type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 17.11.2010
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 300/1
 A TANÁCS 1030/2010/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2010. november 17.)
 a Kínai Népköztársaságból származó egyes politeilén-tereftalátok behozatalára vonatkozó végleges dömpingellenes vámnak az 1225/2009/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálatát követő kivetéséről
 AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból származó dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. november 30-i 1225/2009/EK tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: alaprendelet) és különösen annak 9. cikkére és 11. cikke (2) bekezdésére,
 tekintettel az Európai Bizottság (a továbbiakban: Bizottság) által a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően benyújtott javaslatra,
 mivel:
 A. ELJÁRÁS
 1. Hatályos intézkedések
 (1)
 A Tanács dömpingellenes vizsgálatot követően (a továbbiakban: az eredeti vizsgálat) az 1467/2004/EK rendelettel (2) végleges dömpingellenes vámot vetett ki a többek között a Kínai Népköztársaságból származó egyes polietilén-tereftalátok (PET) behozatalára (a továbbiakban: végleges dömpingellenes intézkedések). A kivetett vám szintje 22,9 %-ig terjedt, ami a Kínai Népköztársaságból (a továbbiakban: érintett ország vagy Kína) származó behozatal esetében 184 EUR/tonnának felelt meg.
 (2)
 Az alaprendelet 11. cikke (4) bekezdése szerinti, „új exportőrre” vonatkozó felülvizsgálatot követően a Tanács a 2167/2005/EK rendelettel (3) módosította az 1467/2004/EK rendeletet.
 2. Felülvizsgálati kérelem
 (3)
 A hatályos dömpingellenes intézkedések közelgő hatályvesztéséről szóló értesítés (4) közzétételét követően a Bizottsághoz 2009. május 13-án kérelem érkezett az intézkedéseknek az alaprendelet 11. cikk (2) bekezdése szerinti felülvizsgálatára. A kérelmet a polietilén-tereftalát teljes uniós termelésének jelentős részét – ez esetben több mint 50 %-át – képviselő gyártók nevében a Plastics Europe Polietilén-tereftalát Bizottsága nyújtotta be.
 (4)
 Az intézkedések hatályvesztési felülvizsgálata iránti kérelem azon az indokon alapult, hogy az intézkedések hatályvesztése valószínűleg a dömping és az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását vagy megismétlődését eredményezné.
 (5)
 Minthogy a tanácsadó bizottsággal folytatott konzultációt követően megállapítást nyert, hogy elegendő bizonyíték áll rendelkezésre a hatályvesztési felülvizsgálat megindításához, a Bizottság 2009. augusztus 18-án az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett értesítéssel (5) (a továbbiakban: az eljárás megindításáról szóló értesítés) bejelentette az alaprendelet 11. cikkének (2) bekezdése szerinti hatályvesztési felülvizsgálat megindítását.
 3. Párhuzamos eljárások
 (6)
 Meg kell említeni, hogy 2009. szeptember 3-án a Bizottság bejelentette az alaprendelet 5. cikke szerinti dömpingellenes eljárás (6) és az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló, 2009. június 11-i 597/2009/EK tanácsi rendelet (7) 10. cikke szerinti szubvencióellenes eljárás (8) megindítását az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes PET-ek behozatala vonatkozásában is.
 (7)
 A Tanács a 2010. szeptember 29-én kihirdetett 857/2010/EU rendelettel (9) végleges kiegyenlítő vámot vetett ki az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó egyes polietilén-tereftalátok behozatalára. A Bizottság ugyanakkor megszüntette a dömpingellenes eljárást (10).
 4. A vizsgálat
 4.1. Vizsgálati időszak
 (8)
 A dömping folytatódására és megismétlődésére vonatkozó vizsgálat a 2008. július 1. és 2009. június 30. közötti időszakra (a továbbiakban: felülvizsgálati időszak) vonatkozott. A kár folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségével kapcsolatos értékelés szempontjából releváns tendenciák vizsgálata a 2006. január 1-jétől a felülvizsgálati időszak végéig terjedő időszakra vonatkozott (a továbbiakban: figyelembe vett időszak).
 4.2. A vizsgálatban érintett felek
 (9)
 A Bizottság hivatalosan tájékoztatta a felülvizsgálat megindításáról a panaszos gyártókat, más ismert uniós gyártókat, az importőröket/kereskedőket, az ismerten érintett felhasználókat és szövetségeiket, az exportáló gyártókat, valamint az érintett exportáló országok képviselőit. A Bizottság arra is lehetőséget biztosított az érdekelt felek számára, hogy írásban kifejthessék az álláspontjukat, és meghallgatást kérjenek a vizsgálat megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőkön belül.
 (10)
 Minden olyan érdekelt fél számára lehetővé tették a meghallgatást, aki azt kérelmezte, és ismertette azokat a konkrét okokat, amelyek meghallgatását indokolják.
 (11)
 Tekintettel az uniós gyártók, az exportáló gyártók és az importőrök nagy számára, az alaprendelet 17. cikkének megfelelően célszerűnek ítélték annak megvizsgálását, hogy kell-e mintavételt alkalmazni. A Bizottság – annak érdekében, hogy eldönthesse, szükséges-e a mintavétel, és ha igen, kiválaszthassa a mintát – felkérte a fentiekben felsorolt feleket, hogy a vizsgálat indításától számított 15 napon belül jelentkezzenek, és bocsássák a Bizottság rendelkezésére az eljárás megindításáról szóló értesítésben kért információkat.
 (12)
 Tizennégy uniós gyártó nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Az együttműködő uniós gyártóktól kapott információk alapján a Bizottság öt olyan uniós gyártóból álló mintát választott, melyek az összes együttműködő uniós gyártó az EU-ban független vevőkkel megvalósuló értékesítéseinek 65 %-át képviselték.
 (13)
 Mivel mindössze két kínai exportáló gyártó nyújtotta be a kért információkat, nem volt szükséges mintát kiválasztani.
 (14)
 Mindössze egy importőr nyújtotta be a kért információkat, és járult hozzá a mintába történő felvételéhez. Ennek következtében nem volt szükség mintavételre a független importőrök esetében.
 (15)
 A Bizottság kérdőíveket küldött a mintába felvett uniós gyártóknak, az exportáló gyártóknak, valamennyi ismert érintett felhasználónak és szállítónak, valamint azoknak, akik az eljárás megindításáról szóló értesítésben meghatározott határidőn belül jelentkeztek. Az Amerikai Egyesült Államok (a tervezett analóg ország) ismert gyártóinak is küldtek kérdőíveket.
 (16)
 A mintába felvett öt uniós gyártótól, hét, az Unióban működő felhasználótól, három nyersanyagszállítótól és két amerikai gyártótól érkezett vissza kitöltött kérdőív. Emellett hét együttműködő uniós gyártó adta meg a kárelemzéshez kért általános adatokat. A kínai exportáló gyártók ugyanakkor nem válaszoltak a kérdőívre.
 (17)
 A vizsgálat folyamán a mintába felvett öt uniós gyártó egyike nem tudott minden kért adatot megadni, ezért a mintát négy gyártóra kellett szűkíteni, akik az összes együttműködő gyártó értékesítésének 47 %-át képviselték.
 (18)
 A Bizottság felkutatott és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet szükségesnek ítélt ahhoz, hogy megállapítsa a dömping és az abból eredő kár folytatódásának vagy megismétlődésének a valószínűségét, továbbá ahhoz, hogy meghatározza az Unió érdekeit. A következő vállalatok telephelyén került sor ellenőrző látogatásokra:
 a)
 Uniós gyártók
 —
 Novapet SA, Spanyolország,
 —
 Equipolymers srl, Olaszország,
 —
 UAB Orion Global PET (Indorama), Litvánia,
 —
 UAB Neo Group, Litvánia;
 b)
 Uniós felhasználók
 —
 Puccetti, Olaszország;
 c)
 Az egyesült államokbeli gyártók
 —
 M&G Polymers USA, LLC, USA,
 —
 StarPet Inc., USA.
 B. AZ ÉRINTETT TERMÉK ÉS A HASONLÓ TERMÉK
 (19)
 Az érintett termék megegyezik az eredeti vizsgálat tárgyát képező termékkel, azaz a Kínából származó, az ISO 1628-5 szabvány szerint legalább 78 ml/g viszkozitási számú, jelenleg a 39076020 KN-kóddal besorolt polietilén-tereftaláttal (a továbbiakban: PET).
 (20)
 A felülvizsgálat megerősítette az eredeti vizsgálat megállapítását, miszerint az érintett termék és az exportáló gyártók által gyártott és a belföldi piacon vagy harmadik országokban eladott termékek, valamint az uniós gazdasági ágazat által előállított termékek ugyanazokkal az alapvető kémiai és fizikai jellemzőkkel rendelkeznek, és alapvető felhasználásuk is azonos. Ezért ezek a termékek az alaprendelet 1. cikke (4) bekezdésének értelmében hasonló termékeknek tekintendők.
 C. A DÖMPING FOLYTATÓDÁSÁNAK VAGY MEGISMÉTLŐDÉSÉNEK VALÓSZÍNŰSÉGE
 1. Előzetes megjegyzések
 (21)
 A fentieknek megfelelően nem volt szükséges mintavétel a kínai exportáló gyártók esetében.
 (22)
 Az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően megvizsgálták, hogy a jelenlegi intézkedések hatályvesztése a dömping valószínű folytatódásához vagy megismétlődéséhez vezetne-e.
 2. A behozatal dömpingje a felülvizsgálati időszak alatt
 (23)
 Mivel Kínából nem érkezett jelentős volumenű behozatal az Európai Unióba, ez nem képezhette alapját a dömpingre vonatkozó reprezentatív megállapításoknak. Emiatt nem lehetett dömpingszámítást végezni a Kínából származó export árai alapján, ezért a vizsgálat a dömping megismétlődésének valószínűségére irányult.
 3. A behozatal alakulása az intézkedések esetleges hatályon kívül helyezése esetén
 (24)
 Minthogy egyetlen kínai exportáló gyártó sem működött együtt a vizsgálatban, az alábbi következtetések az alaprendelet 18. cikkének megfelelően a rendelkezésre álló tényekre támaszkodnak, vagyis az Eurostat adataira és a felülvizsgálati kérelemre.
 3.1. A rendes érték és a harmadik országokra vonatkozó exportárak közötti kapcsolat
 (25)
 Mivel egyetlen kínai exportáló gyártó sem tanúsított együttműködést, egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország belföldi árait hasonlították össze a Kínából harmadik országokba irányuló export áraival, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően.
 (26)
 Mivel Kína átalakulóban lévő gazdaság, az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének a) pontja értelmében a rendes értéket egy piacgazdasági berendezkedésű harmadik ország (a továbbiakban: analóg ország) árai vagy számtanilag képzett rendes értéke, vagy pedig az analóg országból más országokba (beleértve az Uniót is) történő kivitel esetén felszámított ár alapján kell megállapítani, illetve, ha ez nem lehetséges, bármilyen más elfogadható alapon megállapítható, ideértve a hasonló termékért az Unióban ténylegesen fizetett vagy fizetendő árat, és azt szükség esetén megfelelően módosítani kell úgy, hogy magában foglaljon egy ésszerű haszonkulcsot is.
 (27)
 Az eljárás megindításáról szóló értesítésben az Amerikai Egyesült Államokat jelölték meg a Kínai Népköztársaságra érvényes rendes érték meghatározásához megfelelő lehetséges analóg országként, és az érdekelt feleket felkérték, hogy tegyék meg ezzel kapcsolatos észrevételeiket. Erre vonatkozóan egyik féltől sem érkezett megjegyzés vagy ellenvetés. Az eredeti vizsgálatban is az Amerikai Egyesült Államokat használták analóg országként. Ezért megállapították, hogy az Amerikai Egyesült Államok megfelelő analóg ország.
 (28)
 Az alaprendelet 2. cikke (7) bekezdésének megfelelően a rendes értéket az analóg országban működő gyártóktól kapott ellenőrzött információk alapján, vagyis az Egyesült Államok belföldi piacán rendes kereskedelmi forgalomban értékesített termékfajtákért fizetett vagy fizetendő árak alapján határozták meg.
 (29)
 Következésképpen a rendes értéket az amerikai együttműködő gyártók által a független vásárlók felé felszámított belföldi értékesítési árak súlyozott átlagában állapították meg.
 (30)
 Először azt ellenőrizték mindkét együttműködő amerikai exportáló gyártó esetében, hogy az alaprendelet 2. cikkének (2) bekezdése értelmében reprezentatívak voltak-e hasonló termékük belföldi értékesítései, azaz elérték-e az Európai Unióba exportált érintett termék teljes értékesítési mennyiségének legalább 5 %-át. A két amerikai gyártó vizsgálati időszak alatti belföldi értékesítéseit kellőképpen reprezentatívnak találták.
 (31)
 A Bizottság ezt követően megvizsgálta, hogy a hasonló termék belföldi értékesítései az alaprendelet 2. cikkének (4) bekezdése szerint a rendes kereskedelmi forgalomban megvalósult értékesítésnek tekinthetők-e. Ezt úgy állapították meg, hogy az Egyesült Államok piacán értékesített hasonló termék esetében meghatározták a felülvizsgálati időszak során a független vevőknek értékesített nyereséges belföldi eladások arányát.
 (32)
 Mivel a hasonló termék nyereséges eladásainak volumene a hasonló termék teljes értékesítési volumenének kevesebb mint 80 %-át tette ki, a rendes értéket a tényleges belföldi ár alapján számították ki, a nyereséges eladások súlyozott átlagát véve alapul.
 (33)
 A fentiekben ismertetetteknek megfelelően jelentős importvolumen hiányában és a kínai exportáló gyártók együttműködésének elmaradására tekintettel az exportárat a Kínából az ország három legfontosabb exportpiacára (Japán, Ukrajna, USA) irányuló export mennyiségére és értékére vonatkozó kínai exportstatisztikából származó adatok alapján határozták meg, mivel az alaprendelet 18. cikkének megfelelően ez volt a legmegfelelőbb, rendelkezésre álló információ. Az e piacokra irányuló export a vizsgált termék kínai exportjának mintegy 50 %-át tette ki.
 (34)
 A kínai exportstatisztikából származó adatok alapján az említett harmadik országokba irányuló export árai alacsonyabbak voltak, mint a Kínára vonatkozóan meghatározott rendes érték. A vizsgálat valójában megállapította, hogy a felülvizsgálati időszak alatt ez az árkülönbség általában 14 % és 38 % között mozgott. Mindez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén az Európai Unióba irányuló export dömpingjének valószínűsíthető megismétlődését jelzi.
 3.2. Szabad kapacitás
 (35)
 A termelésre és a kapacitásra vonatkozó egyéb információk hiányában az elemzést az alaprendelet 18. cikkének megfelelően végezték, a felülvizsgálat iránti kérelemben szereplő információk alapján.
 (36)
 A rendelkezésre álló információk alapján és az ezekkel ellentétes tényeket bizonyító információk hiányában a kínai termelési kapacitás a figyelembe vett időszakban 16 %-kal nőtt. A felülvizsgálati időszak alatt a kapacitáskihasználás mintegy 72 %-os szintet ért el. A szabad kapacitás tehát jelentős volt, meghaladta a 700 000 tonnát. E szabad kapacitás aktiválásával a kínai termelés az uniós fogyasztás 23 %-át tudná kiszolgálni.
 (37)
 Emellett, mivel a kínai termelési kapacitás várhatóan a belföldi kereslet növekedésénél jóval nagyobb arányban fog nőni, feltételezhető, hogy a megnövekedett termelés nagy részét exportra szánják.
 4. Következtetés a dömping folytatódásának megismétlődéséről
 (38)
 Mivel a vizsgált terméknek a kínai fő exportpiacokon felszámított exportárai a felülvizsgálati időszak során megállapított rendes érték alatt maradnak, valamint a növekvő szabad kapacitás alapján valószínű, hogy az EU-ba irányuló kínai export volumene az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén megnőne, dömpingelt árak mellett.
 (39)
 A fentiekre tekintettel az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén fennáll a dömping megismétlődésének valószínűsége.
 D. AZ UNIÓS GAZDASÁGI ÁGAZAT MEGHATÁROZÁSA
 (40)
 A felülvizsgálati időszak alatt 17 gyártó állított elő hasonló terméket az Unióban. E gyártók termelését (amelyet az együttműködő gyártóktól begyűjtött információk, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálat iránti kérelemből származó adatok alapján határoztak meg) ezért uniós termelésnek lehet tekinteni az alaprendelet 4. cikke (1) bekezdésének értelmében.
 (41)
 E 17 gyártóból 12 gyártó működött együtt teljes mértékben a vizsgálatban. E 12 gyártóról megállapították, hogy a hasonló termék teljes uniós gyártásának jelentős hányadát, jelen esetben több mint 80 %-át képviselték. Így a 12 együttműködő gyártó alkotja az alaprendelet 4. cikkének (1) bekezdése és 5. cikkének (4) bekezdése értelmében vett uniós gazdasági ágazatot, és a továbbiakban rájuk mint uniós gazdasági ágazatra hivatkozunk. A fennmaradó uniós gyártókra a továbbiakban egyéb uniós gyártókként hivatkozunk. Ezek az egyéb uniós gyártók a panaszt nem támogatták aktívan, de nem is kifogásolták.
 (42)
 A kár elemzése céljából a kármutatókat a következő két szinten állapították meg:
 —
 A makrogazdasági elemek (termelés, kapacitás, értékesítési volumen, piaci részesedés, növekedés, foglalkoztatás, termelékenység, átlagos egységárak, a dömpingkülönbözetek nagysága, valamint a korábbi dömping hatásaiból való kilábalás) vizsgálatát az uniós termelés egészének szintjén, a mintavétel keretében jelentkező gyártóktól gyűjtött információk alapján, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelemben szereplő adatokra támaszkodó számítások alapján végezték el.
 —
 A mikrogazdasági elemeket (készletek, bérek, termelékenység, a beruházások megtérülése, pénzforgalom, tőkebevonási képesség és beruházások) a mintába felvett uniós gyártók esetében az általuk szolgáltatott információk alapján elemezték.
 (43)
 Meg kell jegyezni, hogy a PET uniós piacát a gyártók viszonylag magas száma jellemzi, amelyek általában az Európai Unión kívüli központtal rendelkező nagyobb cégcsoportokhoz tartoznak. A piacon egységesedési folyamat zajlik számos közelmúltbeli cégfelvásárlással és cégbezárással. Például 2009 óta bezártak a Tergal Fibers (Franciaország), az Invista (Németország) és az Artenius (Egyesült Királyság) PET-gyárak, míg az Indorama átvette az Eastman korábbi gyárait az Egyesült Királyságban és Hollandiában.
 E. AZ UNIÓS PIAC HELYZETE
 1. Uniós fogyasztás
 (44)
 Az uniós fogyasztást az uniós gazdasági ágazat által az uniós piacon értékesített mennyiségek, az uniós piacra érkező import volumenére vonatkozó Eurostat-adatok, a többi uniós gyártó esetében pedig a felülvizsgálati kérelmen alapuló számítások alapján határozták meg.
 (45)
 A vizsgált termék uniós fogyasztása 2006 és a felülvizsgálati időszak között 11 %-kal nőtt. Részletesebben: a látható kereslet 8 %-kal nőtt 2007-ben, 2007 és 2008 között némileg (2 százalékponttal) csökkent, 2008 és a felülvizsgálati időszak között pedig további 5 százalékponttal nőtt.
 1. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Összes uniós fogyasztás (tonna)
 2 709 400
 2 936 279
 2 868 775
 2 996 698
 Index (2006 = 100)
 100
 108
 106
 111
 Forrás: kitöltött kérdőívek, Eurostat-adatok és a felülvizsgálati kérelem
 2. A Kínai Népköztársaságból származó import volumene, piaci részesedése és árai
 (46)
 Az érintett termék EU-ba irányuló dömpingelt behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban viszonylag alacsony maradt, sőt, csökkent is. A felülvizsgálati időszakban elérte a 13 483 tonnát, ami 0,4 %-os piaci részesedésnek felelt meg. A kínai behozatal ára 2006 és 2008 között viszonylag stabil maradt, majd a felülvizsgálati időszakban meredeken visszaesett CIF-szinten 897 EUR/tonnára, vagyis a 2008-as árakhoz képest 12 százalékponttal csökkent.
 2. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 A Kínai Népköztársaságból származó behozatal mennyisége (tonna)
 16 425
 20 159
 18 001
 13 483
 Index (2006 = 100)
 100
 123
 110
 82
 A Kínai Népköztársaságból származó import piaci részesedése
 0,6 %
 0,7 %
 0,6 %
 0,4 %
 Importár (EUR/tonna)
 1 011
 1 008
 1 020
 897
 Index (2006 = 100)
 100
 100
 101
 89
 Forrás: Eurostat
 3. Más harmadik országokból származó behozatal
 a) Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal
 (47)
 A fentiekben a (6) és az azt követő preambulumbekezdésekben említetteknek megfelelően a jelenlegi felülvizsgálattal párhuzamosan dömpingellenes és szubvencióellenes eljárást indítottak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó PET behozatalával szemben.
 (48)
 Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből az EU-ba irányuló behozatal volumene a figyelembe vett időszakban jelentősen nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 304 202 tonnát, ami 10,2 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai még a kínai behozatal árainál is alacsonyabbak voltak.
 3. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal volumene (tonna)
 55 939
 67 067
 218 248
 304 202
 Index (2006 = 100)
 100
 120
 390
 544
 Az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó behozatal piaci részesedése
 2,1 %
 2,3 %
 7,6 %
 10,2 %
 Importár (EUR/tonna)
 1 030
 1 023
 1 015
 882
 Forrás: Eurostat
 b) A Koreai Köztársaságból származó behozatal
 (49)
 A Koreai Köztársaságra 2000 óta vonatkoznak dömpingellenes intézkedések. Mindazonáltal két koreai vállalatra nulla dömpingellenes vámtétel vonatkozik, és a vizsgálat megállapította, hogy a Koreai Köztársaságból származó import továbbra is jelentős szinten maradt, sőt, nagymértékben növekedett a figyelembe vett időszakban. A koreai import közel 150 %-kal növekedett 2006 és a felülvizsgálati időszak között, piaci részesedése pedig a 2006-os 3,5 %-ról 7,7 %-ra nőtt a felülvizsgálati időszak során.
 4. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Dél-Koreából származó import volumene (tonna)
 94 023
 130 994
 177 341
 231 107
 Index (2006 = 100)
 100
 139
 189
 246
 a Dél-Koreából származó import piaci részesedése
 3,5 %
 4,5 %
 6,2 %
 7,7 %
 Importár (EUR/tonna)
 1 084
 1 071
 1 063
 914
 Forrás: Eurostat
 (50)
 A koreai import átlagára általában kissé az uniós gyártók átlagárai alatt maradt. A koreai árak azonban magasabbak voltak, mint a Kínából származó behozatal átlagárai.
 c) A fentiekben nem említett harmadik országokból származó behozatal
 (51)
 Az érintett termék más harmadik országokból az EU-ba irányuló behozatalának volumene a figyelembe vett időszakban kismértékben nőtt, és a felülvizsgálati időszakban elérte a 428 396 tonnát, ami 14,3 %-os piaci részesedésnek felel meg. E behozatalok árai viszonylag magasak, meghaladják a kínai behozatal és a párhuzamos vizsgálatban szereplő országokból származó behozatal megfelelő árait, valamint az uniós gazdasági ágazat átlagárait.
 5. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Az egyéb harmadik országokból származó import volumene (tonna)
 337 036
 407 253
 344 626
 428 396
 Index (2006 = 100)
 100
 121
 102
 127
 Az egyéb harmadik országokból származó import piaci részesedése
 12,4 %
 13,9 %
 12,0 %
 14,3 %
 Importár (EUR/tonna)
 1 159
 1 127
 1 135
 978
 Forrás: Eurostat
 (52)
 A fentiek alapján levonható az a következtetés, hogy a más harmadik országokból származó behozatal nem gyakorolt kedvezőtlen hatást az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
 4. Az uniós gazdasági ágazat gazdasági helyzete
 (53)
 Az alaprendelet 3. cikkének (5) bekezdése szerint minden olyan lényeges gazdasági tényezőt és mutatót megvizsgáltak, amely a figyelembe vett időszakban hatást gyakorolhatott az uniós gazdasági ágazat helyzetére.
 4.1. Makrogazdasági elemek
 a) Termelés
 (54)
 Az uniós termelés 4 %-kal csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Részletesebben, 2007-ben 5 %-kal, körülbelül 2 570 000 tonnára nőtt, de 2008-ban 2007-hez képest meredeken csökkent 10 százalékponttal, majd 1 százalékponttal kissé nőtt 2008 és a felülvizsgálati időszak között, amikor is elérte a mintegy 2 300 000 tonnát.
 6. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Termelés (tonna)
 2 439 838
 2 570 198
 2 327 169
 2 338 577
 Index (2006 = 100)
 100
 105
 95
 96
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 b) Termelési kapacitás és kapacitáskihasználás
 (55)
 Az uniós gyártók termelési kapacitása 15 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. 2007-ben 1 %-kal nőtt, majd további 5 százalékponttal emelkedett 2008-ban, és még további 9 százalékponttal nőtt a felülvizsgálati időszakban.
 7. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Gyártási kapacitás (tonna)
 2 954 089
 2 971 034
 3 118 060
 3 385 738
 Index (2006 = 100)
 100
 101
 106
 115
 Kapacitáskihasználás
 83 %
 87 %
 75 %
 69 %
 Index (2006 = 100)
 100
 105
 90
 84
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 (56)
 A kapacitáskihasználás 83 %-os volt 2006-ban, 87 %-ra nőtt 2007-ben, majd 2008-ban 75 %-ra esett vissza, a felülvizsgálati időszakban pedig már csak 69 %-os volt. A 2008. évi és a felülvizsgálati időszakban tapasztalt csökkenő kihasználási ráta a csökkenő termelést és a növekvő gyártási kapacitást tükrözi ebben az időszakban.
 c) Értékesítési volumen
 (57)
 Az uniós gyártók értékesítési volumene az uniós piac független vevői tekintetében kismértékben csökkent a figyelembe vett időszakban. Az értékesítések 2007-ben 5 %-kal növekedtek, de a következő évben kismértékben a 2006. évi szint alá csökkentek, a felülvizsgálati időszakban pedig 3 %-kal voltak alacsonyabbak, mint 2006-ban, körülbelül 2 100 000 tonna szinten. Figyelembe véve a készletek korlátozott mennyiségét, az értékesítések alakulása jól tükrözi a termelés alakulását.
 8. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Uniós értékesítés (tonna)
 2 202 265
 2 318 567
 2 171 203
 2 133 787
 Index (2006 = 100)
 100
 105
 99
 97
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 d) Piaci részesedés
 (58)
 A figyelembe vett időszak során az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent, ez a 2006-os 85 %-ról 75 %-ra esett vissza a felülvizsgálati időszak alatt. A piaci részesedés e csökkenése azt mutatja, hogy a felhasználás növekedése ellenére az uniós gazdasági ágazat értékesítései 3 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. Megjegyzendő, hogy a mintába felvett uniós gyártók esetében is kimutatták ezt a csökkenő tendenciát.
 9. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Uniós gyártók piaci részesedése
 84,9 %
 83,2 %
 79,8 %
 75,1 %
 Index (2006 = 100)
 100
 98
 94
 88
 Forrás: kitöltött kérdőívek, felülvizsgálati kérelem és Eurostat-adatok
 e) Növekedés
 (59)
 2006 és a felülvizsgálati időszak között, míg az uniós fogyasztás 11 %-kal növekedett, az uniós gyártók értékesítési volumene az EU piacán 3 %-kal, piaci részesedése 10 százalékponttal csökkent. Ebből arra lehet következtetni, hogy az uniós gyártók nem tudták kihasználni a piaci növekedés előnyeit.
 f) Foglalkoztatás
 (60)
 Az uniós gyártók foglalkoztatási szintje 15 %-os csökkenést mutat 2006 és a felülvizsgálati időszak között. Pontosabban a foglalkoztatottak száma jelentősen, a 2006-os 2 400-ról 2 100-ra, vagyis 13 %-kal csökkent 2007-ben, és e szint közelében maradt 2008-ban és a felülvizsgálati időszak alatt. A 2007-es csökkenés több uniós gyártó szerkezetátalakítást célzó erőfeszítéseire vezethető vissza.
 10. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Foglalkoztatás (fő)
 2 410
 2 100
 2 060
 2 057
 Index (2006 = 100)
 100
 87
 85
 85
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 g) Termelékenység
 (61)
 Az uniós gyártók munkaerejének termelékenysége – egy alkalmazott éves termelésében (tonna) mérve – 12 %-kal nőtt a figyelembe vett időszakban. Ez azt a tényt tükrözi, hogy a termelés lassabb ütemben csökkent, mint a foglalkoztatási szint, és ez az uniós gyártók növekvő hatékonyságának a jele. Ez különösen 2007-re vonatkozóan egyértelmű, amikor is a termelés nőtt, a foglalkoztatási szint csökkent, és a termelékenység 2006-hoz képest 21 %-kal volt magasabb.
 11. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Termelékenység (tonna/alkalmazott)
 1 013
 1 224
 1 130
 1 137
 Index (2006 = 100)
 100
 121
 112
 112
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 h) Az eladási árakat érintő tényezők
 (62)
 Az uniós gyártók kapcsolatban nem álló vevők felé felszámított átlagos éves eladási árai 2006 és 2008 között az EU piacán stabilak maradtak, körülbelül tonnánkénti 1 100 EUR áron. A felülvizsgálati időszakban az átlagos éves eladási ár 12 %-kal csökkent, elérve a tonnánkénti 977 EUR-t. Az átlagos éves eladási ár nem tükrözi a havi vagy éppen napi áringadozásokat a PET európai (és világ-) piacán, de kellően mutatja a figyelembe vett időszakban tapasztalható tendenciát. A PET eladási árai általában követik fő nyersanyagai – főleg a tisztított tereftalátsav (PTA) és a monetilén-glikol (MEG) – ártendenciáit, mivel azok alkotják a PET teljes költségének maximum 80 %-át.
 12. táblázat
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Uniós piaci egységár (EUR/tonna)
 1 110
 1 105
 1 111
 977
 Index (2006 = 100)
 100
 100
 100
 88
 Forrás: kitöltött kérdőívek és felülvizsgálati kérelem
 i. A dömpingkülönbözet nagysága és a korábbi dömpingből való kilábalás
 (63)
 Fel kell idézni, hogy a Kínából származó PET jelenlegi rendkívül alacsony importvolumene következtében nem végeztek dömpingszámítást. A (39) preambulumbekezdésben említetteknek megfelelően azonban a dömping megismétlődésének valószínűségét a harmadik országokban felszámított árak és a szabad kapacitás alapján megállapították. Az előző dömping utáni helyreállást illetően meg kell említeni, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt végleges dömpingellenes intézkedéseket követően az uniós gazdasági ágazatnak az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségből származó támogatott behozatallal kellett szembenéznie, aminek következtében 2010 júniusában ideiglenes kiegyenlítő intézkedések elrendelésére került sor (11). Ezért nem történt meg az előző dömping utáni helyreállás, és megállapítható, hogy az uniós gazdasági ágazat továbbra is érzékenyen reagál az uniós piacon megjelenő bármilyen dömpingelt behozatalra.
 4.2. Mikrogazdasági elemek
 a) Készletek
 (64)
 A mintában szereplő gyártók zárókészletének szintje 2006 és a felülvizsgálati időszak között 22 %-kal csökkent. Megjegyzendő, hogy mivel a készletek az éves termelés kevesebb mint 5 %-át teszik ki, e mutató korlátozott relevanciájú a kárelemzésben.
 13. táblázat
 Minta
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Zárókészlet (tonna)
 61 374
 57 920
 46 951
 47 582
 Index (2006 = 100)
 100
 94
 77
 78
 Forrás: kérdőívekre adott válaszok
 b) Bérek
 (65)
 Az éves munkaerőköltség 2006 és 2007 között 11 %-kal növekedett, majd 2008-ban 2007-hez képest 2 százalékponttal csökkent, a felülvizsgálati időszakban pedig 2008-hoz képest további 9 százalékponttal esett vissza, elérve a 2006-os szintet. Így a munkaerőköltségek összességében stabilak maradtak.
 14. táblázat
 Minta
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Éves munkaerőköltség (euro)
 27 671 771
 30 818 299
 30 077 380
 27 723 396
 Index (2006 = 100)
 100
 111
 109
 100
 Forrás: kérdőívekre adott válaszok
 c) Nyereségesség és a befektetések megtérülése
 (66)
 A figyelembe vett időszakban a hasonló termék mintába felvett gyártóinak az uniós piac független vevői esetében megvalósított értékesítéseinek jövedelmezősége a nettó értékesítések százalékában kifejezve negatív maradt, sőt, – 6,9 %-ról – 7,5 %-ra romlott. Pontosabban a mintába felvett gyártók jövedelmezősége javult 2007-ben, amikor is a nettó veszteségek a nettó értékesítések csupán – 1,5 %-át tették ki, a veszteségek azonban jelentős mértékben, – 9,3 %-ra emelkedtek 2008-ban. A helyzet némileg javult a felülvizsgálati időszak alatt.
 15. táblázat
 Minta
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Az EU nyereségessége (nettó eladások %-a)
 –6,9 %
 –1,5 %
 –9,3 %
 –7,5 %
 Index (2006= – 100)
 – 100
 –22
 – 134
 – 108
 Befektetések megtérülése (nyereség a befektetések könyv szerinti nettó értékének %-ában)
 –9,6 %
 –3,1 %
 –16,8 %
 –12,3 %
 Index (2006= – 100)
 – 100
 –32
 – 175
 – 127
 Forrás: kérdőívekre adott válaszok
 (67)
 A befektetések megtérülése mint a befektetések könyv szerinti nettó értékének százalékában kifejezett nyereség nagy vonalakban a nyereségességi tendenciát követte. A 2006-os – 9,6 %-os szintről 2007-ben – 3,1 %-ra nőtt. 2008-ban – 16,8 %-ra csökkent, majd a felülvizsgálati időszakban ismét – 12,3 %-ra emelkedett. Összességében a beruházások megtérülése a figyelembe vett időszakban negatív maradt, és 2,7 százalékponttal romlott.
 d) Pénzforgalom és tőkebevonási képesség
 (68)
 A működési tevékenységből származó nettó pénzforgalom 2006-ban negatív volt, – 18,5 millió EUR értékben. Jelentősen javult 2007-ben, amikor pozitívvá vált (19,5 millió EUR), 2008-ban viszont lényegesen romlott (– 42 millió EUR), mielőtt elérte volna a – 11 millió EUR-t a felülvizsgálati időszak során. Összességében a pénzforgalom a figyelembe vett időszakban javult, bár továbbra is negatív maradt.
 (69)
 Nem volt jele annak, hogy az uniós gazdasági ágazatnak nehézségei lettek volna a tőkebevonás terén, főként mivel a gyártók egy része nagyobb cégcsoportokhoz tartozik.
 16. táblázat
 Minta
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Pénzforgalom (EUR)
 –18 453 130
 19 478 426
 –42 321 103
 –11 038 129
 Index (2006 = 100)
 – 100
 206
 – 229
 –60
 Forrás: kérdőívekre adott válaszok
 e) Beruházások
 (70)
 A mintába felvett vállalatoknak a hasonló termék előállításába történő éves beruházásai 2006 és 2007 között 34 %-kal csökkentek, 2007 és 2008 között további 59 százalékponttal estek, majd a felülvizsgálati időszakban 2008-hoz képest kismértékben tovább csökkentek. Összességében a beruházások 96 %-kal csökkentek a figyelembe vett időszakban. A beruházásokban bekövetkezett jelentős visszaesés részben azzal magyarázható, hogy 2006-ban és 2007-ben kapacitásnövelés céljából új gyártósorokat vásároltak.
 17. táblázat
 Minta
 2006
 2007
 2008
 Felülvizsgálati időszak
 Nettó beruházások (EUR)
 98 398 284
 64 607 801
 6 537 577
 4 298 208
 Index (2006 = 100)
 100
 66
 7
 4
 Forrás: kérdőívekre adott válaszok
 (71)
 A beruházások 2008-ban és a felülvizsgálati időszakban megfigyelt alacsony mértéke az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny pénzügyi helyzete következményének tekinthető.
 5. Az uniós gazdasági ágazat helyzetére vonatkozó következtetés
 (72)
 A makrogazdasági adatok elemzése rámutat arra, hogy az uniós gyártók csökkentették termelésüket és értékesítéseiket a figyelembe vett időszakban. Bár az észlelt csökkenés nem öltött drámai méreteket, mégis a 2006 és a felülvizsgálati időszak közötti keresletnövekedés összefüggésében kell vizsgálni; ennek hatására az uniós gyártók piaci részesedése 10 százalékponttal, 75 %-ra esett vissza.
 (73)
 Ugyanakkor a vonatkozó mikrogazdasági mutatók szerint a mintába felvett uniós gyártók gazdasági helyzete egyértelműen romlott. A jövedelmezőség és a beruházások megtérülése negatív maradt, és összességében tovább csökkent 2006 és a felülvizsgálati időszak között. A pénzforgalom – az általános kedvező tendenciák ellenére – szintén negatív maradt a felülvizsgálati időszak során.
 (74)
 Ennek fényében levonható az a következtetés, hogy az uniós gazdasági ágazatot továbbra is jelentős kár éri az alaprendelet 3. cikke (5) bekezdésének értelmében, helyzete nem stabil, és nem éri el azt a szintet, amelyet az eredeti vizsgálatban megállapított dömpingből való kilábalás esetén várható lett volna.
 F. A KÁR FOLYTATÓDÁSÁNAK VALÓSZÍNŰSÉGE
 1. A behozatal várható volumenének és az árak hatása az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén
 (75)
 A fenti (38) preambulumbekezdésben megállapítottaknak megfelelően a kínai exportáló gyártók jelentős szabad kapacitással rendelkeznek, és egyértelmű potenciál rejlik bennük arra, hogy az uniós piacra irányuló behozatal volumenét növeljék.
 (76)
 A Kínából származó PET harmadik országokban felszámított CIF exportárai alacsonyabbak voltak, mint az uniós gazdasági ágazat árai a felülvizsgálati időszak alatt. Meg kell jegyezni, hogy a különbség nem volt jelentős, és mivel ezekre a behozatalokra szerződéses vámot és bizonyos összegű behozatal utáni díjakat vetnek ki, nem kínáltak volna alá az uniós gazdasági ágazat árainak a felülvizsgálati időszak alatt. Hangsúlyozni kell azonban azt, hogy a (6) preambulumbekezdésben említett, párhuzamosan futó szubvencióellenes vizsgálatban bebizonyosodott, hogy az uniós gazdasági ágazat árait a felülvizsgálati időszak alatt jelentősen leszorították az Iránból, Pakisztánból és az Egyesült Arab Emírségekből származó támogatott behozatal árai. Ezért az a tény, hogy a felülvizsgálati időszak alatt nem történt tényleges alákínálás, nem jelenti azt, hogy a Kínából származó behozatal újraindulása esetén nem alkalmazna kárt okozó árszintet.
 (77)
 A Kínából származó behozatal tényleges importárainak a kárt nem okozó árszinttel való összehasonlítása azt mutatta, hogy a Kínából származó behozatal árai alákínálnának az uniós gazdasági ágazat (kárt nem okozó) árainak. Ennek következtében a Kínából származó behozatalra vonatkozó dömpingellenes vámok hiányában a Kínából származó valószínűsíthetően dömpingelt behozatal bármilyen megnövekedett mennyisége még nagyobb mértékben leszorítaná az uniós gazdasági ágazat árait, és kárt okozna.
 (78)
 Emellett a Kínában a PET gyártására rendelkezésre álló szabad kapacitást, valamint azt a tényt figyelembe véve, hogy a kínai exportőrök valószínűleg megpróbálnák visszaszerezni elvesztett piaci részesedésüket, az intézkedések hatályon kívül helyezése nagy valószínűséggel alacsonyabb exportárakat eredményezne. Ez megerősítené az árleszorítást, ami várhatóan további kedvezőtlen hatást gyakorolna a már most is érzékeny és jelentős kárt elszenvedő uniós gazdasági ágazatnak.
 (79)
 Jóllehet a Kínából származó behozatalnak az uniós gazdasági ágazat jelenlegi sérülékeny helyzetére gyakorolt hatása korlátozott volt a figyelembe vett időszak alatti behozatal alacsony szintje következtében, ez az intézkedések hatályon kívül helyezése esetén minden valószínűség szerint megváltozna. Ha az intézkedéseket hatályon kívül helyeznék, és az uniós gazdasági ágazatnak az érintett országból származó, dömpingelt árú, megnövekedett exportvolumennel kellene szembenéznie, az tovább rontaná már jelenleg is sérülékeny pénzügyi helyzetét, és további veszteségeket jelentene.
 2. Következtetések a kár folytatódásáról vagy megismétlődéséről
 (80)
 Ennek alapján az a következtetés vonható le, hogy a Kínával szemben hatályos intézkedések hatályon kívül helyezése minden bizonnyal az uniós gazdasági ágazatot ért kár folytatódását eredményezné.
 G. UNIÓS ÉRDEK
 (81)
 Az alaprendelet 21. cikkének megfelelően a Bizottság megvizsgálta, hogy a meglévő dömpingellenes intézkedések fenntartása ellentétes lenne-e az Unió egészének érdekével. Az uniós érdek meghatározása az összes érintett érdek értékelésén alapul. Valamennyi érdekelt fél lehetőséget kapott álláspontja ismertetésére az alaprendelet 21. cikke (2) bekezdésének megfelelően.
 (82)
 Emlékeztetni kell arra, hogy az eredeti vizsgálatban az intézkedések elfogadását nem tartották az Unió érdekével ellentétesnek. Továbbá az a tény, hogy a jelenlegi vizsgálat felülvizsgálat, tehát egy olyan helyzet elemzése, ahol dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, lehetővé tette, hogy értékeljék a jelenlegi dömpingellenes intézkedéseknek az érintett felekre gyakorolt esetleges indokolatlanul hátrányos hatását is.
 (83)
 Ennek alapján megvizsgálták, hogy a káros dömping folytatódásának vagy megismétlődésének valószínűségére vonatkozó megállapítások ellenére léteznek-e kényszerítő okok azon következtetés levonásához, hogy az Uniónak ebben a konkrét esetben nem érdeke az intézkedések fenntartása.
 1. Az uniós gazdasági ágazat és az egyéb uniós gyártók érdeke
 (84)
 Az érintett országból származó behozatalra elrendelt dömpingellenes intézkedések folytatódása nagymértékben erősítené az uniós gazdasági ágazat arra vonatkozó lehetőségeit, hogy ésszerű nyereségességet érjen el, mivel segítene megakadályozni, hogy az uniós gazdasági ágazat a Kínából származó dömpingelt behozatal jelentős volumenei következtében kiszoruljon a piacról. Valóban nagy a valószínűsége a nagy mennyiségű káros dömpingnek, amelyet az uniós gazdasági ágazat nem tudna elviselni. Az uniós gazdasági ágazatnak ezért továbbra is előnyére válna a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartása.
 (85)
 Ennek megfelelően levonható az a következtetés, hogy a Kínával szembeni dömpingellenes intézkedések fenntartása egyértelműen az uniós gazdasági ágazat és más uniós gyártók érdekét szolgálná.
 2. A független uniós importőrök érdekei
 (86)
 A fentiekben ismertetetteknek megfelelően mindössze egy importőr nyújtott be bizonyos információkat a mintavétel keretében. Ez az importőr erőteljesen ellenezte az intézkedések fenntartását, jóllehet bevallása szerint nem importál Kínából. Ennek következtében levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása nem lesz jelentős hatással ez említett importőrre.
 (87)
 Más importőr nem nyújtott be releváns információt. Tekintve, hogy nem szűnt meg a behozatal egyéb olyan országokból, melyek vonatkozásában jelenleg dömpingellenes intézkedések vannak hatályban, és figyelembe véve, hogy olyan országokból is történik behozatal, amelyekben nincsenek hatályban dömpingellenes intézkedések (pl. Omán, USA, Brazília), az importőrök alternatív beszerzési forrásokból is importálhatnak.
 (88)
 Figyelembe véve, hogy nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely szerint a hatályos intézkedések jelentős hatást gyakorolnának az importőrökre, levonható az a következtetés, hogy az intézkedések fenntartása nem hat majd jelentősen az uniós importőrökre.
 3. Az uniós nyersanyagszállítók érdeke
 (89)
 A vizsgálatban három nyersanyagszállító (két PTA- és egy MEG-szállító) működött együtt a kitöltött kérdőívek határidőben történő benyújtásával. Az európai létesítményeikben foglalkoztatott, a PTA/MEG gyártásába bevont munkatársak száma közel 700 volt.
 (90)
 Az együttműködő PTA-gyártók a mintába felvett uniós gyártók PTA-beszerzéseinek közel 50 %-át képviselik. A PTA-gyártók erősen függnek a PET-gyártók helyzetétől, mivel ők a fő ügyfeleik. Az alacsony PET-árak alacsony PTA-árakat eredményeznek, és a PTA-gyártók számára alacsony haszonkulcsot jelentenek. Következésképpen úgy tekinthető, hogy a dömpingelt PET-importra elrendelt intézkedések a PTA-gyártók előnyére válnának.
 (91)
 Az együttműködő MEG-szállítót illetően a MEG a szóban forgó szállító teljes forgalmának kevesebb mint 10 %-át teszi ki. Meg kell jegyezni, hogy a MEG tekintetében nem a PET az egyetlen – sőt nem is a fő – felhasználási terület, és a MEG-gyártók kevésbé függnek a PET-ágazat helyzetétől. Mindazonáltal a PET-ágazat nehézségei korlátozott mértékben hatással lehetnek a MEG-szállítókra, legalábbis rövid- és középtávon.
 (92)
 A fentiekre tekintettel ideiglenesen megállapítható, hogy a Kínából származó behozatalra elrendelt intézkedések fenntartása a nyersanyagszállítók érdekében állna.
 4. A felhasználók érdekei
 (93)
 Az ezen eljárás tárgyát képező PET-et (legalább 78 ml/g viszkozitási számú, ún. „palackminőség” [bottle grade]) leginkább vizespalackok gyártására, illetve egyéb italok palackozásakor használják. Fejlődést mutat, de még viszonylag korlátozott körű a más csomagolóanyagok (szilárd élelmiszerhez és mosó- és tisztítószerekhez) és a lapok gyártására történő felhasználás. A PET-palackok gyártása két szakaszban történik: i. először előformát készítenek a PET öntőformába való injektálásával; és ii. később az előformát felhevítik, majd palackká fújják. A palackkészítés lehet integrált folyamat (vagyis ugyanaz a vállalat megveszi a PET-et, előformát készít, és azt palackká fújja), vagy a második szakaszra korlátozódhat (az előforma palackká fújása). Az előformák viszonylag könnyen szállíthatók, mivel kicsik és nagy a sűrűségük, míg az üres palackok nem stabilak, és a méretük miatt nagyon drága a szállításuk.
 (94)
 A PET-palackokat a palackozó vállalatok töltik meg vízzel és/vagy más italokkal. A palackozó vállalatok is gyakran érintettek a PET-gyártásban, vagy úgy, hogy részt vesznek az integrált palackozási műveletekben, vagy úgy, hogy díjazási megállapodásokat kötnek az alvállalkozó átalakító cégekkel és/vagy palackgyártókkal, akik részére kialkudják a PET árát annak gyártójával (soft tolling), vagy esetleg meg is veszik a saját palackjaikhoz szükséges PET-et (hard tolling).
 (95)
 Következésképpen a felhasználók két csoportját lehet megkülönböztetni:
 —
 átalakítók és/vagy palackgyártók, amelyek közvetlenül a gyártóktól vásárolják a PET-et, előformákká (vagy palackokká) alakítják azt, és továbbértékesítik további feldolgozásra (vagy töltésre), valamint
 —
 palackozók, amelyek alvállalkozó palackgyártóik/átalakítóik számára vásárolják a PET-et („hard tolling”), vagy arról az árról tárgyalnak, amelyen az alvállalkozó átalakító és/vagy palackgyártó hozzájut a PET-hez („soft tolling”).
 (96)
 A vizsgákat folyamán több mint 70 felhasználóval vették fel a kapcsolatot, de csak heten (átalakítók és palackozók) döntöttek az együttműködés mellett a kérdőív kitöltésével.
 (97)
 Megállapítást nyert, hogy az együttműködő felhasználók az érintett országból csak kis mennyiségben importáltak PET-et, és a terméket elsősorban uniós gyártóktól és/vagy más országokból szerezték be.
 (98)
 Mivel továbbra is rendelkezésre állnak alternatív beszerzési források, és mivel a felhasználók jelenleg csak igen korlátozott mennyiségben importálták az érintett terméket Kínából, levonható az a következtetés, hogy a Kínából származó behozatallal szemben elrendelt intézkedések fenntartása nem fog semmilyen jelentős kedvezőtlen hatást gyakorolni az unióbeli felhasználókra.
 (99)
 Azon alapvető tények és szempontok nyilvánosságra hozatalát követően, amelyek alapján a Bizottság javasolni kívánja a meglévő intézkedések fenntartását, egyes érdekelt felek, elsősorban felhasználók, észrevételt nyújtottak be.
 (100)
 A felülvizsgálatot kérelmező uniós gyártók alapvetően egyetértettek a vizsgálat megállapításaival, különösen az uniós érdekre vonatkozó következtetésekkel.
 (101)
 Ugyanakkor hét felhasználó és egy felhasználói szövetség kifejezetten ellenezte a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartását, azt állítva, hogy az uniós érdekkel kapcsolatos bizottsági megállapítások súlyos hiányosságokat és pontatlanságokat tartalmaznak; állításaikat azonban nem támasztották alá.
 (102)
 Mivel nem áll rendelkezésre olyan bizonyíték, amely alátámasztaná a bizottsági megállapítások állítólagos pontatlanságaival kapcsolatos állításokat, azokat megalapozottság hiányában elutasítják.
 (103)
 A nyilvánosságra hozatalt követően az együttműködő importőr szintén ellenezte az intézkedések újbóli elrendelését.
 (104)
 Ez az érdekelt fél azt állította, hogy a Bizottság nem vette kellőképpen figyelembe a PET felhasználók ágazatának érdekeit; állításai szerint az ágazatot kedvezőtlenül fogja érinteni a PET-ek áremelkedése, mert nem tudják majd áthárítani a költségnövekedést.
 (105)
 Meg kell jegyezni, hogy az említett fél nem bizonyította, hogy a már meglévő intézkedések fenntartása hogyan és milyen mértékben vezetne a PET-ek áremelkedéséhez az uniós piacon.
 (106)
 Azt is hangsúlyozni kell, hogy a felhasználók e vizsgálatban tanúsított viszonylag alacsony mértékű együttműködése következtében a dosszié nem tartalmaz olyan információkat, amelyek arra utalnának, hogy az intézkedések fenntartása aránytalan hatással lenne a felhasználókra.
 (107)
 Ennek következtében a rendelkezésre álló információk alapján úgy tekinthető, hogy az intézkedések fenntartása nem lesz aránytalanul negatív hatással a PET árakra az EU-ban, ezért az importőrnek a felhasználókra gyakorolt negatív hatással kapcsolatos állítását elutasították.
 (108)
 Ugyanez az érdekelt fél azt is állította, hogy a Bizottság nem vizsgálta meg a jelenlegi intézkedések fenntartásának a PET-et palackozó vállalatokra gyakorolt hatását, ennek következtében pedig az uniós érdekre vonatkozó elemzés hiányos és nem megfelelő.
 (109)
 E tekintetben meg kell ismételni, hogy a felülvizsgálat megindítását követően mindössze hét felhasználó jelentkezett a Bizottságnál, és az ezen eljárás keretében rendelkezésre álló információk nem tették lehetővé az uniós felhasználók említett alcsoportja érdekeinek vizsgálatát.
 (110)
 A nyilvánosságra hozatalt követően benyújtott észrevételek, beleértve a csomagolóvállalatok észrevételeit – a (101) és (102) preambulumbekezdésben jelzetteknek megfelelően – nem voltak megalapozottak, és nem lehetett őket felhasználni a csomagolóiparra vonatkozó részletesebb elemzéshez.
 5. Az uniós érdekre vonatkozó megállapítás
 (111)
 Valamennyi fent említett tényezőt figyelembe véve levonható az a következtetés, hogy nem állnak fenn kényszerítő okok a jelenlegi dömpingellenes intézkedések fenntartásával szemben.
 H. DÖMPINGELLENES INTÉZKEDÉSEK
 (112)
 Minden felet értesítettek azokról a lényeges tényekről és szempontokról, amelyek alapján a meglévő intézkedések fenntartását javasolták. Egyúttal olyan határidőt biztosítottak a felek számára, amelyen belül e tájékoztatást követően ismertethették álláspontjukat. A benyújtott információkat és észrevételeket indokolt esetben megfelelően figyelembe vették.
 (113)
 A fentiekből következik, hogy az alaprendelet 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Kínai Népköztársaságból származó PET behozatalára vonatkozó dömpingellenes intézkedéseket fenn kell tartani. Emlékeztetni kell arra, hogy ezek az intézkedések külön vámtételekből állnak.
 (114)
 Az e rendeletben meghatározott egyedi vámtételek kizárólag a felsorolt vállalatok – vagyis az említett konkrét jogi személyek – által gyártott érintett termék behozatalára vonatkoznak. Semmilyen más, a rendelet 1. cikke (2) bekezdésében név és cím szerint kifejezetten meg nem nevezett vállalat – ideértve a kifejezetten említett vállalatokkal kapcsolatban álló jogi személyeket is – által gyártott termék behozatala nem részesülhet e vámtételekből, és azokra a „minden más vállalatra” érvényes vámot kell kivetni.
 (115)
 Ezen egyedi dömpingellenes vámtételek alkalmazására vonatkozó minden kérelmet (pl. egy vállalat nevének megváltozását vagy új termelési vagy értékesítési egységek létrehozását követően) azonnal meg kell küldeni a Bizottságnak (12), feltüntetve minden idevonatkozó, különösen a társaság termeléséhez, belföldi és exporteladásaihoz kapcsolódó tevékenységeinek módosítására vonatkozó információt, amely például a névváltoztatással vagy a termelési vagy az értékesítési egységekkel függ össze. Adott esetben a rendeletet ennek megfelelően módosítják az egyedi vámtételekben részesülő vállalatok listájának aktualizálásával,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 (1) Végleges dömpingellenes vám kerül kivetésre a Kínai Népköztársaságból származó, a jelenleg a 39076020 KN-kód alá besorolt, az 1628-5 ISO-szabvány szerint 78 ml/g vagy annál magasabb viszkozitási számú polietilén-tereftalát behozatalára.
 (2) Az (1) bekezdésben meghatározott és az alábbi vállalatok által előállított termékek vámfizetés előtti, uniós határparitáson számított nettó árára alkalmazandó végleges dömpingellenes vám mértéke a következő:
 Ország
 Vállalat
 Dömpingellenes vám
 (EUR/t)
 Kiegészítő TARIC-kód
 Kínai Népköztársaság
 Sinopec Yizheng Chemical Fibre Company Ltd,
 184
 A505
 Changzhou Worldbest Radici Co. Ltd,
 0
 A506
 Jiangyin Xingye Plastic Co. Ltd,
 157
 A507
 Far Eastern Industries Shanghai Ltd,
 22
 A508
 Yuhua Polyester Co. Ltd. of Zhuhai,
 184
 A509
 Jiangyin Chengsheng New Packing Material Co., Ltd
 45
 A510
 Guangdong Kaiping Polyester Enterprises Group Co. and Guangdong Kaiping Chunhui Co. Ltd.
 184
 A511
 Yibin Wuliangye Group Push Co., Ltd. (Sichuan) and Yibin Wuliangye Group Import & Export Co., Ltd. (Sichuan)
 184
 A512
 Hubei Changfeng Chemical Fibres Industry Co. Ltd
 151
 A513
 Minden más vállalat
 184
 A999
 (3) Azokban az esetekben, amikor az áruk szabad forgalomba bocsátásuk előtt megsérülnek, és így a vámérték megállapításához a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő árat kiigazítják a Közösségi Vámkódex létrehozásáról szóló 2913/92/EGK tanácsi rendelet végrehajtására vonatkozó rendelkezések megállapításáról szóló, 1993. július 2-i 2454/93/EGK bizottsági rendelet (13) 145. cikkének megfelelően, a dömpingellenes vámnak a fenti (2) bekezdés alapján kiszámított összegét a ténylegesen kifizetett vagy kifizetendő ár kiigazításához használt százalékkal csökkentik.
 (4) Eltérő rendelkezés hiányában a vámtételekre vonatkozó hatályos rendelkezéseket kell alkalmazni.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjábanvaló kihirdetését követő napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2010. november 17-én.
 a Tanács részéről
 az elnök
 D. REYNDERS
 (1) HL L 343., 2009.12.22., 51. o.
 (2) HL L 271., 2004.8.19., 1. o.
 (3) HL L 345., 2005.12.28., 11. o.
 (4) HL C 5., 2009.1.10., 3. o.
 (5) HL C 194., 2009.8.18., 9. o.
 (6) HL C 208., 2009.9.3., 12. o.
 (7) HL L 188., 2009.7.18., 93. o.
 (8) HL L 208., 2009.9.3., 7. o.
 (9) HL L 254., 2010.9.29., 10. o.
 (10) HL L 254., 2010.9.29., 40. o.
 (11) HL L 134., 2010.6.1., 25. o.
 (12) European Commission, Directorate-General for Trade, Directorate H, NERV-105, B-1049 Brussels.
 (13) HL L 253., 1993.10.11., 1. o.


type: wikipedia

text:
Levensverwachting, de tijd dat een individu leeft c.q. de gemiddelde leeftijd
 Levensduur (plant), de tijd waarin een plant zijn volledige levenscyclus volbrengt.
 De tijd dat iets meegaat:
 Economische levensduur, de maximale periode waarin een productiemiddel economisch verantwoord kan worden gebruikt
 Technische levensduur, de periode dat een machine in staat is te produceren
 In de kernfysica de levensduur van deeltjes; zie Halveringstijd
 De duur van het leven of De levensduur, een sprookje opgetekend door de gebroeders Grimm


type: caselaw

text:
 14.1.2012
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 13/14
 Hotărârea Tribunalului din 23 noiembrie 2011 — Pukka Luggage/OAPI — Azpiroz Arruti (PUKKA)
 (Cauza T-483/10) (1)
 (Marcă comunitară - Procedură de opoziție - Cerere de înregistrare a mărcii comunitare verbale PUKKA - Opoziție a titularului mărcilor figurative comunitară și națională care conțin elementul verbal pukas - Articolul 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 - Refuz parțial de înregistrare)
 2012/C 13/28
 Limba de procedură: engleza
 Părțile
 Reclamantă: The Pukka Luggage Company Ltd (Londra, Regatul Unit) (reprezentanți: K. Gilbert și M. Blair, solicitors)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: P. Geroulakos, agent)
 Cealaltă parte în procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs a OAPI: Jesús Miguel Azpiroz Arruti (San Sebastian, Spania)
 Obiectul
 Acțiune formulată împotriva deciziei Camerei a patra de recurs a OAPI din 29 iulie 2010 (cauza R 1175/2008-4) referitoare la o procedură de opoziție între Jesús Miguel Azpiroz Arruti și The Pukka Luggage Company Ltd.
 Dispozitivul
 1.
 Respinge acțiunea.
 2.
 Obligă The Pukka Luggage Company Ltd la plata cheltuielilor de judecată.
 (1) JO C 328, 4.12.2010.


text:
 30.4.2004
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 C 118/51
 Luc Jacobsin 26.3.2004 Euroopan yhteisöjen komissiota vastaan nostama kanne
 (Asia T-131/04)
 (2004/C 118/110)
 Oikeudenkäyntikieli: ranska
 Luc Jacobs, kotipaikka Bryssel, on nostanut 26.3.2004 Euroopan yhteisöjen ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuimessa kanteen Euroopan yhteisöjen komissiota vastaan. Kantajan edustaja on asianajaja Nicolas Lhoëst, prosessiosoite Luxemburgissa.
 Kantaja vaatii, että ensimmäisen oikeusasteen tuomioistuin
 —
 Kumoaa nimittävän viranomaisen 14.4.2003 tekemän päätöksen siltä osin kuin siinä
 —
 ei vahvistettu kantajan määrittelemistä palkkaluokkaan B4, tasolle 3 hänen palvelukseen ottamisensa yhteydessä
 —
 ei palautettu kantajan uraa ennalleen palkkaluokan osalta aikaistamalla sitä päivämäärää, jolloin hänet ylennettiin palkkaluokkaan B3 ja myöntämällä hänelle tarvittaessa ylennys palkkaluokkaan B2
 —
 rajoitettiin palkkaluokan uudelleenmäärittelyä koskevan päätöksen rahallisia vaikutuksia siten, että se tuli voimaan vasta 5.10.1995
 —
 Kumoaa nimittävän viranomaisen 11.12.2003 tekemän päätöksen, joka toimitettiin kantajalle 16.12.2003 ja jolla hylättiin kantajan valitus nro R/473/03
 —
 Velvoittaa vastaajan maksamaan väliaikaisesti 125 000 euron suuruiseksi vahvistetun korvauksen siinä tapauksessa, että vastaajalla ei ole mahdollisuutta palauttaa kantajan uraa ennalleen palkkaluokkien osalta
 —
 Velvoittaa vastaajan korvaamaan oikeudenkäyntikulut.
 Oikeudelliset perusteet ja pääasialliset perustelut:
 Tämän asian kantaja, joka oli palvelukseen ottamisensa yhteydessä tammikuussa 1991 määritelty palkkaluokkaan B5, tasolle 3, riitauttaa nimittävän viranomaisen päätöksen, jolla tämä palkkaluokkaan määrittely vahvistettiin sen tarkistamisen yhteydessä palkkaluokaksi B4, tasolle 2, eikä palkkaluokaksi B4, tasolle 3, ja jolla jätettiin palauttamasta kantajan ura ennalleen ja rajattiin kantajan palkkaluokan uudelleenmäärittelyä koskevan vaikutuksia siten, että ne alkavat 5.10.1995.
 Perusteet ovat samat kuin asiassa T-125/04, Rousseaux vastaan komissio.


text:
Fail (inglise keeles file) on nimeline ja terviklik andmekogum, mis on salvestatav, loetav, kopeeritav ja kustutatav arvuti välismälust. Faile võib avada, muuta ja kopeerida lõpmatult palju kordi. Failidesse andmete salvestamine on võrreldav sõnade kirjutamisega paberile. Failidega töötamine toimub üldjuhul operatsioonsüsteemide abil.
 On olemas palju erinevaid failitüüpe, iga tüüpi kasutatakse erinevatel eesmärkidel. Fail võib olla loodud selleks, et salvestada pilte, kirjalikke sõnumeid, videoid, arvutiprogramme ja muid andmeid. Mõned failitüübid saavad sisaldada korraga kahte või enamat andmete tüüpi, näiteks arhiivifailid, mis võivad sisaldada pildi-, video- ja tekstifaile.
 Kuna kaasaegsete personaalarvutite välismälus (kõvaketastel) on harilikult väga palju faile (sadu tuhandeid või isegi rohkem), siis on need pandud gruppidesse – kaustadesse, mida kasutaja saab omaduste järgi sorteerida. Igale failile on antud nimi, mille abil fail leitakse.
 Ajalugu
 Sõna "fail" pärineb ladinakeelsest sõnast filum .
 Sõna "file" rakendati arvuti mälus esimest korda 1950. aastal Radio Corporation of America reklaamis Popular Science Magazine'is, kus öeldi, et arvutuste tulemusi saab säilitada "failis", kuhu salvestatakse numbreid ja neid võib täiendada.
 Aastal 1952 oli sõna "fail" seotud perfokaartidega. Esialgu tähistati terminiga "fail" salvestusseaded, mitte selle sisu.
 Faili omadused
 Faili nimetus
 Enamikus failisüsteemides kasutatakse faili nimetust märkimiseks, millise faili juurde tehakse päring. Enamik operatsioonsüsteeme vajab failinime unikaalsust failidel, mis asuvas ühes kataloogis/kaustas, mõned operatsioonsüsteemid lubavad ühe nimetuse mitme faili jaoks.
 Windowsi operatsioonsüsteem lubab nimetada faile suur- ja väiketähtedega, numbritega, mõnede kirjavahemärkide ja tühikuga.
 Linuxi operatsioonsüsteemis on lubatud kõik sümbolid välja arvatud "/".
 MS-DOSi failide nimetuses on lubatud ainult ladina suurtähed ja numbrid.
 Failinime laiend
 Failinime laiend eksisteerib FAT16, FAT32 ja NTFS-failisüsteemides, mida kasutavad MS-DOS, DR-DOS, PC DOS, MS Windows. Laiendeid kasutatakse failitüübi määramiseks, need annavad süsteemile teada millise rakendusega seda faili avada.
 Vaikimisi on Windowsi operatsioonisüsteemil laiend peidetud.
 Põhiatribuudid
 Kellaaeg
 Faile võib sorteerida loomise, muutmise ja viimase avamise järgi.
 Faili omanik ja grupp
 Mõnes failis saab märkida faili omaniku ja omanikugrupi.
 Juurdepääsuõigused
 Mõned failisüsteemid pakuvad kasutajatele võimalust piirata juurdepääsu faili sisule.
 Toimingud failidega
 Faili avamine
 Faili sulgemine
 Faili kirjutamine – faili sisse pannakse andmed
 Faili lugemine – faili andmed pannakse mällu
 Vaata ka
 Failisüsteem
 Failihaldus
 Faililaiend
 Viited


text:
 25.1.2012
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 22/8
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) št. 61/2012
 z dne 24. januarja 2012
 o spremembi Uredbe (ES) št. 891/2009 glede upravljanja s sladkorjem iz koncesij CXL
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1234/2007 z dne 22. oktobra 2007 o vzpostavitvi skupne ureditve kmetijskih trgov in o posebnih določbah za nekatere kmetijske proizvode („Uredba o enotni SUT“) (1) ter zlasti členov 144(1), 148 in 156 v povezavi s členom 4 Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Člen 7(4) Uredbe Komisije (ES) št. 891/2009 z dne 25. septembra 2009 o odprtju in upravljanju nekaterih tarifnih kvot Skupnosti v sektorju sladkorja (2) določa, da se za sladkor iz koncesij CXL z zaporednimi številkami 09.4317, 09.4318, 09.4319, 09.4321 (določenimi za posamezne države) ter za balkanski sladkor zahtevku za uvozno dovoljenje priloži izvirnik izvoznega dovoljenja.
 (2)
 Za sladkor iz koncesij CXL z zaporedno številko 09.4320 (katera koli tretja država) izvozno dovoljenje ni potrebno.
 (3)
 S poenostavitvijo administrativnih zahtev za dostop do sladkorja iz koncesij CXL za uvoze v Unijo, tj. z odpravo zahteve po predložitvi izvoznega dovoljenja za koncesije, ki veljajo posebej za določeno državo, je mogoče spodbuditi konkurenco med izvajalci in zagotoviti boljše delovanje trga. Ker bi se za sprostitev v prosti promet še naprej zahtevala predložitev potrdila o poreklu, bi se takšna poenostavitev lahko izvedla brez poseganja v možnost držav članic, da sprejmejo potrebne ukrepe, s katerimi se lahko prepričajo, da so transakcije bile izvedene pravilno.
 (4)
 Da bi se zagotovil neoviran prehod na poenostavljene administrativne zahteve, bi bilo primerno predvideti, da se njihova uporaba odloži do 1. februarja 2012.
 (5)
 Uredbo (ES) št. 891/2009 je treba zato ustrezno spremeniti.
 (6)
 Upravljalni odbor za skupno ureditev kmetijskih trgov ni dal svojega mnenja v roku, ki ga je določil njegov predsednik –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 V členu 7 Uredbe (ES) št. 891/2009 se odstavek 4 nadomesti z naslednjim:
 „4. Za balkanski sladkor se zahtevku za uvozno dovoljenje priloži izvirnik izvoznega dovoljenja v skladu z vzorcem iz Priloge II, ki ga izdajo pristojni organi zadevne tretje države. Količina, navedena v zahtevkih za uvozna dovoljenja, ne sme presegati količin iz izvoznih dovoljenj.“
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati tretji dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Uporablja se od 1. februarja 2012.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 24. januarja 2012
 Za Komisijo
 Predsednik
 José Manuel BARROSO
 (1) UL L 299, 16.11.2007, str. 1.
 (2) UL L 254, 26.9.2009, str. 82.


text:
 24.11.2007
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 283/4
 Tiesas (septītā palāta) spriedums 2007. gada 27. septembrī — Eiropas Kopienu Komisija/Portugāles Republika
 (Lieta C-5/07) (1)
 (Valsts pienākumu neizpilde - Direktīva 2003/109/EK - Trešo valstu pilsoņi, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji - Netransponēšana paredzētajā termiņā)
 (2007/C 283/05)
 Tiesvedības valoda — portugāļu
 Lietas dalībnieki
 Prasītāja: Eiropas Kopienu Komisija (pārstāvji — M. Condou-Durande un P. Guerra e Andrade)
 Atbildētāja: Portugāles Republika (pārstāvji — L. Fernandes un F. Fraústo de Azevedo)
 Priekšmets
 Valsts pienākumu neizpilde — Aktu, kas vajadzīgi, lai izpildītu Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji (OV L 16, 44. lpp.), prasības, nepieņemšana paredzētajā termiņā
 Rezolutīvā daļa
 1)
 Paredzētajā termiņā nepieņemot nepieņemot normatīvus un administratīvus aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Padomes 2003. gada 25. novembra Direktīvas 2003/109/EK par to trešo valstu pilsoņu statusu, kuri ir kādas dalībvalsts pastāvīgie iedzīvotāji, prasības, Portugāles Republika nav izpildījusi pienākumus, ko tai uzliek šī direktīva;
 2)
 Portugāles Republika atlīdzina tiesāšanās izdevumus.
 (1) OV C 42, 24.2.2007.


type: contracts

text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 21998D1008(01)
 Official Journal L 272 , 08/10/1998 P. 0001 - 0002
 Id-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEENru 1/98tat-30 ta' Jannar 1998li temenda l-Anness IX (Servizzi Finanzjarji) u l-Anness XIX (Protezzjoni tal-Konsumatur) għall-Ftehim taż-ŻEEIL-KUMITAT KONĠUNT TAŻ-ŻEE,Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar iż-Żona Ekonomika Ewropea, kif aġġustat bil-Protokoll li jaġġusta l-Ftehim għaż-Żona Ekonomika Ewropea, minn hawn iżjed 'il quddiem issir referenza għalih bħala l-Ftehim, u b'mod partikolari l-Artikolu 98 tiegħu,Billi l-Anness IX għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 53/96 ta' l-4 ta' Ottubru 1996 [1];Billi l-Anness XIX għall-Ftehim ġie emendat bid-Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE Nru 34/96 tal-31 ta' Mejju 1996 [2];Billi d-Direttiva 97/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta' Jannar 1997 dwar trasferimenti ta' kreditu li jinvolvu aktar minn pajjiż wieħed tal-fruntiera [3] għandha tiġi inkorporata fil-Ftehim;Billi d-Direttiva 97/5/KE għandha tapplika wkoll għal trasferimenti ta' kreditu li jinvolvu aktar minn pajjiż wieħed tal-fruntiera fil-munita tal-Liechtenstein, ta' l-Islanda u tan-Norveġja;Billi d-Direttiva 97/5/KE għandha tiġi inkorporata fl-Anness IX u għandha tiġi elenkata għal għanijiet ta' informazzjoni biss, fl-Anness XIX għall-Ftehim,IDDEĊIEDA KIF ĠEJ:Artikolu 1Il-punt li ġej għandu jiġi mdaħħal wara l-punt 16 (Direttiva tal-Kunsill u tal-PE 95/26/KE) fl-Anness IX għall-Ftehim:"16a. 397 L 0005: Id-Direttiva 96/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill tas-27 ta' Jannar 1997 dwar trasferimenti ta' kreditu li jinvolvu aktar minn pajjiż wieħed tal-fruntiera (ĠU L 43, ta' l-14.2.1997, p. 25).Id-dispożizzjonijiet tad-Direttiva għandhom, għall-għanijiet tal-Ftehim preżenti, jinqraw bl-addattamenti li ġejjin:(a) fl-Artikolu 1, il-kliem "muniti ta' l-Istati Membri" għandhom jiġu mibdulin bi "muniti ta' l-Istati Membri u ta' l-Istati ta' l-EFTA";(b) l-Artikolu 2(ċ) għandu jiġi mibdul b'li ġej:"istituzzjonijiet finanzjarji" tfisser:- istituzzjonijiet ta' kreditu kif definiti fl-ewwel inċiż ta' l-Artikolu 1 tad-Direttiva 77/780/KEE,- impriżi ta' l-assigurazzjoni kif definiti fl-Artikolu 1, punt (a) tad-Direttiva 92/49/KEE,- impriżi ta' l-assigurazzjoni kif definiti fl-Artikolu 1, punt (a) tad-Direttiva 92/96/KEE,- UCITS kif definiti fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 85/611/KEE,- ditti ta' investiment kif definiti fl-Artikolu 1(2) tad-Direttiva 93/22/KEE,- impriżi oħra li l-attivitajiet tagħhom huma simili għal dawk ta' l-impriżi li hemm referenza għalihom fl-inċiżi preċedenti jew li l-attività prinċipali tagħhom hija li tikseb ishma ta' attività finanzjarja jew li tittrasforma pretensjonijiet finanzjarji.".Artikolu 2Il-punt li ġej għandu jiġi mdaħħal wara l-punt 7b (Direttiva 94/47/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill) fl-Anness XIX għall-Ftehim:"7c. 397 L 0005: Id-Direttiva 96/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill [4] tas-27 ta' Jannar 1997 dwar trasferimenti ta' kreditu li jinvolvu aktar minn pajjiż wieħed tal-fruntiera (ĠU L 43, ta' l-14.2.1997, p. 25).".Artikolu 3It-testi tad-Direttiva 97/5/KE tal-Parlament Ewropew u tal-Kunsill fil-lingwa Islandiża u f'dik Norveġiża, li huma annessi għall-verżjonijiet rispettivi tal-lingwa għal din id-Deċiżjoni, huma awtentiċi.Artikolu 4Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ nhar l-1 ta' Frar 1998, sakemm ikunu saru n-notifiki kollha taħt l-Artikolu 103(1) tal-Ftehim lill-Kumitat Konġunt taż-ŻEE.Artikolu 5Din id-Deċiżjoni għandha tiġi ppubblikata fit-Taqsima taż-ŻEE ta', u fis-Suppliment taż-ŻEE għall-Ġurnal Uffiċjali tal-Komunitajiet Ewropej.Magħmula fi Brussel, 30 ta' Jannar 1998.Għall-Kumitat Konġunt taż-ŻEEIl-PresidentF. Barbaso[1] ĠU L 21, tat-23.1.1997, p. 8.[2] ĠU L 237, tad-19.9.1996, p. 41.[3] ĠU L 43, ta' l-14.2.1997, p. 25.[4] Elenkati hawnhekk għal għanijiet ta' informazzjoni biss. Għal applikazzjoni, ara l-Anness IX.--------------------------------------------------


type: other

text:
Keratin Protect tiesintuvas | Remington
 Jūsų registruota prekė
 Mėgaukitės savo pratęsta garantija. Dabar galite atspausdinti arba išsaugoti savo registracijos patvirtinimą žemiau. Taip pat galite čia užsiregistruoti kitą produktą.
 · Spausdinti / Išsaugoti PDF formate
 Norėdami išsaugoti patvirtinimą, paspauskite spausdinimo mygtuką ir pakeiskite spausdinimo paskirtį į "Išsaugoti PDF formate", kad išsaugotumėte savo duomenis PDF faile.
 · Registruoti naują produktą
 Tinkliniai skustuvai
 Rotoriniai skustuvai
 Kirpimo mašinelės
 Barzdos kirpikliai
 Asmeninės kirpimo mašinelės
 Kūno plaukų kirpikliai
 Ausų ir nosies plaukų šalinimas
 Veido valymo šepetys vyrams
 Grožis ir gera savijauta
 Plaukų priežiūr
 Kirpikliai
 Veido valymo šepetėliai
 Pedikiuras
 Registruokite savo produktą internete
 Keratin Protect tiesintuvas
 S8450
 Pridėti punktą
 Švelnūs, tiesūs, labai blizgantys plaukai atrodo subtiliai. Tačiau kartais reguliarus tiesinimas turi žalingą poveikį. Jei plaukus reguliariai ištiesinate aukštoje temperatūroje, kaip rezultatas, gali būti sausi plaukai su lūžinėjančiais galiukais.
 Išreikšk savo unikalų stilių, nepažeidžiant jūsų plaukų sveikatos su Keratin Protect tiesintuvu - ištiesinimo prietaisas, kuris padeda išlaikyti ilgalaikį stilių ir sveiką išvaizdą.
 Keratinas ir migdolų aliejus infuzuoti į pažangią Keratin Protect tiesintuvo keramiką, perduoda medžiagas į plaukus modeliavimo metu, paliekant sveiką išvaizdą, blizgesį ir žavingumą.
 Bronzos ir rožinės aukso spalvos ištiesinimo prietaisas turi 9 temperatūros nustatymus, kad galėtumėte reguliuoti temperatūrą pagal savo plaukų tipą. PRO + nustatymas leidžia nustatyti sveikesnę temperatūrą 185 ° C – tiems, kas rūpinasi plaukų sveikata.
 "Remington Keratin Protect" kolekcija yra novatoriškas įrankių asortimentas, kuris padeda išlaikyti jūsų plaukus stiprias ir stilingais, taip pat pažangi keramika su keratinu ir migdolų aliejumi, skirta elegantiškiems ir blizgantiems plaukams.
 • Pažangia keramika dengtos plokštės, su keratinu ir migdolų aliejumi
 • Skaitmeninis temperatūros indikatorius
 • 9 parametrai 150 ° C - 230 ° C
 • "Pro +" nustatymas sveikam modeliavimui
 • Greitai įkaista per 15 sekundžių
 • Plaukiojančios plokštės, skirtos tolygiam plaukų suspaudimui
 • Turbo funkcija
 • Temperatūros užrakinimo funkcija
 • Automatinis išjungimas po 60 minučių
 • Plokštelių užraktas saugojimui
 • Karščiui atsparus maišas
 • Pasaulinė įtampa
 • Pasukamasis laidas ES 1.8M
 • 5 metų garantija
 Parsisiųsti vartotojo vadovą
 Tai pat rekomenduojame
 Čia kelėta produktų, kuriuos mes jums rekomenduojame įsigyti su pasirinktu produktu.
 Keratin Protect 2200W plaukų džiovintuvas
 AC8820
 Keratin Protect Intelligent tiesintuvas
 S8598
 Keratin Protect sukamasis plaukų formavimo prietaisas
 Keratin Protect džiovintuvas
 Mes naudojame slapukus siekdami pagerinti vartotojo patirtį. Galite sužinoti daugiau apie mūsų slapukų politiką Čia
 Užsiprenumeruoti mūsų naujienlaiškį
 Gauti patarimus, Pasiūlymai ir produktai
 SLAPUKU STRATEGIJA
 ©2019 Spectrum Brands INC. Visos teisės saugomos.


text:
 13.4.2015
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 118/40
 Acțiune introdusă la 12 februarie 2015 – Tronios Group International/OAPI – British Sky Broadcasting Group (SkyTec)
 (Cauza T-77/15)
 (2015/C 118/51)
 Limba în care a fost formulată acțiunea: neerlandeza
 Părțile
 Reclamantă: Tronios Group International BV (Breda, Țările de Jos) (reprezentanți: R. van Leeuwen și H. Klingenberg, avocați)
 Pârât: Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI)
 Cealaltă parte din procedura care s-a aflat pe rolul camerei de recurs: British Sky Broadcasting Group plc (Isleworth, Regatul Unit)
 Datele privind procedura în fața OAPI
 Titularul mărcii în litigiu: Tronios Group International BV
 Marca în litigiu: marca comunitară verbală „SkyTec”
 Procedura care s-a aflat pe rolul OAPI: procedură de declarare a nulității
 Decizia atacată: Decizia Camerei a patra de recurs a OAPI din 28 noiembrie 2014 în cauza R 1681/2013-4
 Concluziile
 Reclamanta solicită Tribunalului:
 —
 anularea deciziei atacate și respingerea cererii de declarare a nulității formulate de British Sky Broadcasting Group;
 —
 obligarea British Sky Broadcasting Group la plata cheltuielilor de judecată aferente prezentei proceduri și procedurilor anterioare în fața OAPI.
 Motivele invocate
 —
 încălcarea articolului 54 alineatul (2) din Regulamentul nr. 207/2009;
 —
 încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul nr. 207/2009.


text:
 8.10.2015
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 263/42
 ROZHODNUTIE SPOLOČNÉHO VÝBORU EHP
 č. 250/2014
 z 13. novembra 2014,
 ktorým sa mení Protokol 31 k Dohode o EHP o spolupráci v špecifických oblastiach mimo štyroch slobôd [2015/1809]
 SPOLOČNÝ VÝBOR EHP,
 so zreteľom na Dohodu o Európskom hospodárskom priestore (ďalej len „Dohoda o EHP“), a najmä na jej články 86 a 98,
 keďže:
 (1)
 Je vhodné pokračovať v spolupráci zmluvných strán Dohody o EHP na činnostiach Únie financovaných zo všeobecného rozpočtu Európskej únie v oblasti budovania, fungovania a rozvoja vnútorného trhu.
 (2)
 Je vhodné, aby táto spolupráca pokračovala aj po 31. decembri 2013 bez ohľadu na to, kedy bude toto rozhodnutie prijaté alebo či bude po 10. júli 2014 oznámené splnenie prípadných ústavných požiadaviek nevyhnutných pre prijatie tohto rozhodnutia.
 (3)
 Subjekty usadené v štátoch EZVO by mali mať právo zúčastňovať sa na činnostiach, ktoré sa začali pred nadobudnutím účinnosti rozhodnutia Spoločného výboru EHP pripojeného k tomuto rozhodnutiu. Náklady na takéto činnosti, ktorých vykonávanie sa začalo po 1. januári 2014, možno považovať za oprávnené za rovnakých podmienok ako náklady, ktoré vznikli subjektom usadeným v členských štátoch EÚ za predpokladu, že toto rozhodnutie nadobudne účinnosť pred koncom príslušnej akcie.
 (4)
 Protokol 31 k Dohode o EHP by sa preto mal zmeniť tak, aby umožňoval pokračovanie tejto rozšírenej spolupráce po 31. decembri 2013,
 PRIJAL TOTO ROZHODNUTIE:
 Článok 1
 Článok 7 Protokolu 31 k Dohode o EHP sa mení takto:
 1.
 Za odsek 8 sa vkladá tento odsek:
 „9. Štáty EZVO sa od 1. januára 2014 podieľajú na činnostiach Únie týkajúcich sa nasledujúcich rozpočtových položiek vo všeobecnom rozpočte Európskej únie na finančný rok 2014:
 —
 rozpočtová položka 02 03 01:‚Fungovanie a rozvoj vnútorného trhu najmä v oblastiach oznamovania, vydávania osvedčení a odvetvovej aproximácie‘,
 —
 rozpočtová položka 12 02 01:‚Budovanie a rozvoj vnútorného trhu‘.
 Náklady vzniknuté pri činnostiach, ktorých vykonávanie sa začne po 1. januári 2014, sa môžu považovať za oprávnené od začiatku akcie podľa dohody o grante alebo rozhodnutia o grante za predpokladu, že rozhodnutie Spoločného výboru EHP č. 250/2014 z 13. novembra 2014 nadobudne účinnosť pred skončením príslušnej akcie.“
 2.
 Slová „odsekoch 5, 6, 7 a 8“ v odsekoch 3 a 4 sa nahrádzajú slovami „odsekoch 5 až 9“.
 Článok 2
 Toto rozhodnutie nadobúda účinnosť dňom nasledujúcim po doručení posledného oznámenia podľa článku 103 ods. 1 Dohody o EHP (1).
 Uplatňuje sa od 1. januára 2014.
 Článok 3
 Toto rozhodnutie sa uverejní v oddiele EHP Úradného vestníka Európskej únie a v dodatku EHP k Úradnému vestníku Európskej únie.
 V Bruseli 13. novembra 2014
 Za Spoločný výbor EHP
 predseda
 Kurt JÄGER
 (1) Ústavné požiadavky neboli oznámené.