliikennekäytävän perustamisen osalta suunnitellut tai toteutetut toimet vastaavat kaikkien tavaraliikennekäytävän käyttäjien tarpeisiin tai odotuksiin, viimeksi mainittuja on kuultava säännöllisesti selkeästi määriteltyjä menettelyjä noudattaen.(12) Tavaraliikennekäytävällä käytettävissä olevan infrastruktuurikapasiteetin yhdenmukaisuuden ja jatkuvuuden varmistamiseksi olisi tavaraliikennekäytävään tehtäviä investointeja koordinoitava asianomaisten jäsenvaltioiden ja infrastruktuurin haltijoiden välillä ja ne olisi suunniteltava tavaraliikennekäytävän tarpeita vastaavalla tavalla. Investointeja koskeva ohjelma olisi julkaistava sen varmistamiseksi, että tieto saavuttaa hakijat, jotka voivat toimia käytävällä. Investointien kohteisiin olisi kuuluttava yhteentoimivien järjestelmien kehittämiseen ja junakapasiteetin lisäämisen tähtäävät hankkeet.(13) Samoista syistä raskaita ylläpitotöitä, joilla on erittäin usein suuri vaikutus rautateiden infrastruktuurikapasiteettiin, olisi myös koordinoitava tavaraliikennekäytävän tasolla ja niistä olisi tehtävä ajan tasalla pidettävä julkaisu.(14) On myös tarpeen ottaa käyttöön tavaroiden intermodaalikuljetuspalvelujen kehittämiseen tarkoitetut infrastruktuurit ja järjestelmät, jotta rautateiden tavaraliikenteen kehittämistä voidaan edistää yhteisössä.(15) Asianomaiset jäsenvaltiot ja tavaraliikennekäytävän osalta toimivaltaiset kansalliset turvallisuusviranomaiset voivat tehdä sopimuksia ajoneuvojen keskinäisestä tunnustamisesta ja junan kuljettajista. Asianomaisen tavaraliikennekäytävän osalta toimivaltaisten jäsenvaltioiden turvallisuusviranomaisten olisi tehtävä yhteistyötä varmistaakseen näiden sopimusten täytäntöönpanon.(16) Jotta rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeutta koskevien hakemusten jättämistä voitaisiin helpottaa, on aiheellista ottaa käyttöön keskitetty palvelupiste kullekin tavaraliikennekäytävälle. Niiden olisi perustuttava jo tehtyihin aloitteisiin ja ennen kaikkia RailNetEuropen käynnistämiin aloitteisiin; RailNetEurope on järjestö, joka toimii infrastruktuurin haltijoiden koordinaatiovälineenä ja joka tarjoaa eräitä palveluja kansainvälisen tavaraliikenteen harjoittajille.(17) Koska eri liikennetyyppien aikataulujen suunnittelu vaatii eripituisen ajan, on suotavaa varmistaa, että henkilöliikennettä koskevat hakemukset eivät aiheettomasti rajoita tavaraliikenteen infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeutta koskevia hakemuksia, erityisesti kun otetaan huomioon niiden sosiaalis-taloudellinen merkitys. Infrastruktuurin käyttömaksujen suuruuden olisi vaihdeltava myönnetyn reitin laadun ja luotettavuuden perusteella.(18) Kuljetusajan ja täsmällisyyden kannalta erittäin aikasidonnaisia tavaroita kuljettaville junille olisi myönnettävä riittävä etusija liikennehäiriöiden varalta.(19) Jotta varmistettaisiin, että rautateiden tavaraliikennepalvelujen tarjoajien välille syntyy kilpailua tavaraliikennekäytävällä, näyttää suotavalta antaa lupa muille hakijoille kuin rautatieyrityksille tai niiden muodostamille ryhmittymille hakea infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuksia.(20) Jotta tavaraliikennekäytävän hallinnointi voitaisiin tehdä parhaalla mahdollisella tavalla ja rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen sujuvuutta ja suorituskykyä parantaa, on tarpeen varmistaa moitteeton koordinointi tavaraliikennekäytävän eri verkko-osuuksista vastaavien rautatieliikenteen sääntelyelinten välillä. Rautateiden infrastruktuurin käytön parantamiseksi on tarpeen koordinoida näiden infrastruktuurien ja strategisten terminaalien hallinnointia tavaraliikennekäytävällä.(21) Jotta tutustumista tavaraliikennekäytävän kaikkien pääasiallisten infrastruktuurien käyttöä koskeviin tietoihin voitaisiin helpottaa ja varmistaa syrjimätön pääsy niihin, näyttää suotavalta asettaa kaikkien rautateiden kansainvälisten tavaraliikennepalvelujen tarjoajien käyttöön viiteasiakirja, jossa on kaikki nämä tiedot.(22) Jotta tavaraliikennekäytävän perustamiseen tähtäävistä toimista saatavat hyödyt voitaisiin mitata puolueettomalla tavalla ja näiden toimien tehokas seuranta varmistaa, olisi tavaraliikennekäytävällä otettava käyttöön säännöllisesti julkaistavat palvelujen suoritusindikaattorit.(23) Hyvien käytänteiden levittämiseksi ja kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon hallinnoinnin tehokkaan seurannan varmistamiseksi on suotavaa lujittaa komission tuella kaikkien yhteisön infrastruktuurin haltijoiden välistä yhteistyötä.(24) Koska jäsenvaltiot eivät voi riittävällä tavalla toteuttaa tämän asetuksen tavoitetta, joka on perustaa tavaraliikennekäytävistä koostuva kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalainen rautatieverkko, vaan se voidaan saavuttaa paremmin yhteisön tasolla, yhteisö voi toteuttaa toimenpiteitä perustamissopimuksen 5 artiklassa tarkoitetun toissijaisuusperiaatteen mukaisesti. Mainitussa artiklassa vahvistetun suhteellisuusperiaatteen mukaisesti tässä asetuksessa ei ylitetä sitä, mikä on tarpeen tämän tavoitteen saavuttamiseksi.(25) Investointien koordinoinnin, kapasiteetinhallinnan ja liikenteenohjauksen osalta olisi otettava käyttöön sellaisten infrastruktuurin haltijoiden väliseen yhteistyöhön perustuvat oikeudenmukaiset säännöt, joiden on tarjottava laadukkaita palveluja tavaraliikenteen harjoittajille kansainvälisellä rautatiekäytävällä.(26) On syytä toteuttaa tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat toimenpiteet menettelystä komissiolle siirrettyä täytäntöönpanovaltaa käytettäessä 28 päivänä kesäkuuta 1999 tehdyn neuvoston päätöksen 1999/468/EY mukaisesti.(27) Komissiolle olisi erityisesti annettava valtuudet vahvistaa tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi tarvittavat edellytykset ja arviointiperusteet. Koska nämä toimenpiteet ovat laajakantoisia ja niillä muutetaan tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia ja täydennetään sitä lisäämällä uusia muita kuin keskeisiä osia, niistä olisi päätettävä päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklassa säädettyä valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen,OVAT ANTANEET TÄMÄN ASETUKSEN:I LUKU YLEISTÄ1 artiklaKohde ja soveltamisala1. Tässä asetuksessa vahvistetaan säännöt sellaisen kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamiselle ja organisoinnille, joka koostuu kilpailukykyisen tavaraliikenteen kansainvälisistä rautatiekäytävistä, jäljempänä ’tavaraliikennekäytävät’. Siinä vahvistetaan tavaraliikennekäytävien valintaa ja organisointia koskevat säännöt ja yhdenmukaiset periaatteet investointien suunnittelulle, kapasiteetin hallinnalle ja liikenteenohjaukselle.2. Tätä asetusta sovelletaan rautateiden infrastruktuurin hallinnointiin ja käyttöön kansallisissa ja kansainvälisissä rautatieliikennepalveluissa lukuun ottamatta seuraavia:a) erilliset rautateiden infrastruktuurin henkilöliikenteen lähiverkot ja alueelliset verkot;b) verkot, jotka on tarkoitettu ainoastaan kaupunkien ja esikaupunkien henkilöliikenteeseen;c) alueelliset verkot, joita direktiivin 91/440/ETY[9] soveltamisalaan kuulumaton rautatieyritys käyttää yksinomaan alueellisiin tavaraliikennepalveluihin, kunnes toinen hakija hakee kyseisen verkon kapasiteetin käyttöoikeutta;d) yksityisomistuksessa olevat rautateiden infrastruktuurit, joita infrastruktuurin omistaja käyttää yksinomaan omiin tavarakuljetuksiinsa.2 artiklaMääritelmät1. Tässä asetuksessa sovelletaan direktiivin 2001/14/EY 2 artiklan määritelmiä.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettujen määritelmien lisäksi tässä asetuksessa tarkoitetaana) ’tavaraliikennekäytävällä’ kaikkia jäsenvaltioiden ja soveltuvin osin Euroopan kolmansien maiden alueelle rakennettuja rautateitä, jotka yhdistävät yhden tai useamman strategisen terminaalin yhteen tai useampaan muuhun strategiseen terminaaliin ja joihin sisältyy pääväylä, vaihtoehtoisia reittejä ja niitä yhdistäviä raiteita, sekä rautatieinfrastruktuureja ja niiden tavaraterminaalissa olevia varusteita, järjestelyratapihoja ja junanmuodostuslaitteita sekä viimeksi mainittujen liitäntäraiteita;b) ’täytäntöönpanosuunnitelmalla’ asiakirjaa, jossa esitetään strategia, toimet ja keinot, jotka asianomaiset osapuolet aikovat panna täytäntöön toteuttaakseen tietyn ajanjakson aikana tavaraliikennekäytävän perustamiseksi tarvittavat riittävät toimet;c) ’raskailla ylläpitotöillä’ kaikkia rautateiden infrastruktuuriin ja sen laitteistoon kohdistuvia toimia ja korjaustöitä, jotka ovat tarpeen junien liikennöimiseksi tavaraliikennekäytävällä ja joita varten on varattava infrastruktuurikapasiteettia direktiivin 2001/14/EY 28 artiklan mukaisesti;d) ’terminaalilla’ tavaraliikennekäytävällä sijaitsevaa järjestelmää, jolla on erityisesti tarkoitus mahdollistaa se, että tavarajunat voidaan lastata ja/tai purkaa ja rautateiden tavaraliikennepalvelut voidaan yhdistää maantie-, meri-, sisävesi- ja ilmaliikennepalveluihin tai että tavarajunat voidaan muodostaa tai niiden kokoonpanoa muuttaa;e) ’strategisella terminaalilla’ tavaraliikennekäytävän terminaalia, joka on avoin kaikille hakijoille ja jolla on tärkeä asema tavaraliikennekäytävällä harjoitettavassa rautateiden tavaraliikenteessä;f) ’keskitetyllä palvelupisteellä’ tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijoiden perustamaa yhteistä yksikköä, jonka ansiosta hakijat voivat yhdessä paikassa ja yhdellä kertaa pyytää reittiä vähintään yhden rajan ylittävälle matkalle.II LUKU KILPAILUKYKYISEN TAVARALIIKENTEEN EUROOPPALAISEN RAUTATIEVERKON SUUNNITTELU JA HALLINNOINTI3 artiklaTavaraliikennekäytävien valinta1. Tavaraliikennekäytävän tarkoituksena on mahdollistaa kansainvälisten ja kansallisten rautatiepalvelujen käyttö vähintään kahden jäsenvaltion alueella. Sen ominaisuudet ovat seuraavat:a) se on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa;b) sen ansiosta rautateiden tavaraliikennettä voidaan kehittää merkittävällä tavalla;c) se on sosiaalis-taloudellisen analyysin mukaan perusteltu ratkaisu. Analyysissa arvioidaan vaikutuksia sellaisiin liikennejärjestelmän osiin, joilla tavaraliikennekäytävän infrastruktuurikapasiteetin käyttöoikeuden myöntäminen aiheuttaa huomattavia vaikutuksia tavara- ja henkilöliikenteeseen. Siinä analysoidaan myös ulkoisiin kustannuksiin kohdistuvia merkittäviä vaikutuksia;d) sen tukena on täytäntöönpanosuunnitelma.2. Asianomaiset jäsenvaltiot ehdottavat tavaraliikennekäytävän perustamista tai muuttamista. Tätä varten niiden on toimitettava komissiolle asianomaisten infrastruktuurin haltijoiden kanssa laadittu ehdotus, jossa on otettu huomioon liitteessä olevat arviointiperusteet.3. Tavaraliikennekäytävät perustetaan seuraavasti:a) yhden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ainakin yksi tavaraliikennekäytävää koskeva ehdotus on tehtävä jokaisen sellaisen jäsenvaltion alueesta, jolla on vähintään kaksi maarajaa muiden jäsenvaltioiden kanssa;b) kolmen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta jokaisen jäsenvaltion alueella on oltava ainakini) yksi tavaraliikennekäytävä;ii) kaksi tavaraliikennekäytävää, jos rautateiden tavaraliikenteen kuljetussuorite on asianomaisessa jäsenvaltiossa vähintään 30 miljardia tonnikilometriä vuodessa;iii) kolme tavaraliikennekäytävää, jos rautateiden tavaraliikenteen kuljetussuorite on asianomaisessa jäsenvaltiossa vähintään 70 miljardia tonnikilometriä vuodessa.4. Komissio tutkii 2 kohdassa tarkoitetut tavaraliikennekäytävien perustamista koskevat ehdotukset ja tekee päätöksen ensimmäisistä tavaraliikennekäytävistä 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta. Tämän tutkimisen yhteydessä otetaan huomioon liitteessä olevat arviointiperusteet.5. Tavaraliikennekäytävään voi kuulua osia Euroopan kolmansien maiden rautatieverkoista. Soveltuvin osin näiden osien on oltava Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan politiikan mukaisia.6. Kaikkia 4 kohdassa tarkoitettuja tavaraliikennekäytäviä muutetaan ja täydennetään asteittain tavaraliikennekäytävän perustamista tai muuttamista koskevien ehdotusten perusteella sen jälkeen, kun komissio on tehnyt päätöksen 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen. Jäsenvaltioiden ehdotukset tutkitaan ottaen huomioon liitteessä olevat arviointiperusteet.7. Jos tavaraliikennekäytävän perustamisen tai muuttamisen yhteydessä syntyy vaikeuksia kahden tai useamman jäsenvaltion välillä niiden alueella sijaitsevan rautateiden infrastruktuurin suhteen, komissio kuulee jonkin asianomaisen jäsenvaltion pyynnöstä 18 artiklassa tarkoitettua komiteaa tässä asiassa. Komitean lausunto toimitetaan asianomaisille jäsenvaltioille. Asianomaisten jäsenvaltioiden on otettava tämä lausunto huomioon ratkaisun saavuttamiseksi.9. Liitteen muuttamiseen tarkoitetuista toimenpiteistä, jotka ovat laajakantoisia toimenpiteitä ja joiden tarkoituksena on muuttaa tämän asetuksen muita kuin keskeisiä osia, päätetään 18 artiklan 4 kohdassa tarkoitettua valvonnan käsittävää sääntelymenettelyä noudattaen.4 artiklaTavaraliikennekäytävien hallinnointi1. Tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluvien jäsenvaltioiden on tehtävä yhteistyötä varmistaakseen, että tavaraliikennekäytävää kehitetään sen täytäntöönpanosuunnitelman mukaisesti. Niiden on määritettävä tavaraliikennekäytävän yleiset tavoitteet ja varmistettava, että täytäntöönpanosuunnitelmalla pyritään saavuttamaan nämä tavoitteet.2. Direktiivin 2001/14/EY 2 artiklassa määritellyt asianomaiset infrastruktuurin haltijat perustavat hallinnointielimen, joka vastaa tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanosuunnitelman määrittelystä, toteuttamisen ohjaamisesta ja ajan tasalle saattamisesta. Hallinnointielin tekee säännöllisesti kertomuksia toiminnastaan asianomaisille jäsenvaltioille ja soveltuvin osin Euroopan parlamentin ja neuvoston päätöksen N:o 1692/96[10] 17 a artiklassa tarkoitetuille tavaraliikennekäytävän piiriin kuuluville eurooppalaisille koordinaattoreille, jotka vastaavat Euroopan laajuisen liikenneverkon ensisijaisista hankkeista.3. Hallinnointielin on itsenäinen oikeussubjekti. Se voi olla asetuksen (ETY) N:o 2173/85[11] mukainen eurooppalainen taloudellinen etuyhtymä ja sillä on tällaisen yhtymän asema.4. Hallinnointielimen jäsenet nimeävät johtajansa, jonka toimikausi kestää vähintään kolme vuotta.5. Muodostetaan 9 artiklassa tarkoitettujen tavaraliikennekäytävän strategisten terminaalien haltijoista ja omistajista koostuva työryhmä. Se voi antaa lausunnon kaikista hallinnointielimen ehdotuksista, jotka vaikuttavat suoraan strategisten terminaalien investointeihin ja hallinnointiin. Hallinnointielin ei voi tehdä tämän lausunnon vastaista päätöstä.5 artiklaTavaraliikennekäytävän täytääntöönpanotoimenpiteet1. Hallinnointielimen hyväksymään täytäntöönpanosuunnitelmaan sisältyya) kuvaus tavaraliikennekäytävän ominaisuuksista ja tavaraliikennekäytävän perustamiseksi tarvittavia toimenpiteitä koskeva täytäntöönpano-ohjelma;b) jäljempänä 3 kohdassa tarkoitetun markkinatutkimuksen olennaiset osat;c) tavaraliikennekäytävän kuljetussuoritetta koskevat hallinnointielimen tavoitteet, jotka ilmaistaan palvelun laatuna ja tavaraliikennekäytävän kapasiteettina 16 artiklassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti;d) tämän artiklan 3 kohdassa tarkoitettu tavaraliikennekäytävän kuljetussuoritteen luomista ja parantamista koskeva ohjelma.2. Täytäntöönpanosuunnitelmaa mukautetaan säännöllisesti ottaen huomioon siihen sisältyvien toimenpiteiden toteuttamisen suhteen saavutettu edistys, rautateiden tavaraliikennemarkkinoiden kehitys tavaraliikennekäytävällä ja 16 artiklan 2 kohdassa tarkoitettujen säännösten mukaisesti mitattu kuljetussuorite.3. On tehtävä markkinatutkimus. Se koskee liikenteen todettua ja oletettua kehitystä tavaraliikennekäytävällä ja käytävään yhdistettyjä liikennejärjestelmän osia. Siinä tarkastellaan eri liikennetyyppien kehitystä sekä tavaraliikenteen että henkilöliikenteen osalta. Siihen sisältyy 3 artiklan c alakohdassa tarkoitetun sosiaalis-taloudellisen analyysin tärkeimmät osat. Se saatetaan ajan tasalle vähintään kerran vuodessa. Tutkimuksen tuloksia käytetään tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanosuunnitelman mukauttamiseksi.4. Laaditaan tavaraliikennekäytävän kuljetussuoritteen luomista ja parantamista koskeva ohjelma. Tähän ohjelmaan sisältyvät erityisesti kaikkien 7–16 artiklassa tarkoitettujen toimenpiteiden toteuttamiseksi tarvittavien rautatieinfrastruktuuria ja sen laitteistoa koskevien toimien yhteiset tavoitteet, tekniset valinnat ja aikataulu.6 artiklaHakijoiden kuuleminen1. Jotta direktiivin 2001/14/EY 2 artiklassa määritellyt hakijat, jotka todennäköisesti käyttävät tavaraliikennekäytävää, voisivat osallistua asianmukaisella tavalla, hallinnointielin ottaa käyttöön kuulemismekanismit.2. Hallinnointielin kuulee tavaraliikennekäytävän käyttämistä hakevia ennen täytäntöönpanosuunnitelman hyväksymistä ja silloin, kun se saatetaan ajan tasalle. Jos hallinnointielimen ja hakijoiden välillä on erimielisyyttä, viimeksi mainitut voivat ottaa yhteyttä komissioon, joka kuulee asiassa 18 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua komiteaa 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua menettelyä noudattaen.III LUKU TAVARALIIKENNEKÄYTÄVÄÄN TEHTÄVÄT INVESTOINNIT7 artiklaInvestointien suunnittelu1. Hallinnointielin laatii ja hyväksyya) tavaraliikennekäytävän infrastruktuuria koskevan pitkän aikavälin yhteisen investointisuunnitelman vähintään 10 vuodeksi;b) soveltuvin osin tavaraliikennekäytävää koskevan keskipitkän aikavälin (vähintään 2 vuotta) yhteisen investointisuunnitelman.Investointisuunnitelmissa luetellaan hankkeet, joiden tavoitteena on rautateiden infrastruktuurien ja niiden tavaraliikennekäytävällä sijaitsevan laitteiston laajentaminen, uudistaminen tai uudelleenjärjestäminen, sekä niihin liittyvät rahoitustarpeet.2. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin investointisuunnitelmiin sisältyy yhteentoimivien järjestelmien käyttöä tavaraliikennekäytävällä koskeva strategia, joka vastaa direktiivin 2008/57/EY[12] mukaisesti määriteltyjä rautatieverkossa sovellettavia olennaisia vaatimuksia ja yhteentoimivuuden teknisiä eritelmiä. Tämä strategia pohjautuu näiden järjestelmien käyttöä koskevaan kustannus-hyötyanalyysiin. Sen on oltava yhdenmukainen yhteentoimivien järjestelmien käyttöä koskevien kansallisten ja eurooppalaisten suunnitelmien kanssa ja ennen kaikkea Euroopan rautatieliikenteen hallintajärjestelmän (ERTMS) käyttöä koskevan suunnitelman kanssa.3. Soveltuvin osin investointisuunnitelmissa mainitaan Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevassa ohjelmassa suunniteltu yhteisön rahoitusosuus ja todistetaan, että niiden strategia on yhdenmukainen kyseisen ohjelman kanssa.4. Edellä 1 kohdassa tarkoitettuihin investointisuunnitelmiin sisältyy myös strategia, joka koskee sellaisten tavarajunien kapasiteetin lisäämistä, jotka voivat liikennöidä tavaraliikennekäytävällä. Strategia voi perustua siihen, että lisätään tavaraliikennekäytävällä liikennöiville junille hyväksyttyä pituutta, kuormaulottumaa taikka akselipainoa.5. Edellä 1 kohdassa tarkoitetut investointisuunnitelmat julkaistaan 15 artiklassa tarkoitetussa asiakirjassa ja ne saatetaan ajan tasalle säännöllisesti. Ne ovat osa tavaraliikennekäytävän täytäntöönpanosuunnitelmaa.8 artiklaRaskaat ylläpitotyötTavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat koordinoivat vähintään kerran vuodessa aikataulusuunnitelmiaan, jotka koskevat infrastruktuuriin ja sen laitteistoon tehtäviä raskaita ylläpitotöitä.9 artiklaStrategiset terminaalit1. Yhteisymmärryksessä 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitetun työryhmän kanssa hallinnointielin laatii strategisten terminaalien kehittämistä koskevan strategian, jotta ne olisivat tavaraliikennekäytävällä harjoitettavan rautateiden tavaraliikenteen tarpeiden mukaiset.2. Hallinnointielin toteuttaa soveltuvat toimenpiteet tämän strategian toteuttamiseksi. Se tarkistaa sen säännöllisesti.IV LUKU TAVARALIIKENNEKÄYTÄVÄN HALLINNOINTI10 artiklaKeskitetty palvelupiste kansainvälisiä reittejä koskeville hakemuksille1. Hallinnointielin perustaa keskitetyn palvelupisteen sellaisia tavarajunien reittejä koskeville hakemuksille, joilla ylitetään ainakin yksi raja tavaraliikennekäytävällä.2. Kaikki sellaisia tavarajunien reittejä koskevat hakemukset, joilla ylitetään ainakin yksi raja tai joiden aikana käytetään useita tavaraliikennekäytävän verkkoja, on tehtävä 1 kohdassa tarkoitetussa keskitetyssä palvelupisteessä.3. Tämän asetuksen 17 artiklassa tarkoitetut asianomaiset sääntelyelimet varmistavat, että keskitetyn palvelupisteen toimet suoritetaan avoimesti ja syrjimättömästi.11 artiklaEnsisijainen tavaraliikenne1. Hallinnointielin määrittää tavaraliikennetyyppien luokat, jotka ovat voimassa koko tavaraliikennekäytävällä. Vähintään yksi näistä luokista, jäljempänä ’ensisijainen tavaraliikenne’, koskee tavaroita, joiden kuljetus on erittäin aikasidonnainen ja joiden osalta edellytetään sen vuoksi tehokasta kuljetusaikaa ja taattua täsmällisyyttä.2. Tavaraliikennetyyppien luokkien määrittelyperusteet vahvistetaan tarvittaessa 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.12 artiklaTavarajunille myönnettävät reitit1. Poiketen siitä, mitä direktiivin 2001/14/EY 20 artiklan 2 kohdassa säädetään, tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat varaavat ensisijaiselle tavaraliikenteelle tarvittavan kapasiteetin seuraavaksi varainhoitovuodeksi ennen kuin direktiivin 2001/14/EY 18 artiklassa tarkoitettu liikenteen aikataulu laaditaan kyseiselle vuodelle, ja tämä varaus tehdään todetun tavaraliikenteen ja 5 artiklan 1 kohdassa määritellyn markkinatutkimuksen perusteella.2. Infrastruktuurin haltijat jättävät lopullisessa liikenteen aikataulussa varakapasiteettia, jotta ne voivat vastata nopeasti ja asianmukaisella tavalla direktiivin 2001/14/EY 23 artiklassa tarkoitettuihin ad hoc -kapasiteettihakemuksiin. Tämän kapasiteetin on oltava riittävä, jotta reittihakemukset voidaan myöntää siten, että myönnetylle reitille varmistetaan riittävä laadun taso sekä matka-ajan että tavaraliikenteeseen mukautetun aikataulun kannalta.4. Tavaraliikenteen harjoittamiseen myönnettyjen reittien laatu voi matka-aikojen suhteen olla erilainen. Näiden reittien infrastruktuurin käyttömaksut voivat vaihdella tarjotusta laadun tasosta riippuen direktiivin 2001/14/EY 7 ja 8 artiklan mukaisesti.5. Jos kyseessä ei ole ylivoimainen este, ensisijaisen tavaraliikenteen harjoittamiseen myönnettyä reittiä ei voida peruuttaa alle kolme kuukautta ennen sen liikenteen aikataulua, jos asianomainen hakija ei anna suostumusta tällaiseen peruuttamiseen.6. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat ja 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työryhmä ottavat käyttöön menettelyjä varmistaakseen, että rautateiden infrastruktuurikapasiteetin jako ja 9 artiklassa tarkoitettujen strategisten terminaalien kapasiteetin jako koordinoidaan mahdollisimman tehokkaasti.13 artiklaHyväksyttävät hakijatPoiketen siitä, mitä direktiivin 2001/14/EY 16 artiklan 1 kohdassa säädetään, muut hakijat kuin rautatieyritykset ja niiden muodostamat kansainväliset ryhmittymät voivat hakea reittejä tavaraliikennettä varten, kun reitit koskevat yhtä tai useampaa tavaraliikennekäytävän osaa.14 artiklaLiikenteenohjaus1. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat vahvistavat ja julkaisevat tavaraliikennekäytävällä tapahtuvien liikennehäiriöiden varalta eri liikennetyyppien välistä ensisijaisuutta koskevat säännöt direktiivin 2001/14/EY 3 artiklassa ja liitteessä I tarkoitetussa verkkoselostuksessa.2. Tämän artiklan 1 kohdassa tarkoitetuissa ensisijaisuussäännöissä on määrättävä ainakin, että reittiään koskevia alkuperäisiä määräyksiä noudattavalle ensisijaista tavaraliikennettä harjoittavalle junalle myönnettyä reittiä ei saa siirtää toiselle junalle eikä sitä saa muuttaa, ellei reitin alkuperäinen haltija anna lupaa sen siirtämiselle toiselle junalle tai sen muuttamiselle.3. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat ottavat käyttöön tavaraliikennekäytävän liikenteenohjausta koskevat koordinointimenettelyt.4. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat ja 4 artiklan 5 kohdassa tarkoitettu työryhmä ottavat käyttöön menettelyjä varmistaakseen, että rautateiden infrastruktuurin ja 9 artiklassa tarkoitettujen strategisten terminaalien käyttö koordinoidaan mahdollisimman tehokkaasti.15 artiklaTavaraliikennekäytävän käyttöedellytyksiä koskevat tiedotHallinnointielin laatii ja julkaisee asiakirjan, jossa ona) kaikki direktiivin 2001/14/EY 3 artiklassa säädettyä menettelyä noudattaen laadittujen kansallisten verkkoselostusten sisältämät tiedot tavaraliikennekäytävästä;b) strategisia terminaaleja koskeva luettelo ja niiden ominaisuudet sekä kaikki tiedot strategisiin terminaaleihin pääsyä koskevista edellytyksistä ja tavoista.16 artiklaPalvelun laatu tavaraliikennekäytävällä1. Tavaraliikennekäytävän infrastruktuurin haltijat varmistavat, että yhdenmukaisuus säilyy tavaraliikennekäytävällä käytettävien direktiivin 2001/14/EY 11 artiklassa määriteltyjen suorituskannustinjärjestelmien välillä.2. Jotta rautateiden tavaraliikenteen kansainvälisten ja kansallisten palvelujen laatu ja kapasiteetti voidaan mitata tavaraliikennekäytävällä, hallinnointielin määrittelee tavaraliikennekäytävän suoritusindikaattorit ja julkaisee ne vähintään kerran vuodessa.Näitä indikaattoreita koskevat soveltamissäännöt vahvistetaan soveltuvin osin 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettua sääntelymenettelyä noudattaen.17 artiklaSääntelyelimet1. Direktiivin 2001/14/EY 30 artiklassa tarkoitetut sääntelyelimet, jotka ovat toimivaltaisia asianomaisen tavaraliikennekäytävän osalta, tekevät yhteistyötä valvoakseen infrastruktuurin haltijoiden ja hakijoiden kansainvälisiä toimia tavaraliikennekäytävällä. Ne kuulevat toisiaan ja vaihtavat tietoja keskenään. Ne pyytävät soveltuvin osin tarvittavat tiedot sen jäsenvaltion infrastruktuurin haltijoilta, jossa ne ovat toimivaltaisia.2. Jos hakija tekee kantelun rautateiden tavaraliikenteen kansainvälisistä palveluista tai jos kyseessä on viran puolesta tehtävä tutkimus, asianomainen sääntelyelin kuulee kaikkien muiden sellaisten jäsenvaltioiden sääntelyelintä, joiden alueen kautta asianomainen tavaraliikennekäytävä kulkee, ja pyytää niiltä tarvittavat tiedot ennen päätöksensä tekemistä. Muut sääntelyelimet antavat kaikki tiedot, joita niillä itsellään on oikeus pyytää kansallisen lainsäädäntönsä nojalla. Kantelun vastaanottanut tai viran puolesta tehtävän tutkimuksen käynnistänyt sääntelyelin siirtää soveltuvin osin asiakirjat toimivaltaiselle sääntelyelimelle, jotta asianomaisia osapuolia koskevat toimenpiteet voitaisiin toteuttaa.V LUKU LOPPUSÄÄNNÖKSET18 artiklaKomitea1. Komissiota avustaa komitea.2. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 3 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.3. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 ja 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset. Päätöksen 1999/468/EY 5 artiklan 6 kohdassa tarkoitettu määräaika vahvistetaan kolmeksi kuukaudeksi.4. Jos tähän kohtaan viitataan, sovelletaan päätöksen 1999/468/EY 5 a artiklan 1–4 kohtaa sekä 7 artiklaa ottaen huomioon mainitun päätöksen 8 artiklan säännökset.19 artiklaYhteistyöInfrastruktuurin haltijat tekevät yhteistyötä tämän asetuksen täytäntöönpanemiseksi. Ne vaihtavat tietoja hyvistä käytänteistä koordinoidakseen niitä koko yhteisössä. Komissio avustaa niitä näissä tehtävissä. Tätä varten se perustaa infrastruktuurin haltijoiden työryhmän, jonka puheenjohtajana se toimii.20 artiklaPoikkeusJäsenvaltio voi poiketa soveltuvin osin tämän asetuksen säännöksistä. Tällöin sen on ilmoitettava komissiolle perusteltu poikkeuspyyntö. Komissio tekee päätöksen tällaisesta pyynnöstä 18 artiklan 2 kohdassa tarkoitettua neuvoa-antavaa menettelyä noudattaen ottaen huomioon maantieteellisen sijainnin ja rautateiden tavaraliikennepalvelujen kehityksen poikkeuspyynnön tehneessä jäsenvaltiossa.21 artiklaTäytäntöönpanon seurantaAsianomaisten jäsenvaltioiden on toimitettava komissiolle joka toinen vuosi tavaraliikennekäytävän perustamisen jälkeen asiakirja, jossa on tulokset niiden 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetusta yhteistyöstä. Komissio tutkii tämän asiakirjan ja antaa sen tiedoksi 18 artiklassa tarkoitetulle komitealle.22 artiklaKertomusKomissio tarkastelee säännöllisesti tämän asetuksen soveltamista. Se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle kertomuksen ensimmäisen kerran viiden vuoden kuluessa tämän asetuksen voimaantulosta ja tämän jälkeen joka kolmas vuosi.23 artiklaUudelleentarkasteluJos päätöksen N:o 1692/96/EY 18 artiklan 3 kohdassa tarkoitettujen perusteiden mukaisesti tehdyn Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevien suuntaviivojen uudelleentarkastelun vuoksi komissio pitää aiheellisena mukauttaa tätä asetusta mainittuihin suuntaviivoihin, se tekee Euroopan parlamentille ja neuvostolle ehdotuksen tämän asetuksen muuttamiseksi.24 artiklaVoimaantuloTämä asetus tulee voimaan kahdentenakymmenentenä päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty BrysselissäEuroopan parlamentin puolesta Neuvoston puolestaPuheenjohtaja PuheenjohtajaLIITE Tavaraliikennekäytävän perustamista koskevien ehdotusten arviointiperusteetEdellä 3 artiklassa tarkoitetussa tavaraliikennekäytävien valinnassa ja kilpailukykyisen tavaraliikenteen rautatieverkon ajan tasalle saattamisessa noudatetaan seuraavia arviointiperusteita:1. asianomaiset jäsenvaltiot ovat tehneet aiesopimuksen, jossa vahvistetaan niiden halukkuus perustaa tavaraliikennekäytävä;2. käytävä on osa Euroopan laajuista liikenneverkkoa;3. jos tavaraliikennekäytävän aikataulu osuu yhteen yhden tai useamman Euroopan laajuista liikenneverkkoa koskevan ensisijaisen hankkeen[13] osuuden (tai osuuden osan) kanssa, kyseinen osuus yhdistetään tavaraliikennekäytävään, jollei sitä ole varattu henkilöliikennepalveluille;4. perustettavaksi ehdotettava tavaraliikennekäytävä kulkee vähintään kolmen jäsenvaltion alueen kautta tai, jos ehdotetun tavaraliikennekäytävän yhdistämien rautatieliikenteen solmukohtien välinen etäisyys on yli 500 km, vähintään kahden jäsenvaltion alueen kautta;5. tavaraliikennekäytävän taloudellinen toteutettavuus ja sosiaalistaloudelliset hyödyt;6. kaikki tavaraliikennekäytävät, joita jäsenvaltiot ovat ehdottaneet kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamiseksi, ovat yhdenmukaiset;7. yhdenmukaisuus nykyisten eurooppalaisten rautatieverkkojen kanssa, kuten ERTMS-käytävien ja RailNetEuropen määrittelemien käytävien kanssa;8. moitteettomat yhteydet muihin liikennemuotoihin erityisesti riittävän strategisten terminaalien verkon ansiosta mm. merisatamassa ja sisämaassa;9. edellä 4–16 artiklassa tarkoitettujen säännösten täytäntöönpanemiseksi ehdotettu lähestymistapa.SÄÄDÖKSEEN LIITTYVÄ RAHOITUSSELVITYS1. EHDOTUKSEN NIMI:Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus kilpailukykyisen tavaraliikenteen eurooppalaisen rautatieverkon perustamisesta2. LUOKITTELU TOIMINTOPERUSTEISESSA JOHTAMIS- JA BUDJETOINTIJÄRJESTELMÄSSÄToimintalohko(t) sekä toiminto/toiminnot:Osasto 06: Energia ja liikenneToiminto: Maa-, lento- ja meriliikennepolitiikka (luku 06 02)Tavoite: ”Liikennepalvelujen sisämarkkinoiden toteuttaminen”3. BUDJETTIKOHDAT3.1. Budjettikohdat (toimintamäärärahat sekä niihin liittyvät teknisen ja hallinnollisen avun määrärahat (entiset BA-budjettikohdat)) ja budjettinimikkeet:Ei ole3.2. Toiminnan ja sen rahoitusvaikutusten kesto:Ehdotuksen säännösten voimassaololle ei ole periaatteessa määräaikaa. Ne pannaan täytäntöön kahdessa vaiheessa: 2010 (asetuksen voimaantulo) – 2013 (jäsenvaltioiden tavaraliikennekäytävien perustamista koskevien ehdotusten hyväksymisen määräaika); vuoden 2013 jälkeen. Tämä selvitys koskee vuosia 2009–2013 ja 2014–2015, joiden rahoitusvaikutukset voidaan toistaa seuraavina vuosina.3.3. BudjettitiedotBudjettikohta | Menolaji | Uusi | EFTA osallistuu | Ehdokasmaat osallistuvat | Rahoitusnäkymien otsake |Ei-pakoll. | EI-JM[14] | EI | EI | EI | EI |Ei-pakoll. | JM | EI | EI | EI | EI |4. YHTEENVETO RESURSSEISTA4.1. Taloudelliset resurssit4.1.1. Yhteenveto maksusitoumusmäärärahoista (MSM) ja maksumäärärahoista (MM)miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Menolaji | Kohdan nro | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | Yht. |Toimintamenot[15] |Maksusitoumusmäärärahat (MSM) | 8.1. | a |Maksumäärärahat (MM) | b |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[16] |Tekninen ja hallinnollinen apu (EI-JM) | 8.2.4. | c |VIITEMÄÄRÄ YHTEENSÄ |Maksusitoumusmäärärahat | a+c |Maksumäärärahat | b+c |Viitemäärään sisältyvät hallintomenot[17] |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot (EI-JM) | 8.2.5. | d | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 | 0,976 |Viitemäärään sisältymättömät hallintomenot lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EI-JM) | 8.2.6. | e | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,44 |Toimenpiteen alustavat rahoituskustannukset yhteensä |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | a+c+d+e | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,182 | 0,182 | 1,416 |MSM YHTEENSÄ henkilöstökustannukset mukaan luettuina | b+c+d+e | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,263 | 0,182 | 0,182 | 1,416 |Tiedot yhteisrahoituksestaJos ehdotukseen liittyy jäsenvaltioilta tai muilta tahoilta (jotka on ilmoitettava) saatavaa osarahoitusta, seuraavassa taulukossa ilmoitetaan kyseisen osarahoituksen arvioitu määrä (rivejä voidaan lisätä, jos rahoitusta saadaan useilta tahoilta):miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Rahoitukseen osallistuva taho | Vuosi n | n+1 | n+2 | n+3 | n+4 | n+5 ja myöh. vuodet | Yht. |........................ | f |MSM YHTEENSÄ yhteisrahoitus mukaan luettuna | a+c+d+e+f |4.1.2. Yhteensopivuus rahoitussuunnitelman kanssaX Ehdotus on nykyisen rahoitussuunnitelman mukainen.( Ehdotus edellyttää kyseeseen tulevan rahoitusnäkymien otsakkeen rahoitussuunnitelman muuttamista.( Ehdotus voi edellyttää toimielinten sopimuksen[18] määräysten soveltamista (ts. joustovälineen käyttöä tai rahoitusnäkymien tarkistamista).4.1.3. Vaikutukset tuloihinX Ehdotuksella ei ole vaikutuksia tuloihin.( Ehdotuksella on seuraavat vaikutukset tuloihin:miljoonaa euroa (yhden desimaalin tarkkuudella)Ennen toteutusta [vuosi n-1] | Toteutuksen jälkeen |Henkilöstön määrä yhteensä | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 2 |5. OMINAISPIIRTEET JA TAVOITTEET5.1. Tarve, johon ehdotuksella vastataan lyhyellä tai pitkällä aikavälilläTavaraliikennekäytävien perustamista koskevien ehdotusten arviointi ja ehdotuksen säännösten täytäntöönpanon varmistaminen.5.2. Yhteisön osallistumisesta saatava lisäarvo, ehdotuksen johdonmukaisuus muiden rahoitusvälineiden kanssa sekä mahdolliset synergiaedutRautateiden tavaraliikenteen kehittäminen edellyttää, että infrastruktuurin haltijoilla on käytettävissään korkealaatuiset ja luotettavat infrastruktuurit, joita hallinnoidaan tarvittaessa kansainvälisiä tarpeita noudattaen. Tähän haasteeseen vastaamiseksi näyttää tarpeelliselta toteuttaa yhteisön toimia, jotta kansallisten infrastruktuurin haltijoiden välistä yhteistyötä ja laajemmassa mielessä infrastruktuurin hallinnointia voidaan parantaa ja luoda sille rakenne.Lisäksi ehdotuksen täytäntöönpanon olisi johdettava siihen, että Euroopan laajuisen liikenneverkon käyttö saadaan parhaalle mahdolliselle tasolle ja Euroopan laajuisia liikenneverkkoja koskeva ohjelma tehostuu.5.3. Ehdotuksen tavoitteet ja odotetut tulokset sekä näihin liittyvät indikaattorit toimintoperusteisessa johtamismallissaSisämarkkinoiden toteutumisen varmistaminen liikennepalveluissa.Ehdotuksessa vaaditaan jäsenvaltioita perustamaan kilpailukykyisen tavaraliikenteen kansainvälisiä rautatiekäytäviä. Näiden käytävien toiminta perustuu neljään periaatteeseen: infrastruktuurien käytön koordinoinnin parantaminen; investointien koordinointi; intermodaalisten yhteyksien kehittäminen; infrastruktuuriin pääsyä koskeviin edellytyksiin liittyvien tietojen avoimuus; tavaraliikenteelle annetaan etusija näillä reiteillä.Asetusehdotuksen nojalla perustettava komitea osallistuu käytävien valintaan ja soveltuvin osin sääntelymenettelyyn.5.4. Toteutustapa (alustava)( Keskitetty hallinnointi( komissio hallinnoi suoraan( hallinnointivastuu siirretään( toimeenpanovirastoille( varainhoitoasetuksen 185 artiklassa tarkoitetuille yhteisöjen perustamille elimille( kansallisille julkisoikeudellisille yhteisöille tai julkisen palvelun tehtäviä suorittaville yhteisöille( Yhteistyössä toteutettava tai hajautettu hallinnointi( jäsenvaltioiden kanssa( kolmansien maiden kanssa( Hallinnointi yhteistyössä kansainvälisten järjestöjen kanssa (tarkennettava)Huomautukset:6. SEURANTA JA ARVIOINTI6.1. SeurantamenettelyTREN-pääosaston yksiköt ja ehdotuksella perustettava komitea seuraavat säännösten täytäntöönpanoa.6.2. Arviointimenettely6.2.1. EnnakkoarviointiLainsäädäntöehdotukset on laadittu asiantuntijaryhmän kertomuksen perusteella. Komissio kutsui ryhmän koolle ja kuuli sitä vuoden 2008 ensimmäisen puoliskon aikana (kertomus julkaistaan samanaikaisesti ehdotuksen kanssa).Lisäksi on tehty ehdotettuja säännöksiä koskeva vaikutustutkimus, joka vahvistettiin vuoden 2008 kolmannen neljännesvuoden aikana.6.2.2. Väli-/jälkiarviointien perusteella toteutetut toimenpiteet (aikaisemmat kokemukset vastaavasta toiminnasta)Ehdotus perustuu myös ERTMS:n käyttöönottoa varten perustetuista ensisijaisista käytävistä eli ns. ERTMS-käytävistä saatuun kokemukseen (ks. ehdotuksen vaikutustutkimus).6.2.3. Tulevaa arviointia koskevat määräykset ja arviointien suorittamisvälitEhdotuksen mukaan asetuksen täytäntöönpanoa on arvioitava kahden vuoden välein.7. PETOSTENTORJUNTAEi sovelleta.8. YKSITYISKOHTAINEN ERITTELY TARVITTAVISTA RESURSSEISTA8.1. Ehdotuksen tavoitteet ja niihin liittyvät rahoituskustannuksetEi sovelleta.8.2. Hallintomenot8.2.1. Henkilöstön määrä ja jakautuminenLaji | Toiminnan hallinnointiin tarvittava nykyinen ja/tai uusi henkilöstö (toimien ja/tai virkojen määrä kokoaikaiseksi muutettuna) |Vuosi 2010 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 |Virkamiehet tai väliaikaiset toimihenkilöt[20] (XX 01 01) | A*/AD | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 | 1 |B*, C*/AST | 0,5 | 0,5 | 0,5 | 0,5 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö[21] |Momenteilta XX 01 04/05 rahoitettava muu henkilöstö[22] |YHTEENSÄ | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1,5 | 1 | 1 |8.2.2. Toimintaan liittyvien tehtävien kuvausKomissiolle kuuluu seuraavat kolme pääasiallista tehtävää:- tavaraliikennekäytävien perustamista koskevien jäsenvaltioiden ehdotusten arvioiminen;- ehdotuksen säännösten täytäntöönpanon seuraaminen;- kertomusten laatiminen täytäntöönpanosta.8.2.3. Henkilöresurssien lähteet (henkilöstösääntöjen alainen henkilöstö)X Korvattavan tai jatkettavan ohjelman hallinnointiin osoitetut tämänhetkiset virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä vuotta n koskevassa menettelyssä jo myönnetyt virat ja/tai toimet( Vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvässä seuraavassa menettelyssä pyydettävät virat ja/tai toimet( Hallinnoinnista vastaavan henkilöstön nykyisten virkojen ja/tai toimien uudelleenjärjestely (henkilöstön sisäinen uudelleenjärjestely)( Vuodeksi n tarvittavat virat ja/tai toimet, jotka eivät sisälly vuosistrategiaan ja alustavaan talousarvioesitykseen liittyvään, kyseistä vuotta koskevaan menettelyyn8.2.4. Muut viitemäärään sisältyvät hallintomenot (XX 01 04/05 – hallintomenot)miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Budjettikohta (numero ja nimi) | Vuosi n | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ |Muu tekninen ja hallinnollinen apu |- sisäinen |- ulkoinen |Tekninen ja hallinnollinen apu yhteensä |8.2.5. Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot, jotka eivät sisälly viitemääräänmiljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella)Laji | Vuosi 2010 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet |Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt (XX 01 01) | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 |Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö (ylim. toimihlöt, kans. asiantuntijat, sopimussuhteinen hlöstö jne.) (budjettikohta ilmoitettava) |Henkilöstömenot ja niihin liittyvät menot yhteensä (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,183 | 0,122 | 0,122 |Laskelma – Virkamiehet ja väliaikaiset toimihenkilöt |Henkilöstö- ja rahoitustarpeet katetaan TREN-pääosastolle varainhoitovuotena mahdollisesti myönnettävillä varoilla ottaen huomioon budjettirajoitteet.Laskelma – Momentilta XX 01 02 rahoitettava henkilöstö |8.2.6. Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään miljoonaa euroa (kolmen desimaalin tarkkuudella) |Vuosi 2010 | Vuosi n+1 | Vuosi n+2 | Vuosi n+3 | Vuosi n+4 | Vuosi n+5 ja myöh. vuodet | YHTEENSÄ |XX 01 02 11 01 – Virkamatkat |XX 01 02 11 02 – Konferenssit ja kokoukset |XX 01 02 11 03 – Komiteoiden kokoukset | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,42 |XX 01 02 11 04 – Selvitykset ja kuulemiset |XX 01 02 11 05 - Tietojärjestelmät |2 Muut hallintomenot yhteensä (XX 01 02 11) |3 Muut hallintomenojen kaltaiset menot (eritellään budjettikohdittain) |Hallintomenot yhteensä lukuun ottamatta henkilöstömenoja ja niihin liittyviä menoja (EIVÄT sisälly viitemäärään) | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,08 | 0,06 | 0,06 | 0,42 |Laskelma – Muut hallintomenot, jotka eivät sisälly viitemäärään |[1] KOM(2006) 314 lopullinen, 22.6.2006.[2] Komission yksiköiden valmisteluasiakirja KOM.[3] EUVL C [...], [..].[..].[....], s. [..].[4] EUVL C [...], [..].[..].[....], s. [..].[5] EUVL C [...], [..].[..].[....], s. [..].[6] Euroopan parlamentin lausunto ... ja neuvoston vahvistama yhteinen kanta ...[7] EYVL L 75, 15.3.2001, s. 29.[8] EYVL L 228, 23.9.1995, s. 1, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 1655/1999 (EYVL L 197, 29.7.1999, s. 1) ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EY) N:o 807/2004 (EUVL L 143, 30.4.2004, s. 46).[9] EYVL L 237, 24.8.1991, s. 25.[10] EYVL L 228, 9.9.1996.[11] EYVL L 199, 31.7.1985, s. 1.[12] EUVL L 191, 18.7.2008, s. 1.[13] Ks. päätöksen N:o 1692/96/EY liite III.[14] Jaksottamattomat määrärahat (EI-JM).[15] Menot, jotka eivät kuulu kyseisen osaston xx lukuun xx 01.[16] Menot, jotka otetaan osaston xx momentille xx 01 04.[17] Menot, jotka otetaan lukuun xx 01 muille momenteille kuin xx 01 04 tai xx 01 05.[18] Katso toimielinten sopimuksen 19 ja 24 kohta.[19] Taulukkoon lisätään sarakkeita, jos toiminnan kesto ylittää kuusi vuotta.[20] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[21] Kyseisen henkilöstön kustannukset EIVÄT sisälly viitemäärään.[22] Kyseisen henkilöstön kustannukset sisältyvät viitemäärään.


type: caselaw

text:
 18.7.2016
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 260/41
 Recurso interpuesto el 4 de mayo de 2016 — Caviro Distillerie y otros/Comisión
 (Asunto T-211/16)
 (2016/C 260/52)
 Lengua de procedimiento: inglés
 Partes
 Demandante: Caviro Distillerie Srl (Faenza, Italia), Distillerie Bonollo SpA (Formigine, Italia), Distillerie Mazzari SpA (Sant’Agata sul Santerion, Italia), Industria Chimica Valenzana (ICV) SpA (Borgoricco, Italia) (representantes: R. MacLean, Solicitor, y A. Bochon, abogado)
 Demandada: Comisión Europea
 Pretensiones
 La parte demandante solicita al Tribunal General que:
 —
 Declare la admisibilidad del recurso.
 —
 Anule el artículo 1 de la Decisión de Ejecución (EU) 2016/176 de la Comisión, de 9 de febrero de 2016, por la que se da por concluido el procedimiento relativo a las importaciones de ácido tartárico originario de la República Popular China y producido por Hangzhou Bioking Biochemical Engineering Co. Ltd, habida cuenta de que incurre en errores manifiestos de apreciación fácticos y jurídicos que vician la medida e infringe los artículos 3, apartado 2; 3, apartado 3; 3, apartado 5, y 17, apartado 1, del Reglamento (CEE) n.o 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea.
 —
 Condene a la parte demandada y a las eventuales partes coadyuvantes a cargar con las costas y los gastos procesales.
 Motivos y principales alegaciones
 En apoyo de su recurso, la parte demandante invoca dos motivos.
 1.
 Primer motivo, basado en que la decisión impugnada se debe anular porque la demandada incurrió en un error manifiesto de apreciación y evaluación de los hechos al seleccionar una muestra de productores de la Unión Europea que no era representativa para evaluar el daño y, en consecuencia, infringió los artículos 3, apartado 2; 3, apartado 3; 3, apartado 5, y 17, apartado 1, del Reglamento (CEE) n.o 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea, puesto que consideró indebidamente que el criterio del mayor volumen de ventas de la Unión Europea correspondiente a la muestra era suficientemente representativo.
 2.
 Segundo motivo, basado en que la decisión impugnada se debe anular habida cuenta de que la demandante incurrió en manifiestos errores de apreciación y evaluación de los hechos al determinar la incidencia de las importaciones objeto de dumping en la situación económica de la industria de la Unión Europea, infringiendo de tal modo los artículos 3, apartado 2; 3, apartado 3; 3, apartado 5 y 17, apartado 1, del Reglamento (CEE) n.o 1225/2009 del Consejo, de 30 de noviembre de 2009, relativo a la defensa contra las importaciones que sean objeto de dumping por parte de países no miembros de la Comunidad Europea.


type: other

text:
VDU RK skelbimų lenta::Iš klubo gyvenimo::Re:Re:Re:CQWPX CW
 Home VMU RC Forum VDU RK Forumas Iš klubo gyvenimo Re:Re:Re:CQWPX CW
 Subject :Re:Re:Re:CQWPX CW.. 03-11-2017 00:24:32
 Oj tu Albinasai, juokauju, smagus skirtumas, stipriai
 [Albinas (LY2MM) 02-11-2017 15:34:50]:
 Tai kuri vieta svarbesnė - Lietuvoje, ar pasaulyje? Jam už tai net lenta paskirta
 Kažkokie keisti juokeliai... Pilnatis artėja, ar ką?
 [Saulius (LY5W) 02-11-2017 15:27:08]:
 Algis laimėjo pirmą vietą Lietuvoje :)
 SO 160 m HP:
 1. LY7M 314.565
 2. LY2NK 192.236
 3. LY2ZO 145.996
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 18:13:12
 Paskutinį kartą kai žiūrėjau į UBN ar LCR, kaip bepavadintumėm taip pat 2015m, radau neteisingai išbraukta 50QSO, kas susivedė į 170 000 taškų. Rašiau http://rk.vdu.lt/lt/component/ccboard/view-postlist/forum-7-i-klubo-gyvenimo/topic-421-cq-ww-wpx?start=9 Tuomet ubn'ų dėka pavyko atstatyti teisingumą. Kas šįmet galėtų pasakyti, kad nieko panašaus nėra?
 [Albinas (LY2MM) 02-11-2017 15:21:29]:
 Buvo laikai, kai UBN už WPX testus buvo siuntinėjami. 2015 metais dalyvavau SSB ture ir prieš spausdinant rezultatus savo UBN gavau. Tuo visi gauti UBN ir baigėsi. Kadangi vėliau nieko labai žymaus nepasiekiau, tai ypatingai nepergyvenu, nors įdomimo yra. Bent jau tam, kad kai kuriuos piliečius atsiminčiau ir per testus įkalinėčiau savo šaukinį ar numerį. Ir nesvarbu, kaip jie ten dirba, bet už netikumą juos reikia nubausti.
 Prašyti nebandžiau, įdomu, ar kas nors prašė ir prisiprašė?
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:34:50
 Subject :Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:33:19
 Suradau, kaip ten buvo, dabar jau prisiminiau. Joooo - startavom su Girtsu kaip formulėje, 40 ir 20m. Čia dėl Andriaus replikos facebooke, kad nereikėjo ant 10m II9P sėdėti. Tada išsijungė visisškai 15 ir 20m, o 40m dienos metu, kur LY sėkmingai daro dvigubus taškus su DL, OK, OM, SP - Sicilijoje buna tuščias. Sekmadienį jau jiems "nebestovėjo" ant to kontesto, tik mudu su Girtuku dar krapštėm viską kas juda, na ir naujasis Mikelė IZ1YPF su mumis, kontestą pabaigėm trise, nes kitiems kaip visada atsirado begalės reikalų:
 Čia iš prisiminimų:
 Bandysiu iš telefono trumpai. Namelis, kuriame gyvename neturi interneto. Tai prisėdęs ant akmenuko po palme. II9P Multi Two komanda turėjo planą užimti pirmą vietą Europoje. Pareikšti rezultatai rodo, kad mums tai pavyko. Paskutinis komentaras FB leidžia tai pasakyti. RU1A padarė beveik 2 milijonais mažiau. Pas mus 19.8 mln taškų. Paskaičiau kas ką darė. Pirmą naktį dvi CQ mašinos sėdo į money bandus :40 20. Girts YL2KL ant 40 iki aušros, tai per 3 val 400 qso, kitas LY5W ant 20 m irgi panašiai, 450. Pirmas milijonas buvo jau po 2 valandų berods. Vakare kažkas darėsi nepaaiškinamo šiems kraštams - 20m signalai iš USA drebėjo, kol visai išnyko. Aurora palietė ir mus. Per sekmadienį daugiu dirbo vietiniai ir naujasis svečias, 20m amžiaus IZ1YPF. Auga nauja žvaigždė. Vistik kažkaip man pavyko įjungti mūsų slaptą ginklą 10m ir ten dar gale gavosi lyg tai apie 360qso. Tik 12 USA ant 10m. Pamenu dar pačiame gale bandymus prikviesti ZP9MCE 80M.
 DAUGIAU kol kas nerašau, nes nežinau ar praeis postas. Grįžtam sekmadienį. Log kopija yra, įdėsiu statistiką. Dabar matau p33w, p44x ir ii9p pirmam trejetuke. Iki kitos savaitės
 Last Edited On: 02-11-2017 15:34:10 By Saulius (LY5W) for the Reason
 Subject :Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:27:08
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:24:59
 Kas čia dar per Top 3???
 Algio rezultatas yra TOP 1!!!
 [Saulius (LY5W) 02-11-2017 15:16:39]:
 Vyteniui ir Andriui "kongratuliacijos" su puikiais rezultatais :)
 Ai, pataisiau - dar ir Algiui LY Top 3 ant 160m :)
 Subject :Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:21:29
 Subject :Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 15:16:39
 Last Edited On: 02-11-2017 15:17:20 By Saulius (LY5W) for the Reason
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 11:36:33
 Ne, kažkaip WPX su UBN'ais sudėtingiau nei WW. Teks turbūt kažkiek palaukti, jei neatsiųs - prašyti :)
 [Vytenis (LY2KZ) 02-11-2017 11:03:10]:
 O, beje, kas nors gavot wpx'o ubn'us? Aų kažkaip nepamenu, kad būčiau gavęs.
 Rezultatas sumažėjo ~5%, viskas nortmalu bet visvien būtų įdomu.
 Subject :Re:CQWPX CW.. 02-11-2017 11:03:10
 Subject :Re:CQWPX CW.. 01-11-2017 13:09:26
 Kol Albinas pakomentuos gavęs žurnalą:
 http://www.cq-amateur-radio.com/cq_contests/cq_ww_wpx_contest
 /cq_ww_wpx_cw_contest/2017_cq_ww_wpx_cw_contest/2017_cq_ww_wpx_cw_complete_line_scores.pdf
 Einu žiūrėti kur sienoje dziurką gręžti
 Subject :Re:CQWPX CW.. 14-06-2017 22:14:03
 Su Xenia ZL4YL (beje, jauna, daili mergaičiukė! pažiūrėkit qrz.com) apsikeitėme trumpais gražiais emailais. Iš jos gavau garso įrašą kaip qrp skambėjau N. Zelandijoj. Įkėliau į http://rk.vdu.lt/lt/fail-archyvas/category/7-audio-records?download=77%3Aly5t-zl4yl-40m-qrp-qso
 Hello Vytenis!
 I am sending you an audio file of our QSO. This was the first time that I recorded the whole contest.
 At the time of our QSO I had been operating for over 14 hours non-stop and was very tired.
 73 Xenia, ZL4YL
 From: V. Sciucka
 Sent: Tuesday, 6 June 2017 10:53 p.m.
 Subject: Our QSO in WPX
 Hello Xenia
 I just want to express my satisfaction in our QSO that was during past CQWPX. No, its not only because it is 17000+ km QSO, but also that it was my QRP QSO. I really enjoyed this short and memorable contest QSO.
 My equipment: Kenwood TS590 @5W, 10m height vertical antenna on 5 store building with 35 radials.
 [Vytenis (LY2KZ) 29-05-2017 12:17:41]:
 Įdomus buvo kontestas.
 Nors dieną nepailsėjau, bet pavakarė nebuvo nieko blogo žadanti. Be kai kurių kitų įdomesnių QSO, visų varžybų "vinis" - ZL4YL! Ir be ypatingų pastangų. Dar buvo VK6, E2X, o vat japoną labai sunkiai padariau tik vieną - JH4UYB.
 Čia linksmoji dalis baigiasi.
 Subject :Re:CQWPX CW.. 05-06-2017 18:33:01
 Tik tiems kam įdomu. II9P statistika:
 BY - 42
 DL - 729
 EA - 128
 ES - 24
 EW - 91
 G - 168
 HA - 121
 HS - 22
 I - 191
 IT9- 26
 JA - 238
 K - 1413
 LY - 66
 LZ - 95
 OH - 89
 OK - 212
 OM - 102
 PA - 129
 PY - 72
 S5 - 105
 UA - 449
 UA9- 149
 UR - 375
 VE - 115
 VK - 12
 YB - 22
 YL - 41
 YO - 100
 ZL - 9
 ZS -18
 Geriausios valandos:
 27-May-2017 00-241
 27-May-2017 01-271
 27-May-2017 02-225
 27-May-2017 07-229
 27-May-2017 08-220
 27-May-2017 09-218
 Per minutę QSO:
 7 - 17k.
 6 - 45k.
 5 - 157k.
 4 - 298k.
 Rezultatas jau yra visur.
 Subject :Re:CQWPX CW.. 04-06-2017 14:28:46
 Joined: 06-09-2009 07:10:25
 Ačiū parėmusiems taškais klubą:
 LY2EW LY2MM LY2NY LY5T LY7M LY2FN
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 31-05-2017 16:14:55
 Joined: 03-10-2009 04:19:56
 Taip Vyteni o dar turint galvoje kad dirbom su 2 Inband bande ir 2pagalbiniais inband perejimuose tai pedala budavo kad naudodavo 5 arba 6 pozicijos vienu metu :) ir dziugu kad si karta pavyko igyvendinti. Darbo vietu fazavimas 2vnt 3x1 ir 1vnt 2x1 veike be priekaistu, aisku iki CQ WW dar istobulinsim sia sryti kas liecia RX bet jau faktas tas kad pakeitimu nebedarysim sioje vietoje.
 [Vytenis (LY2KZ) 31-05-2017 16:04:32]:
 Taip, vaizdas neblogas. Ypač turint galvoje, kad per wpx, skirtingai nei per wwdx, reikia priiminėti numerius ir tai trunka gerokai ilgiau. Tuo metu dažnai kitas tame pačiame bande arba kenčia sukandęs dantis arba kaukia nesavu balsu.
 Šiuo požiūriu ly2w analizės nedariau, bet manau mūsų skaičiai blogesni. 80m 2-o signalo išvis nėra, o pvz. 20m W kryptis - RUN20 kryptis ir Support kryptys sutampa. Gaunasi, kad support per amerikonus žiūri tiesiai į 20m užpakalį. yla didelės RFI problemos. Perkelti anteną nebūtų techniškai sudėtinga, žymiai sunkiau surasti jai tinkamą vietą.
 Subject :Re:CQWPX CW.. 31-05-2017 16:04:32
 Subject :Re:CQWPX CW.. 31-05-2017 15:44:00
 Ikeliau i Facebook savo puslapi daugiau statistikos ka gali pasiulyti N1MM kur gerai matosi darbas pagal vietas ir operatorius... keleta is tu foto ikeliu ir cia.
 Kaip matosi pagal lenteles RUN1 ir RUN2 padare 2384 QSO ir RUN3 577 QSO (is kuriu reiketu atimti apie ~50-60% nes tiek tekliuvo RUN qso siai darbo vietai ji ji pagrinde kartu su RUn3 support dirbuo perejimuose) .
 Tai viso RUN1 +RUN2 (2384 qso) RUN3 270 QSO (skaiciuojant kaip 60%) lygu 2670 QSO is visu pagamintu 4846 QSO( su dupais) tai sudaro RUN 55% ir SUpport 45 % kazkaip galvojau kad 35% :) ...pasirodo sis skaicius truputi didesnis.
 Last Edited On: 31-05-2017 15:58:22 By Rolandas (LY4A) for the Reason
 Subject :Re:CQWPX CW.. 29-05-2017 23:47:29
 Subject :Re:Re:Re:CQWPX CW.. 29-05-2017 22:13:14
 Joined: 03-03-2011 20:03:55
 Location: kazkur prie Anyksciu
 Sveikas Rolik,sekmadieni nustebau,LY2ZO ,LY2NK griaudeja pas mane,o jus tik 559,sakau gal kas nusprogo,uztai kazkam is jusu ir perdaviau,kad silpnokai einat.
 [Rolandas (LY4A) 29-05-2017 22:09:46]:
 Labas Algi
 EW6W tikrai auga gera pozicija ir jiems davem si karta stimula :) kas dar karta parodo online rezultato pliusus ir minusus :)
 https://www.youtube.com/watch?v=XZKz7htd57A
 [Algis (LY7M) 29-05-2017 21:52:51]:
 LY4A rezultatas geras,sveikinu Rolik,tik EW6W,nezinau ju pozicijos,bet tikrai bus prastesne negu LY4A,dare panasiai.
 Subject :Re:Re:CQWPX CW.. 29-05-2017 22:09:46


type: wikipedia

text:
Sekta ( – mokykla, mokymas, – seku) – kontroversiškas terminas, taikomas tam tikro pobūdžio religinėms organizacijoms arba grupėms vadinti. Secta lotyniškai reiškią kryptį, doktriną, mokyklą. Šia prasme kone išimtinai jis naudojamas ir anglų kalboje, todėl angliškąjį sect teisinga versti „mokykla“, „bendruomenė“, „grupuotė“, tačiau ne „sekta“.
 Apibrėžimas
 Uždaro tipo bendruomenė, organizacija; dažniausiai – religinėms, organizacijoms apibūdinti.
 Mažiau paplitusiems (pvz., atskilusiems nuo pagrindinio tikėjimo) tikėjimams įvardinti.
 Angliškai kalbančiose šalyse – religinėms bendruomenėms įvardinti.
 Klaidinga sektomis vadinti naujuosius religinius judėjimus ir netradicines konfesijas (pvz., neįtrauktas į tradicinių religijų sąrašą Lietuvos religinių bendruomenių įstatyme) vien dėl to, kad jie yra „kitokie“. Kasdieninėje kalboje netradicinės tikėjimo grupės ir net religijos dažnai pavadinamos sekta grynai iš ksenofobijos.
 Šiame straipsnyje kalbama apie problemų su teisėsauga turinčias religines organizacijas, kurios taip pat kaltinamos savo narių teisių ir laisvių ribojimu, „smegenų plovimu“ ir kitomis neteisėtomis arba neįprastomis poveikio savo nariams priemonėmis. Apie kraštutinius atvejus skaitykite straipsnyje Sektos žudikės. Šiame straipsnyje sektos supratimas atitinka anglišką cult terminą.
 Apie įvairias religines organizacijas, kurios nėra kaltinamos neleistinu poveikiu savo nariams, arba toks poveikis nėra įrodytas, skaitykite straipsnyje Naujieji religiniai judėjimai.
 Dėl pačios sąvokos nevienareikšmiškumo, skirtingo vertinimo bei dėl pačių sektų kitimo, dažnai negalima vienos ar kitos žmonių grupės vienareikšmiškai priskirti sektoms. Sektoms priskiriamos religinės bendruomenės, dažniausiai neigia savo priskyrimą sektoms dėl neigiamų šio termino konotacijų.
 Tipiška sekta atitinka visus ar bent daugumą šių kriterijų:
 Egzistuoja charizmatiškas lyderis, dažnai – garbinamas.
 Vidaus taisyklės ir lyderio sprendimai nekvestionuojami. Už kvestionavimą dažnai taikomos sankcijos.
 Naudojamos smegenų plovimo technologijos.
 Organizacija kišasi ir reguliuoja asmeninį narių gyvenimą. Pavyzdžiui, nariai turi gauti leidimą tuoktis ar privalo atsiklausti kokius drabužius gali nešioti.
 Organizacija pabrėžia savo išskirtinumą likusios žmonijos atžvilgiu, laiko save pranašesniais. Pavyzdžiui, dažnai teigiama, kad atėjus pasaulio pabaigai išliks tik jos nariai.
 Organizacija turi „mes“ prieš „juos“ mentalitetą, supriešindama savo narius su likusia visuomene. Jei organizacija žinoma visuomenėje ir turi neigiamą įvaizdį, tai aiškinama likusios visuomenės (ar valdžios, verslo etc.) sąmokslu prieš ją dėl savanaudiškų interesų.
 Nariai daug laiko skiria gauti organizacijai pinigų ir pritraukti naujų narių. Dažnai atiduoda ir visas savo lėšas bei uždarbį, patys tenkindamiesi minimumu.
 Nariai artimus santykius (draugystė, vedybos) skatinami užmezginėti tik tarpusavyje.
 Sektos dažniausiai būna religinės pakraipos, tačiau pasitaiko ir sekuliarių, pavyzdžiui, kaip sekta dažnai apibūdinama Humana People to People organizacijos veikla.
 Bendros žinios
 Daugelis sektų susikuria kaip įvairių didesnių religinių judėjimų kryptys: vienais atvejais, veikiančios pagrindinio tikėjimo rėmuose, kitais atvejais – laikomos eretiškomis. Yra ir originalius tikėjimus sukūrusių sektų. Neretai sektos susikuria kaip labai uždaros, maištingos religinės grupės, kurios ilgainiui perauga į visuotinai pripažintas, nuosaikias ir atviras religijas (žr. krikščionybės istoriją Romos Imperijos laikais). Kai kada su sektomis siejamos įvairios organizacijos (pvz., Al Quaeda, masonai).
 Organizaciniai bruožai
 Skirtingai nuo atvirų religinių bendruomenių, sektos fiziškai ar dvasiškai atskiria savo narius nuo visuomenės. Tipiška sektos organizacinė struktūra panaši į koncentrinius ratus, kur išorėje yra naujai atversti tikintieji, o centre – sektos vadovybė. Skirtingus sektos lygmenis skiria griežta hierarchija. Sektos narių požiūriu, tokia organizacija apibrėžiama, kaip santykiai tarp mokinių ir dvasinio mokytojo, kuris, savo ruožtu, irgi yra aukštesnio dvasinio mokytojo mokinys. Dėl tokios struktūros sekta yra atspari asimiliavimui ar sunaikinimui: išoriniai stebėtojai mato tik išorinę sektos veiklą, tuo tarpu vidinių ratų veikla būna daugiau ar mažiau įslaptinta. Norėdamas susipažinti su svarbiausia (centrinei organizacijos daliai priklausančia) sektos veikla, naujas sektos narys turi praeiti kelis ar keliolika iniciacijos bei filtravimo etapų. Pažymėtina, kad tokia organizacijos struktūra būdinga ne tik religinėms grupėms, bet ir kai kurioms teroristinėms organizacijoms.
 Destruktyvumas
 Destruktyvumo kriterijai
 Daugelis sektų laikomos destruktyviomis, tačiau tai labai sąlyginė ir subjektyvi sąvoka. Kai kada destruktyvioms sektoms priskiriami bet kokie nuo vyraujančios religijos nukrypstantys tikėjimai, todėl patikimu sektos destruktyvumo kriterijumi dažniau laikomi sektos vykdomi ar vykdyti organizuoti kriminaliniai veiksmai – tokiu atveju esminis sektos destruktyvumo kriterijus yra faktais patvirtinta sektos nusikalstama veikla. Tipiškais destruktyviais veiksmais dažniausiai laikomas tikinčiųjų išnaudojimas, turto prievartavimas, sukčiavimas, smegenų plovimas, kriminalinė kova prieš sektos priešus, narkotikų platinimas ir pan. Kraštutiniai destruktyvumo atvejai – sektos, vykdančios teroristinę veiklą (pvz., Aum Sinrike) bei sektos žudikės. Tokiu būdu, nedestruktyvios sektos nuo destruktyvių atskiriamos tik remiantis tuo, kad nėra įrodytų sektos nusikaltimų. Kai kada tam tikros religinės grupės negali būti priskiriamos destruktyvioms ar nedestruktyvioms vien dėl to, kad jų organizacija ir ideologija per daug nevienalytė (pvz., satanizmas).
 Teisinės kovos priemonės
 Daugelis valstybių riboja sektų veiklą, nepripažindamos jų, kaip tikėjimų. Tokiu būdu, sekta įgyja galimybę veikti tik kaip komercinė organizacija, jos negina tikėjimo laisvę saugantys įstatymai, sekta negauna mokestinių lengvatų, o valstybė įgauna didesnes galimybes tikrinti sektos veiklą. Įstatymas, ribojantis sektų veiklą bei apibrėžiantis psichikos kontrolę, yra priimtas Prancūzijoje (About-Picard įstatymas). Kitose šalyse, ribojant sektų veiklą, dažniau taikomi įprasti įstatymai dėl kriminalinių ar ekonominių nusikaltimų. Totalitarinėse valstybėse sektoms kai kada prilyginami ir tradiciniai tikėjimai, o kovojant prieš sektas, neretai taikomos neproporcingos priemonės (pvz., Kinijoje priklausymas Falun Gong sektai baudžiamas kalėjimu). Dažnai baudžiamosios priemonės būna neefektyvios dėl atsparios sektų organizacinės struktūros bei sektos pasitraukimo į pogrindį.
 Sektų atsakomieji veiksmai
 Sektos, paskelbtos nelegaliomis (kai kada – tiesiog pagarsėjusios, kaip destruktyvios), neretai ima veikti, prisidengdamos kitomis organizacijomis, dažniausiai – labdaringomis, mokslinėmis, meditacinėmis ir pan. (panašią taktiką naudoja munitai ir scientologijos bažnyčia). Destruktyvumu kaltinamos sektos visada neigia savo nusikaltimus, net jei jie patvirtinti teismais. Tokie nusikaltimai dažniausiai pateikiami, kaip sektos priešų sąmokslas ar nuo sektos atskilusių narių veiksmai. Kai kuriais atvejais, sektos, turinčios didesnę politinę įtaką, netgi taiko politinio spaudimo priemones prieš joms netinkamas vyriausybes (pvz., scientologų bažnyčios inicijuoti JAV pareiškimai dėl religinės diskriminacijos Prancūzijoje ir Vokietijoje). Dalimi atvejų, persekiojamos sektos pasitraukia į pogrindį, kur tampa beveik nekontroliuojamomis. Kitais atvejais, destruktyvių sektų veikla (ir ideologija) ilgainiui pakinta, tapdama priimtina likusiai visuomenės daliai (pvz., skapai) arba sekta tiesiog nustojama laikyti destruktyvia dėl jos įsigalėjimo.
 Labiausiai pagarsėjusios destruktyvios sektos
 Asasinai, nizaritai – XI–XII amžiuose egzistavusi karinė islamiškos kilmės sekta.
 Ananda Marga – hinduistinės kilmės sekta, uždrausta Indijoje bei dalyje kitų šalių.
 Scientologija, dianetika, Narkonon, Kriminon, Hubbard’o humanitarinis centras, Tarptautinis detoksikacijos centras – daugelyje šalių nelegali sekta, prisidengianti mokslinėmis, kovos su narkomanija ir pan. organizacijomis.
 Skapai – nedidelė pacifistinė stačiatikių sekta, praktikuojanti kastraciją, kai kada priskiriama destruktyvioms.
 Be aukščiau išvardintų, destruktyvioms priskiriamos visos Sektos žudikės, kartais – dar ir kai kurie nevienalyčiai religinio ar mistinio pobūdžio judėjimai, pvz., Karloso Kastanedos pasekėjai.
 Sektų tyrinėtojai
 Vienas žinomiausių sektų tyrinėtojas yra Aleksandras Dvorkinas, kuris parašė knygą "Sektos. Totalitarinių sektų apžvalga."
 Šaltiniai
 Nuorodos
 Religija.lt
 Cult FAQ (ang.)
 Knyga: Aleksandras Dvorkinas “Sektos. Totalitarinių sektų apžvalga.” (“Сектоведение. Тоталитарные секты.”). Lietuviškas vertimas iš rusų kalbos.
 Александр Леонидович Дворкин. “Сектоведение. Тоталитарные секты.” Knyga originalo kalba (rusiškai).
 Taip pat skaitykite
 Sektos žudikės
 Religijotyra