type: other

text:
ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? | SvJT
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER?
 I det jeg takker Professor BORUM for hans anerkendende og indgaaende Afhandling om min Bog i »Svensk Juristtidning» 1944, S. 375—399, og det store Arbejde, han har nedlagt heri, vil jeg gerne dertil knytte nogle Bemærkninger paa Punkter, hvor jeg ikke er helt enig med ham. Dette gælder ganske særlig et Hovedpunkt i hans Betragtninger, nemlig Problemet om, hvorvidt Retslærens de lege ferenda Undersøgelser kan opfattes som objektiv Videnskab eller ej. Professor Borums Opfattelse er her tildels beslægtet med den Opfattelse, som i Sverrig er fremsat af HÄGERSTRÖM, og som senere særlig er uddybet af Professor LUNDSTEDT og Professor OLIVECRONA.
 Forinden jeg gaar over til dette Grundproblem, vil jeg først i al Korthed fremsætte nogle Bemærkninger til enkelte mere specielle Punkter i Professor Borums Artikkel.
 I min Fremstilling af Retslærens almindelige Del har jeg bl. a. behandlet de menneskelige Viljeserklæringer og har her først behandlet de offentlige Viljeserklæringer, saasom Love, Anordninger, Domme o. l., og dernæst private Viljeserklæringer, Løfter, Kontrakter, Testamenter o. l. Professor Borum mener, at der ikke vindes noget ved at behandle de private og offentlige Viljeserklæringer under den fælles Synsvinkel: Viljeserklæringer (S. 381). Heri kan jeg ikke være enig. For det første er det altid systematisk rigtigt i Videnskaben at behandle de Grupper af Fænomener, der har fælles Kendemœrker, i samme Afsnit af den videnskaplige Fremstilling. Selvom der ikke kan opstilles fœlles Love og Regler for visse Grupper med fælles Kendemærker, giver det Klarhed at behandle dem i samme Afsnit, dersom disse Grupper rejser en Række fælles Spørgsmaal. I Botanikken behandles saaledes med Rette de Planter, der har Støvdragere og Kronblade
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 743
 VINDING KRUSE. 743i samme Afsnit, selvom de forskellige Undergrupper har et meget varierende Antal af Støvdragere og Kronblade. Paa samme Maade rejser hele Gruppen af Viljeserklæringer, baade de offentlige og de private, en Række ganske ensartede Spørgsmaal, nemlig: fra hvilket Tidspunkt eller Stadium i Viljeserklæringens Tilblivelse faar Viljeserklæringen Retsvirkning? Hvilket er det retslig bindende i Viljeserklæringen, dennes Ord eller Viljen hos Erklæringens Afgiver eller Forventningen hos Erklæringens Modtager? o. fl. a. Men dernœst kan der endog findes ialtfald én fælles Lov for alle Viljeserklæringer, som man kan betegne som disses Grundlov, nemlig: det er Viljeserklæringens Ord, naturligt og objektivt forstaaet, der er retslig afgørende, og ikke Vilje og Forventning hos henholdsvis Viljeserklæringens Afgiver eller Modtager. Denne Grundlov gælder for alle Viljeserklæringer, baade for offentlige og private. Aarsagerne hertil er mange, men navnlig, at Hensynet til Trygheden i Retslivet paa alle Omraader kræver denne Grundlov gennemført som Hovedregel. Netop dette, at vidtrœkkende Erfaringer fra store forskellige Omraader peger i samme Retning, giver for alle Viljeserklæringer Hovedreglen en særlig Styrke.
 Professor Borum har iøvrigt ganske Ret i, at naar jeg ved Viljeserklæringens Problemer sondrer bl. a. mellem Stadier og Retsvirkninger, medtages de første naturligvis kun for, at man nøje skal gøre sig klart, til hvilket Stadium eller Tidspunkt man vil knytte den enkelte Retsvirkning.
 Angaaende Emnet: Retsbrudet vil jeg bemærke, at det er hensigtsmæssigt at sondre mellem Retsgodet og den retstridige Handling, idet man derved klart faar sondret mellem 2 forskellige reale Lovgiverhensyn. Fordi et Gode maa anerkendes som et Retsgode, er det ikke dermed givet, at det skal have Beskyttelse overfor alle Handlinger, der krænker Godet. Eksempelvis kan nævnes, at en Persons Erhverv, som jeg nærmere har paavist i Retslæren, sikkert maa anses for et Retsgode, idet det bl. a. er beskyttet imod illojale Konkurrencehandlinger, mod visse Arter af Boycothandlinger, og mod visse Udtalelser, der skader vedkommendes Erhverv. Men det er i Reglen ikke beskyttet mod andre skadende Handlinger f. Eks. en Konkurrence, der skader eller maaske endog helt ødelegger den paagældendes Erhverv.
 Sondringen mellem Integritetskrœnkelser og andre Krænkelser har kun Værdi, hvis den 1) er naturlig og 2) indebærer den
 744 VINDING KRUSE.Forskel i Retsvirkningen, som man har paastaaet, nemlig, at Ansvarsreglernes Værn i adskillige Tilfælde rækker mindre vidt udenfor Integritetskrænkelser end ved Integritetskrænkelser. Ad 1). Sondringen er ikke naturlig, og Sammenligningsgrundlaget bliver skævt, naar man fra Integritetskrænkelser, ved Angreb paa en Persons Legeme og Ting, paa Forhaand udelukker Angreb ved ikke-fysiske Midler, men ved de andre Krænkelser — af Ære, Frihed, Erhverv o. l. — maa medtage de sidstnævnte Midler, ti i saa Fald er det klart, at der bliver et relativt færre Antal Handlinger, der rammes ved disse andre Krænkelser end ved Angreb paa Person og Ting. Hvis man derimod stiller baade Angreb paa Person og Ting og Angreb paa Ære, Frihed, Erhverv o. l. ganske lige i saa Henseende, vil det vise sig, at ved begge Grupper af Goder er det et svagt Vœrn efter den gældende Ret mod Angreb ved ikke-fysiske Midler. M. a. O. ad 2): Forskellen i Retsvirkningen eksisterer i Realiteten ikke. Et Eksempel vil bedst vise dette. Retsgodet: Livet er efter gældende Ret ikke beskyttet mod de Angreb, som f. Eks. Fabrikanterne under den industrielle Revolution gjorde paa Kvinders og Børns Liv og Helbred ved hensynsløs Udnyttelse af disses Arbejdskraft, og de Næringsdrivendes Erhverv er under den samme Retsorden ikke beskyttet mod, at et kapitalstærkt Foretagende hensynsløst konkurrerer dem ud i økonomisk Ruin. Der er altsaa ved begge Arter af Retsgoder den samme svage Retsbeskyttelse mod Angreb ved ikkefysiske Midler. Men under en Fremtidens Retsorden maa, som jeg i Retslæren har søgt at vise, Problemet ved begge disse Retsgoder tages op til samfundsmæssig Behandling.
 M. H. t. Skade, der voldes ved Konkurrence i Erhvervslivet, foreligger der en Misforstaaelse. Jeg fremhæver selv, at jeg ikke anser det for sandsynligt, at man under den gældende Retsordning kan naa til at beskytte de mindre Handlende mod et storkapitalistisk Foretagendes Ødelæggelse av disse gennem Konkurrence, men at man under den gældende Retsordning formentlig kun kan naa til at paalægge Erstatning i et saadant Tilfælde, hvis Stor-Forretningens Indehaver forsœtlig som Led i en personlig Forfølgelse ødelægger den andens Forretning, Retslæren S. 391—92. Det fremgaar dernæst af Afsnittet i min Bog om en ny Fremtidens Retsordning for Erhvervslivet, at baade Forholdet mellem Stor-Forretninger og mindre næringsdrivende, og idetheletaget mellem næringsdrivende indenfor bestemte lokale Om-
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 745
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 745raader maa nærmere reguleres af den centrale Erhvervsmyndighed, jeg foreslaar oprettet, idet den nuværende planløse Oprettelse af Butikker og den ødelæggende Konkurrence bør ophøre og afløses af en rationel planøkonomisk Ordning af Butikshandelen, og idetheletaget af Erhvervenes Fordeling i de lokale Distrikter.
 — Naar jeg tager til Orde for at udvide Erstatningsansvaret til at gælde, hvad jeg kalder for Promille-Tilfælde, men samtidig bemærker, at man jo kan tegne en Ansvarsforsikring, mener Professor Borum, at det da ikke ses, hvad man opnaar ved en Udvidelse af Ansvaret udover de bidtidige Grænser for dette. Dertil maa bemærkes, at Ansvarsforsikring jo aldrig gælder mod forsætlige Retsbrud, og at det netop ved forsætlige Retsbrud er gavnligt, at selve Ansvarsgrænsen, Forudseelighedsfeltet drages saa vidt som muligt, nemlig som omfattende alle de Skader, som et samvittighedsfuldt og for Næstens Vel omhyggeligt Menneske kunde forudse som Følger af Handlingen.
 Med denne Ansvarsgrundsætning som Ledesstjerne behøver man kun paa enkelte særlige Omraader, f. Eks. ved Automobilog Jernbanefærdsel og Luftfart, at give visse særlige Regler om Bevisbyrden. — Jeg er iøvrig enig med Professor Borum i, at Automobilisten og Fabrikherren, der uden bevist Skyld er kommen til at gøre Skade, ikke juridisk bør anbringes i samme Klasse som Voldsmanden og Æreskænderen. Men det gør de heller ikke, selvom man erklærer den Skade, de har voldt, for retstridig og som Følge deraf for erstatningspaadragende, ti i Modsætning til Voldsmanden og Æreskænderen bliver de jo ikke straffet.
 Min ældre Fremstilling af Arbejskonflikter, der delvis er optaget i Retslæren, har jeg i vidt Omfang ført à jour med nyere engelsk, fransk og tysk Retspraksis og Lovgivning og med nyere Litteratur idethele. Jeg har saaledes ogsaa fremhævet og taget Hensyn til RAGNAR BERGENDALS Betænkning af 1933 (jfr. Retslæren S. 1197—1199).
 Med Hensyn til Aktieselskabsforhold vil jeg blot bemærke, at jeg ikke har paastaaet, at de nuværende Bestyrelser i de store Aktieselskaber ikke tilfører disse nogen Art af Sagkundskab (S. 394). Jeg har kun sagt, at Bestyrelsesmedlemmer ofte ikke repræsenterer nogen Sagkundskab, og dette turde være ubestridligt. Men der findes naturligvis mange Medlemmer af de nuværen-
 746 VINDING KRUSE.de Bestyrelser, der i høj Grad besidder Sagkundskab, baade teknisk, merkantil, forsikringsmæssig, juridisk, nationaløkonomisk Sagkundskab. Disse Bestyrelsesmedlemmer er vel egnede til at virke videre i Aktieselskabernes Bestyrelser under den af mig foreslaaede Erhvervsretsordning. Mine Erfaringer om, at kyndige og uafhængige Revisorer meget vel i de gamle indarbejdede Selskaber kan erstatte det Rudiment, der hedder Generalforsamlinger, og være en langt bedre Kontrol end disse, har jeg dels fra Forhold i Danmark og dels fra The Chartered Accountants i England, hvor jeg har opholdt mig i lang Tid. Disse Accountants nyder i England den største Anseelse, og deres velbegrundede aarlige Betænkning og saglig objektive Kritik af de større engelske Aktieselskaber har vist sig at være af den største Værdi, ikke blot for Selskabernes Kreditorer og Medkontrahenter, men ogsaa for selve Selskabernes Direktioner og Bestyrelser. Saadanne sagkyndige og uafhængige Revisorer er vi hos os ved at faa gennem den opvoksende Stab af dygtige yngre statsautoriserede Revisorer, hvis Uddannelse er meget grundig og indgaaende.
 — Hvad Appelsystemet i Straffesager angaar (S. 398), maa det tages i Betragtning, at jeg foreslaar, at Dommere og Fængselsdirektører skal være de samme Personer — ligesom Overlægerne ved Hospitalerne —, og at den kyndige Domstol i Straffesager, som jeg foreslaar sammensat af Jurister med Læger og erfarne Pædagoger som Meddommere, skal kunne ændre Behandlingen, derunder ogsaa forkorte Straffetiden paa eget Initiativ (men derimod ikke forlænge den), derunder ogsaa lade Straffen bortfalde, saafremt nye Beviser e. l. taler derfor.
 M. H. t. mit nye Forslag til en Statsforfatning kan jeg ikke være enig i, at den kun skulde være en Skitse (S. 396). Jeg har for det første givet en indgaaende Begrundelse af en ny Magtfordelingslære, Tomagts-Delingen istedetfor Montesquieu's Tremagts-Deling, og dernæst har jeg udførlig begrundet, at jeg ikke kan slutte mig til en korporativ Forfatning. Den Lovforsamling, jeg foreslaar, Rigsraadet for Lovgivningssagers Behandling, skal efter mit Forslag bestaa ikke blot af Repræsentanter for Erhversorganisationerne men tillige og navnlig af Repræsentanter for Rigets administrative Erfaring paa de forskellige Omraader og for den praktisk videnskabelige Tænkning. Til Motivering af, at mit Forfatningsforslag kaldes en Skitse, anfører Borum kun, at det intet nærmere indeholder om Kontrollen med Rigsforstanderen
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 747
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 747og om hans Ansvar. Dette er imidlertid fra min Side netop sket med velberaad Hu, ti det er min bestemte Opfattelse, at de højeste Statsorganer, baade Monarken og Præsidenten under de nuværende Forfatninger, og Rigsforstanderen under den kommende Forfatning, bør være hævet over ethvert retsligt Ansvar og kun staa til Ansvar overfor den offentlige Mening og deres egen Samvittighed. Der ligger en ældgammel og solid Erfaring for, at det vilde svække Statens Autoritet, om Statens Overhoved kunde drages retsligt til Ansvar.
 Borums særdeles kyndige og indgaaende Fremhævelse af min nye Indsats vedrørende Rettighedernes Systematik, en ny Rets, Erhvervsrettens Anerkendelse og Ligestilling med de nedarvede romerretlige, Personrettigheder og Ejendomsrettigheder, endvidere den sjælelige Ejendomsret og den aandelige Ejendomsret (S. 389—390), giver en instruktiv Redegørelse, som har glædet mig meget.
 Herefter vender jeg mig til det Grundproblem: om den Del af Retslæren, der giver de lege ferenda Undersögelser, maa anses for Videnskab eller ej.
 Her maa imidlertid først fremhæves, at den positive Retsvidenskab i Virkeligheden deler Skæbne med Retslærens de lege ferenda Undersøgelser, ti, som jeg nærmere har paavist i Retslærens Afsnit om Retskilderne, beror en meget stor Del af det, vi kalder positiv Retsvidenskab, udelukkende paa de lege ferenda Undersøgelser, nemlig: den nærmere Fortolkning af de mange udefinerede Ord i Lovteksterne, de mange Valg mellem Analogislutninger og Modsætningsslutninger fra Lovreglerne, Sagens Natur paa de ulovbestemte Omraader o. I.
 Om dette Grundproblem siger Professor Borum, at man ikke i Etikken og Retslæren kan naa til saadanne sikre Resultater som i de tekniske Videnskaber og i Lægevidenskaben, ti i Etikken og Retslæren staar ofte Mening mod Mening baade m. H. t. Maal og Midler. Denne Forskel mellem de tekniske Videnskaber og Lægevidenskaben paa den ene Side og Etikken og Retslæren paa den anden Side eksisterer i Virkeligheden efter min Mening ikke, hvis man gaar dybere tilbunds i det erkendelsesteoretiske Problem, som disse Videnskabers Metoder rummer. Ogsaa i de tekniske Videnskaber og i Lægevidenskaben staar meget ofte Mening skarpt imod Mening og kan vedblive at staa der saaledes i lange Tider. Man erindre blot eksempelvis den store Strid i tysk
 748 VINDING KRUSE.Lægevidenskab mellem Virchow og Koch, og i dansk Lægevidenskab mellem Faber og Rovsing. Baade i de tekniske Videnskaber og i Lægevidenskaben er der meget ofte ligesaa divergerende Meninger som i Retsvidenskaben og Etikken om, hvilke Maal man skal sætte sig, og hvilke Midler man skal anvende. De generelle Maal i Lægevidenskaben er ligesaa ubestemte som i Retslæren — den menneskelige Sundhed og det menneskelige Samfunds Vel. Indenfor den eksperimentale Biologi kæmper som bekendt i Øjeblikket vidt forskellige Anskuelser med hinanden i de mest fundamentale Spørgsmaal. Omvendt findes der i Retslæren de lege ferenda ganske som i Lægevidenskaben og Biologien adskillige Omraader, hvor der efterhaanden praktisk talt er Enighed mellem alle sagkyndige. Mange af vore juridiske Lovbetænkninger kan m. H. t. nye Fremgangsmaader i Behandlingen af visse Samfundsspørgsmaal glæde sig ved samme Objektivitet og almindelige Tilslutning blandt de sagkyndige, som Specialundersøgelser ofte nyder paa Lægevidenskabens og Biologiens Omraade.
 Men dernæst maa fremhæves, hvad der erkendelsesteoretisk rammer Kernen i hele Sagen, at den videnskabelige Metode i den eksperimentale Biologi, i Lægevidenskaben og de tekniske Naturvidenskaber er nøjagtig den samme som i Retslæren og Etikken, som jeg nærmere har paavist i min Bog: Erkendelse og Vurdering, 1942. Den Eksperimental-Biolog, der i sit Laboratorium udtænker en forbedret Metode, hvorved han til Gavn for Landbruget kan faa en vis Planteart til at spire paa en særlig Maade, eller den Lægevidenskabsmand, der i sit Laboratorium udtænker en ny Behandling af Kræft, foretager begge erkendelsesteoretisk nøjagtig den samme Tankeproces som den Retsvidenskabsmand, der finder nye forbedrede Lovregler for Løsøreomsætningen, eller den Lovkommission, der udfinder forbedrede Metoder til Bekæmpelsen af Forbrydere o. s. v. Denne Tankeproces i alle de anvendte Videnskaber har jeg i min Erkendelsesteori karakteriseret som den eksperimentale vurderende Erfaringsmetode, og den bestaar i, at man ud fra Iagttagelsen af visse Lovmæssige Sammenhæng slutter til, at hvis man sætter visse Aarsager ind, saa følger de og de biologisk eller sociologisk eller teknisk heldige Virkninger. Denne eksperimentale Tankeproces kan i alle anvendte Videnskaber ikke udtrykkes ved Ordene »er» eller »var», men ved saadanne Ord som »skal», »maa» eller »bør være», og er ved disse Udtryk kun en speciel Art af det, de generelle Na-
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 749
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 749turlove udsiger, nemlig Udsagn om en Fremtidsvirkning, om, at noget »vil vœre», og der er ikke mere Mystik eller uvidenskabeligt i Udsagnet om, at man »maa», »skal» eller »bør» gribe ind i en Plantes Spiring for at opnaa et for Landbruget gavnligt Resultat eller om, at man »bør» anvende en vis Fremgangsmaade ved Behandling af Sukkersyge eller, at man ved en Lov bør regulere Løsøreomsætningen paa en vis Maade, eller behandle visse Forbrydere paa en vis Maade, end i Newtons, Ørsteds eller Ampères Love om, at Fænomenerne »vil» opføre sig paa de og de Maader.
 Professor LUNDSTEDT kommer i sit nye dybtgaaende og skarpsindige Værk: Grundlinjer i skadeståndsrätten ogsaa ind paa dette Problem. Han udtaler her, at »Værdidomme» — at man bør gøre saaledes eller saaledes — »er og bliver et Udtryk for Følelsen af en Værdi og er følgelig bestemt af enhvers Følelseindstilling, altsaa subjektivt. Den udsiger intet om Virkeligheden, kan altsaa aldrig være sandt, aldrig være objektivt, eftersom det sande, det objektive just karakteriseres af at kunne fastsættes uafhængig af enhver Følelsesindstilling», (Lundstedt anførte Værk S. 122). Andetsteds siger Lundstedt i samme Retning: »Værdidomme kan intet have med Virkeligheden at skaffe og følgelig hverken være sandt eller falsk»; og Lundstedt mener, at det eksperimentale vurderende Eksperiment »intet kan have med Videnskab i begrebsmæssig Mening at skaffe», ti ved dette Eksperiment sammenblandes Kundskab, Viden — altsaa Videnskab — med Formaal, Stræben, Lundstedt S. 123 Noten.
 Allerede HOBBES og LOCKE fremhævede, at al Diskussion er unyttig, hvis man ikke først definerer de Ord og Begreber, hvorom man diskuterer. Og den nyeste Retning i det 20 Aaarhundredes Filosofi, den logiske Empirisme, betoner ganske det samme. Spørgsmaalet er derfor det fundamentale og enkle: naar Hägerström og hans Skole fastslaar (i de ovenfor af mig fremhævede Ord), at Værdidomme ikke har noget med Virkeligheden at gøre og ikke er Videnskab, er da Hägerströms og hans Skoles Begreb om Virkelighed og Videnskab rigtigt?
 Idet jeg iøvrig maa henvise til min udførlige Analyse af Begreberne Virkelighed og Videnskab i min Bog: Erkendelse og Vurdering, skal jeg her blot fastslaa, at de Hägerströmske Begreber om Virkelighed og Videnskab er vilkaarlige og ikke stemmer med den moderne Naturvidenskabs Begreber om Virkelig-
 750 VINDING KRUSE.hed og Videnskab. Naar en Eksperimentalbiolog i sit Laboratorium har udforsket, at hvis han i en Plantes Spiring 1) sætter Aarsag a ind, vil Virkning b indtræde, 2) til en mere gavnlig Udnyttelse af Planten i Landbrugets Tjeneste, vil Nutidens Naturvidenskab bestemt hævde, at denne Udforskning, 1) og 2), er en Udforskning af Virkeligheden og følgelig er Videnskab. Tankeprocessen 2) er Kernen i alle de anvendte Naturvidenskaber, derunder Lægevidenskaben. Den Kræftforsker, der naar til Erkendelse af, at naar 1) Aarsag a sættes ind overfor Kræftcellevævet, vil Virkning b indtræde, 2) til Bedring af de kræftsyges Tilstand, gennemgaar nøjagtig samme Tankeprocess som ovennævnte landbrugskyndige Eksperimentalbiolog.
 Ligger der nu bag denne Tankeproces en »Følelse», en subjektiv Vurdering, eller et Formaal? Og hvis dette er Tilfældet, mister Tankeprocessen saa derved Karakter af Videnskab?
 Hvis der ligger en »Følelse» bag nævnte eksperimentale Tankeproces, er det ihvertfald en Følelse af en meget abstrakt, affarvet Karakter. Hvis man sagde til nævnte Eksperimentalbiolog og Kræftforsker, at de ved deres Eksperimenter var behersket af en »subjektiv Følelse», en »subjektiv Vurdering», vilde de med Rette afvise en saadan Paastand. Vi staar her overfor abstrakte Følelser og Vurderinger om hele Menneskehedens Vel, som intet har at gøre med det, som vi i daglig Tale kalder subjektive, individuelle Følelser, saasom Had, Misundelse, Skadefryd, Kærlighed o. 1. Alle anvendte Naturvidenskaber hviler paa den almene Forudsætning, at Menneskehedens Vel skal fremmes, eller rettere: de udtaler, som jeg i min Analyse af deres Værdidomme gentagne Gange har fremhævet, ingen absolut, apriorisk Værdidom om, at Menneskehedens Vel skal fremmes, men kun, at hvis man vil fremme Menneskehedens Vel, maa man sætte de og de Aarsager ind paa de forskellige Omraader.
 Tilbage bliver altsaa denne Vurdering, dette Formaal. Dette Formaal med den eksperimentale Tankeproces har imidlertid aldrig betaget de anvendte Naturvidenskaber deres Karakter af Videnskaber.
 Men som jeg nærmere har paavist i min psykologiske Analyse i Erkendelseslæren, er det ganske den samme videnskabelige Tankeproces, der foregaar, naar jeg i etiske Undersøgelser har søgt at udforske, at hvis man vil opnaa den og den gavnlige Virkning i Menneskers Livsførelse, maa man sætte de og de Aarsa-
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 751
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 751ger ind, eller hvis man i de lege ferenda Retslæren vil opnaa den og den gavnlige Virkning for Samfundet, f. Eks. en effektiv Behandling af Forbrydere, en bedre Retsordning angaaende Omsætningen af Løsøre eller fast Ejendom, maa man sætte visse andre Aarsager ind. Den Lovkommission eller den Retsvidenskabsmand, der fremsætter Forslag i disse Retninger, er heller ikke i deres Forskning af disse Aarsager og Virkninger og deres Forslag til en gavnlig Ordning behersket af individuelle subjektive Følelser, som vi kender fra Menneskenes sædvanlige Liv, Had, Kærlighed o. 1., men af samme abstrakte, objektive Vurderinger af Menneskehedens Vel, som nævnte eksperimentelle Plantebiolog og Kræftforsker. Efter den moderne Naturvidenskabs Opfattelse falder alle de anvendte Videnskaber ind under Begrebet Videnskab. Det er derfor, jeg i min Erkendelseslære har søgt at give en saa indgaaende Analyse af den Metode, der behersker disse Videnskaber, som det har været mig muligt; og efter at det, saa vidt jeg kan se, er lykkedes mig at finde ind til og karakterisere Kernen i denne Metodes Tankeproces, som jeg har kaldt den eksperimentale vurderende Metode, og paavist, at det psykologisk og erkendelsesteoretisk er ganske den samme Metode, som maa beherske Etikken og Retslæren, har jeg formentlig Ret i min Paastand, at jeg med Paavisningen af denne vurderende Eksperimentalmetode har grundlagt Etikken og Retslæren som Videnskaber. Som jeg kort har udtrykt det: Hvis den eksperimentelle Plantepatologi og Planteøkonomi og Lægevidenskaben er Videnskaber, er Etikken og Retslæren det ogsaa.
 Og hvorfor falder de her nævnte Forskninger med Rette ind under Begrebet: Videnskab?
 Mit Svar er: 1) fordi den Livssammenhæng, de udforsker, falder ind under Begrebet: Virkelighed. Det, vi kalder: Virkelighed, bestaar ikke blot i Nutid og Fortid, i at noget er eller var, men ogsaa i Fremtid, i at noget efter de samme lovmæssige Sammenhæng, som behersker Nutid og Fortid, ogsaa i Fremtid vil være, som Naturlovene udsiger. Virkeligheden kan af den sande Videnskab ikke vilkaarlig begrænses til to Udsnit af den evig strømmende Tid, hvor Naturforskeren i samme Øjeblik udforsker baade Fortid, Nutid og Fremtid. Virkeligheden er tidmæssig ikke bivalent, men trivalent; og Naturvidenskaben vil og kan derfor ikke begrænse sin Udsagn til det indskrænkede bivalente: at noget er sandt eller falsk, men vil medtage det tredje Udsagn: at
 752 VINDING KRUSE.noget efter de lovmæssige Sammenhœng vil vœre. Og de vurderende Eksperimentalvidenskabers, de tekniske Naturvidenskabers, Lægevidenskabens, Etikkens og Retslærens Udsagn er intet andet end særlige Anvendelser af denne af Naturlovene omfattede fremtidige Sammenhæng. Ligesom mit Begreb: Videnskab, som paavist — i Modsætning til Hägerströms Begreb herom — er i Overensstemmelse med den moderne Naturvidenskabs Begreb om Videnskab, saaledes er mit Begreb: Virkelighed — ogsaa i Modsætning til Hägerströms Begreb herom — ligeledes i Overensstemmelse med Naturvidenskabens Begreb desangaaende. Den Plantebiolog eller den Kræftforsker, der i dette Nu sætter en Aarsag a ind i Livsprocessen for at fremkalde den for denne Proces gavnelige Virkning b, for ham er i dette Sekund, 1, Iagttagelse a allerede delvis Fortid og delvis Nutid; i næste Sekund, 2, er Iagttagelse b, der i forrige Sekund var Fremtid, Nutid, og i Sekund 3 Fortid. M. a. O. i Videnskaben er Virkeligheden en Sammenhæng, hvor Begrebet Tid er bortelimineret saa langt, som Lovmœssigheden i Sammenhœngen rœkker. Eller som jeg i mine Upsalaforelæsninger har udtrykt det: Videnskabens Paastande gælder ogsaa Virkeligheden i Fremtiden, forsaavidt som denne kan forudberegnes af de ved Naturlovene bestemte lovmæssige Sammenhæng (Videnskabens Begrundelse Side 40—41). Andetsteds udtrykker jeg det samme saaledes: Der er en meget stor Del af Fremtiden, vi ingen Viden har om, nemlig alt det, der mulig, maaske vil indtræde, men hvorom vi netop siger, at vi intet »ved». Kun den Del af Fremtiden hører med til Viden, hører under Videnskaben og dens Virkelighed, som vi med Sikkerhed eller stor Sandsynlighed kan forudberegne; men dette vil sige: alt det, der vil ske ifølge de videnskabelig konstaterede lovmœssige Sammenhœng. Herpaa beror da Naturlovene, og herpaa beror altsaa ogsaa alle anvendte eller vurderende Eksperimentalvidenskabers videnskabelige Karakter. Med den Begrænsning kan vi altsaa fastslaa, at Virkelighed, Erfaring, Viden ogsaa omfatter Fremtiden». (Erkendelse og Vurdering S. 299.) De anvendte Videnskaber skaber en ny Virkelighed.
 Men dernæst er mit Svar: 2) Selvom man vil mene, at de anvendte Videnskaber ved at gaa ud over at iagttage og beskrive Virkelighedssammanhængen, ved at gribe aktivt ind i dennes Aarsager og Virkninger og derved skabe en ny Virkelighed til Gavn for Menneskeheden, gaar ud over Virkeligheds-Skildring eller Forsk-
 ER RETSLÆREN OG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 753
 ER RETSLÆREN CG DEN POSITIVE RETSVIDENSKAB VIDENSKABER? 753ning i snevrere Forstand, saa ophører disse Videnskaber jo ikke derved at være Videnskab. Det er et ganske vilkaarligt Postulat, at Begrebet Videnskab alene skal omfatte Iagttagelse og Beskrivelse af Virkelighedssammenhæng, og ikke maa omfatte den planmæssige og systematiske Udnyttelse af de lovmæssige Virkelighedssammenhæng, disses Aarsager og Virkninger. De anvendte tekniske Naturvidenskaber og Lægevidenskaben er jo forlængst almindelig anerkendt at falde ind under Begrebet Videnskab, men disse Videnskabers hele Opgave bestaar jo netop i den systematiske, planmæssige, eksperimentale Udnyttelse af de lovmæssige Virkelighedssammenhæng til Gavn for Menneskeheden.
 Med ovenstaaende er da formentlig godtgjort, at baade Hägerströms Virkeligheds-Begreb og Begreb Videnskab er for snævert og forlængst tilsidesat af den moderne Naturvidenskab. Videnskabens Domme er altsaa ikke alene, 1) at noget er sandt eller falsk, men tillige, 2) at noget sandsynligvis efter de lovmæssige Sammenhæng vil vise sig sandt eller falsk, og 3) at noget, nemlig en Indgriben i de lovmæssige Sammenhæng, sandsynligvis vil vise sig rigtig, hensigtsmæssig til Gavn for Menneskeheden.
 Mine Anskuelser om Begreberne Virkelighed — Videnskab og Etikken og Retslæren kan da i kort Sammenfatning udtrykkes i følgende Paastande: Gennem min Paavisning af, hvad jeg har kaldt Grundlags-Illusionen i den hidtidige Erkendelseslære, er det blevet muligt at naa til en objektiv, almengyldig Bestemmelse af Begrebet Virkelighed nemlig som: alle Sanseiagttagelser og Selviagttagelser i lovmæssige Sammenhæng i indbyrdes Korrelation, og af Begrebet Videnskab, nemlig som: den menneskelige psykiske Proces, der behandler denne Virkelighed. Disse lovmæssige Sammenhæng er baade fortidige, nutidige og fremtidige, i een Strøm; og de kan baade være rent naturmæssige eller saadanne, hvor Mennesker ved Redskaber, Maskiner, Apparater eller psykiske Indgreb sætter visse Aarsager ind for at fremkalde visse Virkninger, være sig i eksperimentale konstaterende Øjemed eller i eksperimentale vurderende Øjemed. De sidstnævnte lovmæssige Sammenhæng, som bestemmes af den vurderende Eksperimentalmetode, er den Virkelighed, alle anvendte Naturvidenskaber, derunder Lægevidenskaben, beskæftiger sig med: og da det ogsaa er den Virkelighed, Etikken og Retslæren beskæftiger sig med, og da de anvendte Naturvidenskaber almindelig og med Føje anses for Videnskaber, skønt de eksperimentalt griber ind i de
 48-447004. Svensk Juristtidning 1944.
 754 VINDING KRUSE.lovmæssige Sammenhæng med det Formaal at fremkalde gavnlige Virkninger, maa det samme gælde Etikken og Retslæren; og jeg har da formentlig Ret i min Paastand, at jeg efter Afdækningen af Grundlags-illusionen i den hidtidige Erkendelseslære og efter Analysen af de anvendte Naturvidenskabers vurderende Eksperimentalmetode og dennes Overførelse til Etikken og Retslæren, har grundlagt de to sidstnævnte som virkelige Videnskaber; og jeg har samtidig hermed gjort et første Forsøg til en klinisk Etik, ligesom jeg har søgt at basere Retslæren paa en saa udstrakt samfundsmæssig Eksperimentalforskning som mulig.
 Hele denne Tankegang er ganske vist revolutioner for alle nedarvede og tilvante Forestillinger; men jeg er fuldkommen overbevist om, at mine Tanker efterhanden vil vinde Anerkendelse, og al Mystik om de etiske og retslige Værdidomme vil da forsvinde. Det vil da indses, at der ikke er mere uforklarligt eller uvidenskabeligt i en etisk Forandring af en Livsførelse eller en retslig Forbedring af en Samfundsindretning end i Lægevidenskabens kirurgiske Indgreb eller Landbrugsbiologiens Forædling af Kornsorter. Disse Videnskaber bygger nemlig alle paa Naturens lovmæssige Sammenhæng; og de lovmæssige Sammenhæng er det stærkeste Kriterium paa Virkeligheden.1
 1 I Slutningen af det ovenfor anførte Værk kommer LUNDSTEDT ind paa noget, han kalder konstruktiv Retsvidenskap. Han forstaar herved Retsvidenskaben eller Retslæren de lege ferenda, og mener at kunne bygge denne på Samfundsnytten, anf. V. S 549 ff. Lundstedt ser imidlertid klart, at han med Samfundsnytten er inde i Vurderingen, Værdidommen. Men han hævder, at det, han kalder Samfundsnytten, ikke har noget etisk Anstrøg. Han vil nemlig ikke tage nogensomhelst Stilling til, hvad Mennesker bør stræbe efter, men holder sig alene til, at Menneskene faktisk i deres Helhed tilstrœber det samfundsnyttige (og han vil derfor ikke have sin Anskuelse forvekslet med den engelske Utilitarismes), anf. V.S 558 ff. Jeg kan ikke være enig med Lundstedt i, at dette er et holdbart Grundlag for en konstruktiv Retsvidenskab eller en Retslære de lege ferenda, ti ingen Videnskab kan bygge paa et Grundlag, som den ikke selv kritisk har prøvet. I den engelske Utilitarisme laa der en væsenlig Uklarhed i, at den, ialtfald hos flere af dens Tilhængere, forvekslede det, der faktisk tilstræbes, med det, der bør tilstræbes, se min Fremstilling i: Erkendelse og Vurdering S 55 ff, 59-60. Lundstedt har ganske Ret i, at hans Anskuelse ikke maa forveksles med den engelske Utilitarisme, ti han begaar ikke som denne nævnte Uklarhed, men holder sig klart til den Samfundsnytte, der faktisk tilstræbes. Men jeg kan ikke se, at man derved kan slippe for en Begrundelse af, hvorfor man vil følge den faktisk tilstræbte Samfundsnytte. Hvis man nu efter erfaringsmæssige Undersøgelser kommer til det Resultat, at den af Flertallet faktisk tilstræbte Samfundsnytte er urigtig, hvad saa? M. a. O. Grundlaget for den konstruktive Retsvidenskab eller Retslæren maa
 SvJT 1944 s. 742


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 18.10.2013
 PL
 Dziennik Urzędowy Unii Europejskiej
 L 277/5
 ROZPORZĄDZENIE WYKONAWCZE KOMISJI (UE) NR 998/2013
 z dnia 17 października 2013 r.
 w sprawie wydawania pozwoleń na przywóz czosnku w podokresie od dnia 1 grudnia 2013 r. do dnia 28 lutego 2014 r.
 KOMISJA EUROPEJSKA,
 uwzględniając Traktat o funkcjonowaniu Unii Europejskiej,
 uwzględniając rozporządzenie Rady (WE) nr 1234/2007 z dnia 22 października 2007 r. ustanawiające wspólną organizację rynków rolnych oraz przepisy szczegółowe dotyczące niektórych produktów rolnych („rozporządzenie o jednolitej wspólnej organizacji rynku”) (1),
 uwzględniając rozporządzenie Komisji (WE) nr 1301/2006 z dnia 31 sierpnia 2006 r. ustanawiające wspólne zasady zarządzania kontyngentami taryfowymi na przywóz produktów rolnych, podlegającymi systemowi pozwoleń na przywóz (2), w szczególności jego art. 7 ust. 2,
 a także mając na uwadze, co następuje:
 (1)
 Rozporządzenie Komisji (WE) nr 341/2007 (3) otwiera kontyngenty taryfowe i ustanawia zarządzanie nimi oraz wprowadza system pozwoleń na przywóz i świadectw pochodzenia czosnku i innych produktów rolnych przywożonych z krajów trzecich.
 (2)
 Ilości, w odniesieniu do których tradycyjni importerzy i nowi importerzy złożyli wnioski o pozwolenia typu „A” w ciągu pierwszych siedmiu dni października 2013 r., zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 341/2007, przekraczają dostępne ilości produktów pochodzących z Chin i Argentyny.
 (3)
 W związku z tym, zgodnie z art. 7 ust. 2 rozporządzenia (WE) nr 1301/2006, należy określić zakres, w jakim wnioski o pozwolenia typu „A” przesłane Komisji najpóźniej czternastego dnia października 2013 r. mogą zostać zrealizowane zgodnie z art. 12 rozporządzenia (WE) nr 341/2007.
 (4)
 W celu zapewnienia efektywnego zarządzania procedurą wydawania pozwoleń na przywóz niniejsze rozporządzenie powinno wejść w życie niezwłocznie po jego opublikowaniu,
 PRZYJMUJE NINIEJSZE ROZPORZĄDZENIE:
 Artykuł 1
 Wnioski o pozwolenia na przywóz typu „A” złożone zgodnie z art. 10 ust. 1 rozporządzenia (WE) nr 341/2007 w ciągu siedmiu pierwszych dni października 2013 r. i przesłane Komisji najpóźniej czternastego dnia października 2013 r. zostają zrealizowane w zależności od odsetka ilości, w odniesieniu do których złożono wnioski, określonego w załączniku do niniejszego rozporządzenia.
 Artykuł 2
 Niniejsze rozporządzenie wchodzi w życie z dniem jego opublikowania w Dzienniku Urzędowym Unii Europejskiej.
 Niniejsze rozporządzenie wiąże w całości i jest bezpośrednio stosowane we wszystkich państwach członkowskich.
 Sporządzono w Brukseli dnia 17 października 2013 r.
 W imieniu Komisji, za Przewodniczącego,
 Jerzy PLEWA
 Dyrektor Generalny ds. Rolnictwa i Rozwoju Obszarów Wiejskich
 (1) Dz.U. L 299 z 16.11.2007, s. 1.
 (2) Dz.U. L 238 z 1.9.2006, s. 13.
 (3) Dz.U. L 90 z 30.3.2007, s. 12.
 ZAŁĄCZNIK
 Pochodzenie
 Numer porządkowy
 Współczynnik przydziału
 Argentyna
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4104
 100,00 %
 —
 Nowi importerzy
 09.4099
 9,229629 %
 Chiny
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4105
 27,834562 %
 —
 Nowi importerzy
 09.4100
 0,396824 %
 Pozostałe kraje trzecie
 —
 Tradycyjni importerzy
 09.4106
 100 %
 —
 Nowi importerzy
 09.4102
 —
 „—”: Nie przesłano Komisji żadnego wniosku o pozwolenie.


type: wikipedia

text:
Level Plane fue un compañía discográfica estadounidense creada en Nueva York.
 Level Plane fue fundada en 1997 por Greg Drudy para la banda Saetia. Drudy todavía trabaja con el sello discográfico.
 Level Plane ha lanzado algunos de los álbumes más influyentes en el screamo, así como también incontables otros estilos, incluyendo dream pop, ambient noise, y rock experimental. Los discos más importantes lanzados por este sello han sido A retrospective de Saetia y Lineage Situation de la banda Neil Perry.
 Bandas
 A continuación una lista de bandas que ha creado música bajo este sello musical:
 A Day in Black and White
 Amanda Woodward
 Anodyne
 Aussitot Mort
 Books Lie
 Bright Calm Blue
 Bucket Full of Teeth
 City of Caterpillar
 Coliseum
 Envy
 Get Fucked
 Gospel
 Graf Orlock
 Hot Cross
 Kaospilot
 Lickgoldensky
 Life at these Speeds
 Light the Fuse and Run
 Malady
 Melt Banana
 Mikoto
 Muslimguaze
 Neil Perry
 North of America
 Racebannon
 Saetia
 Saviours
 Shikari
 The Fiction
 The Holy Shroud
 The Minor Times
 The One AM Radio
 Transistor Transistor
 You and I
 Enlaces externos
 Sitio oficial
 Discográficas de Estados Unidos
 Discográficas de rock de Estados Unidos
 Discográficas de ambient
 Discográficas de post-hardcore
 Discográficas de rock alternativo
 Discográficas de música experimental
 Empresas de Nueva York


text:
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.6.2017
 COM(2017) 258 final
 2017/0104(NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta
 SELETUSKIRI
 1.ETTEPANEKU TAUST
 •Ettepaneku põhjused ja eesmärgid
 Käesoleva nõukogu otsuse ettepaneku eesmärk on anda volitus sõlmida Euroopa Liidu nimel kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 218 lõikega 6 ühelt poolt Euroopa Liidu ning teiselt poolt Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (edaspidi „ASECNA“)
 1
 vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides. See on kooskõlas määrusega (EL) nr 1285/2013, mis on Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide alusakt ja mille artiklis 29 on sätestatud, et liit võib sõlmida programmide Galileo ja EGNOS raames lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega.
 EL ja Aafrika on teinud satelliitnavigatsiooni valdkonnas koostööd alates ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse elluviimise tegevuskava (2011–2013) vastuvõtmisest ELi ja Aafrika kolmandal tippkohtumisel Tripolis 2010. aasta novembris. Vajadust koostöö järele selles valdkonnas kinnitati taas 2014.–2017. aasta tegevuskavas, mis võeti vastu ELi ja Aafrika tippkohtumisel 2014. aasta aprillis.
 Uuringud on näidanud, et Aafrika mandril on sellest saadud märkimisväärset sotsiaal-majanduslikku kasu. Koostöö on kasulik ka Euroopa kosmosetööstusele, mis saab kasu laienenud turust Aafrikas, et arendada oma tehnoloogiat, rakendada uusi infrastruktuure ja kasutada satelliitnavigatsiooniteenuseid
 2
 .
 25. septembril 2014 volitas konkurentsivõime nõukogu, tuginedes komisjoni soovitusele (COM(2014) 260), komisjoni pidama liidu nimel läbirääkimisi ASECNAga rahvusvahelise lepingu üle, milles sätestatakse tingimused satelliidipõhiste tugisüsteemide (edaspidi „SBAS“) teenuste osutamiseks Aafrikas Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS alusel. Läbirääkimised algasid 2015. aasta märtsis. Nende tulemusena koostati 2016. aasta aprillis lepingu eelnõu, milles määratleti sõltumatu, kuid Euroopa süsteemil EGNOS põhineva ja ASECNA pädevuspiirkonda kuuluva SBAS-süsteemi loomiseks ja kasutamiseks vajaliku koostöö raamistik. Kooskõlas nõukogu antud volitusega sisaldab leping tehnilist osa ja käsitleb ka rahastamis- ja juhtimisküsimusi.
 Nõukogu võttis komisjoni 12. septembri 2016. aasta ettepanekule (COM(2016)574) tuginedes 21. novembril 2016 vastu otsuse (EL) 2016/2234,
 3
 millega antakse luba liidu nimel lepingu allkirjastamiseks. Euroopa Liit ja ASECNA allkirjastasid lepingu ametlikult 5. detsembril 2016 Brüsselis.
 •Kooskõla tegevusvaldkonna praegu kehtivate õigusnormidega ja teiste liidu poliitikavaldkondadega
 Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammid on oluline osa Euroopa Liidu transpordi-, eriti õhutranspordipoliitikast. Need programmid aitavad kaasa aeronavigatsiooniteenuste turvalisuse suurendamisele ja järjepidevusele, täiustades neid samal ajal majanduslikust ja keskkonnaaspektist lähtudes. Neid edendatakse rahvusvaheliselt, peamiselt selliste riikidega nagu Ameerika Ühendriigid, Hiina, Lõuna-Korea ja Iisrael sõlmitud koostöölepingute kaudu.
 Arvestades ühist kasu, mida Euroopa ja Aafrika saavad satelliitnavigatsiooniteenuste arendamisest Aafrika mandril, on Euroopa Liidu ja Aafrika aktiivne koostöö selles vallas olnud eesmärgiks juba mitu aastat paljude poliitiliste algatuste puhul, sealhulgas:
 •
 Aafrika ja ELi strateegilise partnerluse infrastruktuuri nõuanderühma ühisavaldus Euroopa Komisjoni ja Aafrika Liidu Komisjoni kolleegiumite kohtumise jaoks (Addis Abeba, 25.–26. veebruar 2016);
 •
 ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel (Brüssel, 2. ja 3. aprill 2014) vastu võetud tegevuskava (2014–2017);
 •
 ettevõtete ühisavaldus ELi ja Aafrika viiendal ärifoorumil (Brüssel, 1. aprill 2014);
 •
 Vahemere Liidu transporditeemalisel ministrite konverentsil (Brüssel, 14. november 2013) vastu võetud ühine seisukoht;
 •
 8. märtsi 2011. aasta ühisteatis Euroopa Ülemkogule, Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Partnerlus Vahemere lõunapiirkonnaga demokraatia ja ühise heaolu nimel“, KOM(2011) 200 lõplik;
 •
 komisjoni teatis „Globaalse satelliitnavigatsioonisüsteemi (GNSS) rakendusi käsitlev tegevuskava“, KOM(2010) 308 lõplik, 14. juuni 2010;
 •
 Euroopa Liidu Nõukogu eesistujariigi Belgia 16. septembril 2010. aastal korraldatud kõrgetasemelise kohtumise „Kosmose kasutamine Aafrika kodanike hüvanguks“ järeldused;
 •
 seitsmenda kosmosenõukogu resolutsioon „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine“, Brüssel, 25. november 2010;
 •
 ELi ja Aafrika kolmandal tippkohtumisel (Tripoli, 29. ja 30. november 2010) vastu võetud ELi ja Aafrika strateegilise partnerluse elluviimise tegevuskava 2011–2013;
 •
 ettevõtete ühisavaldus ELi ja Aafrika neljandal ärifoorumil (Tripoli, 26. ja 28. november 2010);
 •
 komisjoni 24. juuni 2009. aasta teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Euroopa Liidu ja Aafrika partnerlus – Aafrika ja Euroopa ühendamine: tõhusama transpordialase koostöö suunas“, KOM(2009) 301 lõplik.
 2.ÕIGUSLIK ALUS, SUBSIDIAARSUS JA PROPORTSIONAALSUS
 •Õiguslik alus
 Käesoleva ettepaneku õiguslik alus on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 172 koostoimes artikli 218 lõikega 6.
 •Subsidiaarsus
 Käesoleval juhul subsidiaarsuse põhimõtet ei kohaldata, kuna Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid kuuluvad Euroopa Liidule.
 •Proportsionaalsus
 Lepingu sätted vastavad taotletavale eesmärgile, milleks on võimaldada ASECNA-l arendada Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammi EGNOS alusel oma satelliidipõhist tugisüsteemi. Need on samuti kooskõlas ELi sooviga eksportida Aafrika mandrile oma satelliitnavigatsiooni alast oskusteavet.
 •Vahendi valik
 Siduva koostööraamistiku loomiseks sõlmitakse rahvusvaheline leping. Määruse (EL) nr 1285/2013 artiklis 29 on sõnaselgelt sätestatud võimalus sõlmida rahvusvaheliste organisatsioonidega lepinguid programmide Galileo ja EGNOS raames.
 3.SIDUSRÜHMADEGA KONSULTEERIMISE TULEMUSED
 EGNOSe satelliitnavigatsiooniteenuste kasutamist Aafrikas analüüsiti nii sotsiaal-majanduslikust kui ka tehnilisest küljest. Selle analüüsi tulemusi esitleti ja nende üle arutleti korduvalt Aafrika osalisriikidega rahvusvahelistel seminaridel, töötubades ja foorumitel, näiteks Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) AFI piirkonna kavandamise ja rakendamise piirkondlikus rühmas (APIRG).
 Euroopa Liidus on komisjon andnud nõukogu määratud erikomisjonile korrapäraselt nii suuliselt kui ka kirjalikult aru läbirääkimiste edu kohta. Lisaks hoitakse Euroopa Liidu liikmesriike kursis aruteludega ja võimaldatakse neil läbirääkimistes osaleda. Peale selle said Euroopa Liidu liikmesriigid nõukogu transpordi töörühmas – mitmeliigiline transport ja transpordivõrgustikud – teha enne läbirääkimiste lõppu lepingu eelnõu kohta märkusi. Neid märkusi on võetud arvesse lepingu lõplikus versioonis, mille allkirjastamiseks andis nõukogu loa 21. novembril 2016.
 4.MÕJU EELARVELE
 Kavandatud leping ei mõjuta mingil moel eelarvet, mis eraldati Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidele määrusega (EL) nr 1285/2013.
 Lepingus ettenähtud ASECNA infrastruktuuri rajamise ja käitamise kulud kaetakse ASECNA eelarvest, selle liikmesriikide poolt või Euroopa Liidu liikmesriikide ja rahvusvaheliste finantseerimisasutuste (Euroopa Investeerimispank, Aafrika Arengupank jne) panustest laenude või toetuste vormis.
 5.MUU TEAVE
 Lepingus sätestatakse, et lepingu haldamise ja nõuetekohase rakendamise eest vastutab ühiskomitee. Lisaks nähakse ette, et kahe lepinguosalise vahelise vaidluse korral kasutatakse vahekohtumenetlust.
 2017/0104 (NLE)
 Ettepanek:
 NÕUKOGU OTSUS
 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,
 võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 172 koostoimes artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktiga a ning lõikega 8,
 võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,
 võttes arvesse Euroopa Parlamendi nõusolekut
 ning arvestades järgmist:
 (1)Vastavalt nõukogu 21. novembri 2016. aasta otsusele (EL) 2016/2234
 4
 allkirjastati 5. detsembril 2016 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides, tingimusel et leping hiljem sõlmitakse.
 (2)Lepingu raames edendatakse aktiivselt Euroopa Liidu strateegiat, mille kohaselt on kavas Euroopa satelliitnavigatsiooni programmide abil esiteks arendada selle tehnoloogia kasutamist ja osutada sellega seotud teenuseid ASECNA pädevuspiirkonnas, eelkõige võttes ASECNA jaoks kasutusele iseseisvad satelliidipõhised tugisüsteemid (SBAS), ning teiseks ja üldisemalt edendada satelliitnavigatsiooni kasutamist Aafrika mandril.
 (3)Leping tuleks Euroopa Liidu nimel heaks kiita,
 ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:
 Artikkel 1
 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vaheline koostööleping, mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides, kiidetakse liidu nimel heaks.
 Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.
 Artikkel 2
 Nõukogu eesistuja nimetab isiku, kes on volitatud lepingu artiklis 36 ettenähtud heakskiitmiskirja Euroopa Liidu nimel hoiule andma, et väljendada Euroopa Liidu nõusolekut end lepinguga siduda.
 Artikkel 3
 Käesolev otsus jõustub [...].
 Brüssel,
 Nõukogu nimel
 eesistuja
 (1)
 ASECNA on rahvusvaheline organisatsioon, mille peakorter asub Senegalis Dakaris ning mille ülesanne on tagada lennuliikluse ohutus selle organisatsiooni 18 liikmesriigis: Beninis, Burkina Fasos, Kamerunis, Kesk-Aafrika Vabariigis, Tšaadis, Komooridel, Kongos, Côte d’Ivoire’is, Gabonis, Guinea-Bissaus, Ekvatoriaal-Guineas, Madagaskaril, Malis, Mauritaanias, Nigeris, Senegalis, Togos ja Prantsusmaal.
 (2)
 Kogu Aafrika mandril saadi sellest kulude-tulude analüüsi põhjal hinnanguliselt üle 4,8 miljardi euro sotsiaal-majanduslikku kasu, rääkimata majandusliku arengu ja piirkondliku integratsiooni valdkonnas saadud kasust, mida ei ole võimalik hinnata.
 (3)
 ELT L 337, 13.12.2016, lk 1.
 (4)
 ELT L 337, 13.12.2016, lk 1.
 ---documentbreak---
 EUROOPA KOMISJON
 Brüssel,1.6.2017
 COM(2017) 258 final
 LISA
 järgmise dokumendi juurde:
 Ettepanek: Nõukogu otsus
 Euroopa Liidu ning Aafrika ja Madagaskari Lennuohutusameti (ASECNA) vahelise koostöölepingu (mis käsitleb satelliitnavigatsiooni arendamist ja sellega seotud teenuste osutamist ASECNA pädevuspiirkonnas tsiviillennunduse huvides) sõlmimise kohta
 EUROOPA LIIDU NING
 AAFRIKA JA MADAGASKARI
 LENNUOHUTUSAMETI (ASECNA) VAHELINE
 KOOSTÖÖLEPING,
 MIS KÄSITLEB SATELLIITNAVIGATSIOONI
 ARENDAMIST JA SELLEGA SEOTUD TEENUSTE OSUTAMIST
 ASECNA PÄDEVUSPIIRKONNAS TSIVIILLENNUNDUSE HUVIDES
 EUROOPA LIIT,
 edaspidi „liit“,
 ühelt poolt
 ning
 AAFRIKA JA MADAGASKARI LENNUOHUTUSAMET,
 edaspidi „ASECNA“,
 teiselt poolt,
 edaspidi koos „lepinguosalised“,
 VÕTTES ARVESSE ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide rakenduste kasvavat arengut liidus, Aafrikas ja mujal maailmas, eriti tsiviillennunduse valdkonnas,
 VÕTTES ARVESSE, et ASECNA peamine ülesanne on osutada aeronavigatsiooniteenuseid tema vastutusalasse kuuluvates õhuruumides, korraldada neid õhuruume, avaldada aeronavigatsiooni alast teavet ning prognoosida ja edastada teavet aeronavigatsiooni meteoroloogia valdkonnas,
 TUNNISTADES liidu tsiviilotstarbeliste satelliitnavigatsiooniprogrammide Galileo ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi (EGNOS) tähtsust, nende rakendamisest tulenevat kasu ja ASECNA huvi satelliitnavigatsiooniteenuste vastu,
 TUNNISTADES et EGNOS, mis on Euroopale keskendunud piirkondlik infrastruktuur, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide edastatud vaba juurdepääsuga signaale pakkudes suuremat täpsust ja tervikkust, osutab konkreetselt tsiviillennunduse vajadustele kohandatud teenuseid,
 VÕTTES ARVESSE, et EGNOSe tehnoloogial põhinevaid teenuseid oleks tehniliselt võimalik laiendada kogu Aafrika mandrile, kui maapealsete infrastruktuuride vahel, mille eest lepinguosalised vastutavad, oleks sünergia, ning kui Aafrika kohal geostatsionaarorbiidi satelliitidele paigaldatakse EGNOSe transponderid,
 VÕTTES ARVESSE liidu kosmosenõukogu resolutsiooni „Ülemaailmsed väljakutsed: Euroopa kosmosesüsteemide täielik ärakasutamine“, mis võeti vastu 25. novembril 2010 ja milles kutsutakse Euroopa Komisjoni üles tegema koostööd Aafrika Liidu Komisjoniga, et suurendada selles valdkonnas suutlikkust ja määrata kindlaks tingimused, mille alusel võiks rakendada programmile EGNOS sarnast infrastruktuuri Aafrikas,
 VÕTTES ARVESSE Euroopa Komisjoni 26. aprilli 2007. aasta teatist Euroopa kosmosepoliitika kohta, kus peetakse eriti tähtsaks Euroopa ja Aafrika vahelist koostööd kosmosesektoris, ning Euroopa Komisjoni 4. aprilli 2011. aasta teatist „Kodanike teenistuses oleva Euroopa Liidu kosmosestrateegia väljatöötamine“, milles rõhutatakse liidu soovi teha oma teadmised ja infrastruktuurid Aafrikale kättesaadavaks ja tugevdada koostööd selle mandriga,
 VÕTTES ARVESSE ASECNA ministrite komitee 7. juuli 2005. aasta resolutsiooni nr 2005 CM 44-11, mis käsitleb satelliitnavigatsioonisüsteemide (GNSS) rakendamist ASECNAs, taotledes toetust Euroopa organisatsioonidelt, et Galileo või EGNOSe kasutuselevõtmisega täita ameti tegevusega seotud vajadusi,
 VÕTTES ARVESSE ASECNA haldusnõukogu 7. juuli 2011. aasta resolutsiooni nr 2011 CA 120-18, mis käsitleb ameti tõhusat osalemist EGNOSe/Galileo kasutuselevõtmises Aafrikas ja India ookeani piirkonnas, volitades peadirektorit võtma ühendust asjaomaste Euroopa asutustega,
 VÕTTES ARVESSE, et selle resolutsiooni rakendamise raames on ASECNA välja töötanud programmi SBAS-ASECNA, et osutada ameti pädevuspiirkonnas EGNOSe tehnoloogia alusel satelliidipõhiste tugisüsteemide (SBAS) teenuseid,
 VÕTTES ARVESSE, et liidu ja ASECNA pikaajaline koostöö satelliitnavigatsiooni valdkonnas kuulub liidu ja Aafrika strateegilise partnerluse üldisesse raamistikku, kuna 2. ja 3. aprillil 2014. aastal Brüsselis toimunud ELi ja Aafrika neljandal tippkohtumisel vastu võetud tegevuskavas on selleks, et määratleda kahe maailmajao koostööd ajavahemikus 2014–2017, plaanis eraldada pidevalt ja piisavalt inim- ja rahalisi ressursse, eesmärgiga võtta kasutusele EGNOSel põhinevad satelliitnavigatsiooni infrastruktuurid ning luua Aafrikas asjaomaste riikide jaoks EGNOSe kapitalikulu ja tegevuskulude juhtimise ja rahastamise süsteemid,
 VÕTTES ARVESSE, et ASECNA ja liit teevad juba liidu ja Aafrika strateegilise partnerluse rakendamisel koostööd Aafrika õhutranspordi sektori ja satelliiditeenuste tugiprogrammi raames, mida rahastatakse kümnendast Euroopa Arengufondist ja EGNOSe toetamiseks Aafrikas mõeldud üleaafrikalisest programmist, mida rahastatakse arengukoostöö rahastamisvahendist, eelkõige programmi EGNOS-Aafrika juhtimise ühisbüroo (JPO) loomise kaudu,
 VÕTTES ARVESSE ühist huvi liidu ja ASECNA pikaajalise koostöö vastu, mis puudutab satelliitnavigatsiooni arendamist tsiviillennunduses, ning SOOVIDES sellise koostöö ametlikku loomist,
 VÕTTES ARVESSE vajadust tagada satelliitnavigatsiooniteenuste kõrgetasemeline kaitse lepinguosaliste territooriumil,
 VÕTTES ARVESSE, et liit on loonud teatavates valdkondades abi osutamiseks oma asutused, nagu Euroopa GNSSi Agentuur Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide ja Euroopa Lennundusohutusamet tsiviillennunduse jaoks, ning et EGNOSe rakendamiseks aastatel 2014–2021 on liidu ja Euroopa GNSSi Agentuuri vahel sõlmitud delegeerimiskokkulepe,
 TUNNISTADES, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruses (EL) nr 1285/2013 Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide rajamise ja kasutamise kohta
 1
 on sätestatud, et liit on kogu programmide Galileo ja EGNOS käigus loodud või arendatud materiaalse ja immateriaalse vara omanik ning et liit võib sõlmida nende programmide raames lepinguid kolmandate riikide ja rahvusvaheliste organisatsioonidega ning et EGNOSe võimaliku väljapoole Euroopat laiendamise kulusid ei kaeta kõnealuse määruse alusel eraldatud eelarvevahenditest,
 VÕTTES ARVESSE Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta määrust (EL) nr 912/2010, millega luuakse Euroopa GNSSi Agentuur
 2
 ,
 TUNNISTADES huvi ühtlustada rahvusvaheliste standardimis- ja sertifitseerimisasutuste lähenemisviise standardimise ja sertifitseerimise ning kõigi satelliitnavigatsioonisüsteemide ja -teenustega seotud küsimuste puhul, et edendada Galileo, EGNOSe ja SBAS-ASECNA (kui ülemaailmset satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramisstandardit tsiviillennundussektoris) pakutavate teenuste laiendatud ja innovatiivset kasutamist,
 ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:
 I OSA
 ÜLDSÄTTED
 ARTIKKEL 1
 Eesmärgid
 1.
 Käesoleva lepingu eesmärgid on arendada satelliitnavigatsiooni ja osutada ASECNA pädevuspiirkonnas sellega seotud teenuseid tsiviillennunduse huvides, võimaldades ASECNAl osaleda Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammides.
 Käesolev leping on osa Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammidel põhinevate teenuste edendamisest Aafrika mandril.
 2.
 Käeolevas lepingus on sätestatud lepinguosaliste koostöö vorm ja tingimused lõikes 1 osutatud eesmärkide saavutamiseks.
 ARTIKKEL 2
 Mõisted
 Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:
 1)
 „GNSS“ või „ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem“ – infrastruktuur, mis hõlmab rühma satelliite ja maapealsete keskuste ja jaamade ülemaailmset võrku, et raadiosignaalide edastamise kaudu osutada kogu maakeral väga täpset aja ja geograafilise asukoha määramise teenust kasutajatele, kellel on sobiv vastuvõtja;
 2)
 „Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemid“ – programmil Galileo ja EGNOSel põhinev ülemaailmne satelliitnavigatsioonisüsteem, mis on liidu omand;
 3)
 „ASECNA pädevuspiirkond“ – geograafiline piirkond, kus ASECNA osutab aeronavigatsiooniteenuseid oma liikmesriikide või muus õhuruumis;
 4)
 „Euroopa Geostatsionaarne Navigatsioonilisasüsteem (European Geostationary Navigation Overlay Service)“ või „EGNOS“ – satelliitnavigatsioonisüsteemi piirkondlik infrastruktuur, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, peamiselt GPSi ja Galileo poolt edastatud vaba juurdepääsuga signaale, mis võimaldab nende ülemaailmsete süsteemide kasutajatel saada täpsuse ja tervikluse seisukohalt paremaid tulemusi. EGNOS hõlmab maapealseid jaamu ja mitut transponderit, mis paiknevad geostatsionaarsetel satelliitidel. Maapealsed jaamad moodustavad inseneriteaduste keskus, missiooni juhtimiskeskused (MCC), ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS), maismaa navigatsioonijaamad (NLES), teeninduskeskus ja server EDAS. EGNOSe piirkondlik katvus hõlmab peamiselt Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumi, mis geograafiliselt asub Euroopas;
 5)
 „SBAS-ASECNA“ – ASECNA satelliitnavigatsioonisüsteem, mis jälgib ja korrigeerib ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide, peamiselt GPSi ja Galileo poolt edastatud vaba juurdepääsuga signaale, mis võimaldab nende ülemaailmsete süsteemide kasutajatel saada paremaid tulemusi, eelkõige täpsuse ja tervikluse seisukohalt. SBAS-ASECNA on ASECNA omand. See hõlmab maapealset infrastruktuuri ja mitut transponderit, mis paiknevad geostatsionaarsetel satelliitidel. Maapealse infrastruktuuri moodustavad ülekandevõimsuse ja töökindluse seirejaamad (RIMS) ja maismaa navigatsioonijaamad (NLES). SBAS-ASECNA katab eelkõige ASECNA pädevuspiirkonda. SBAS-ASECNA süsteem hõlmab nii esialgset süsteemi versiooni kui ka kõiki selle hilisemaid arendusi, sealhulgas nn topeltsagedus (double frequence) ja mitme satelliitide rühma moodustamine (multi-constellation). Selle süsteemi rajamine hõlmab eelkõige määratlemise, väljatöötamise, arendus- ja kasutuselevõtu ning akrediteerimise ja sertifitseerimise etappi. Sellele järgneb kasutusetapp;
 6)
 „EGNOSega hõlmatud ala“ või „SBAS-ASECNA ala“ – ala, kus on võimalik vastu võtta signaale, mida asjaomane süsteem edastab (nt geostatsionaarorbiidi satelliitide katteala);
 7)
 „SBAS-ASECNA teenindusala“ – osa SBAS-ASECNA alast, kus SBAS-ASECNA süsteem osutab teenust vastavalt ASECNA määratletud ja ICAO standardite ja soovituslike tavadega seoses ettenähtud nõuetele ning vastutab asjakohaste heakskiidetud toimingute eest;
 8)
 „EGNOS SoL teeninduspiirkond“ – osa EGNOSega hõlmatud alast, kus EGNOS osutab teenust vastavalt ICAO standarditele ja soovituslikele tavadele ning vastutab asjakohaste heakskiidetud toimingute eest;
 9)
 „RIMS-jaamad“ – EGNOSesse või SBAS-ASECNA süsteemi kuuluvad jaamad, mille ülesanne on koguda reaalajas asukoha andmeid ülemaailmsete satelliitnavigatsioonisüsteemide poolt edastatud signaalide abil;
 10)
 „NLES-jaamad“ – EGNOSesse või SBAS-ASECNA süsteemi kuuluvad jaamad, mis saadavad geostatsionaarsetel satelliitidel asuvatele transponderitele korrigeeritud andmeid, mis võimaldab GNSSi signaalide vastuvõtjatel, kes asuvad emma-kumma süsteemiga hõlmatud alal, teha parandusi, et kohandada neid geograafilise asukoha määramise jaoks;
 11)
 „Galileo“ – Euroopa autonoomne tsiviilotstarbeline ülemaailmne satelliitnavigatsiooni- ja ajamääramissüsteem, mille on GNSSi teenuste osutamiseks kavandanud ja välja töötanud liit, Euroopa Kosmoseagentuur ja nende liikmesriigid. Galileo käigushoidmise võib üle anda eraõiguslikule isikule. Galileo eesmärk on pakkuda avatud teenust, kommertskasutust, avalikku reguleeritud teenust ning otsingu- ja päästeteenuseid ning toetada töökindluse seire teenuseid, mis on mõeldud inimelu kaitsvate rakenduste kasutajatele;
 12)
 „koostalitlusvõime“ – kahe või enama satelliitnavigatsioonisüsteemi ja nende pakutavate teenuste sobivus üheskoos kasutamiseks, et anda kasutajale paremad võimalused kui need, mida võimaldab üksnes ühe süsteemi kasutamine;
 13)
 „intellektuaalomand“ – 14. juulil 1967 Stockholmis alla kirjutatud Ülemaailmse Intellektuaalomandi Organisatsiooni asutamise konventsiooni artikli 2 punktis viii määratletud intellektuaalne omand;
 14)
 „salastatud teave“ – mis tahes vormis teave, mida on vaja kaitsta ilma loata avalikustamise eest, mis võiks erinevas ulatuses kahjustada lepinguosaliste või üksikute liikmesriikide põhihuve, sealhulgas riigi julgeolekut. Salastatusele osutab salastusmärge. Sellise teabe salastavad lepinguosalised kehtivate õigusnormide kohaselt ning kaitsta tuleb selle salastatust, terviklust ning kättesaadavust.
 ARTIKKEL 3
 Koostööpõhimõtted
 Lepinguosalised kohaldavad käesoleva lepinguga reguleeritud koostööd tehes järgmisi põhimõtteid:
 1.
 vastastikune kasu, mis põhineb õiguste ja kohustuste üldisel tasakaalul, sealhulgas rahalise osaluse ja kõikidele teenustele juurdepääsu tasakaalul;
 2.
 kummagi poole võimalus osaleda liidu ja ASECNA satelliitnavigatsiooniprogrammide raames tehtavad koostöös;
 3.
 käesoleva lepingu rakendamiseks kogu vajaliku teabe õigeaegne vahetamine;
 4.
 intellektuaalomandi õiguste piisav ja tõhus kaitse.
 ARTIKKEL 4
 Liidu asutused
 Liit võib usaldada Euroopa GNSSi Agentuurile või Euroopa Lennundusohutusametile käesolevast lepingust tulenevate kõikide ülesannete või neist osa täitmise. Sel juhul vastutab ta ASECNA ees käesolevast lepingust tulenevate kohustuste nõuetekohase ja täieliku täitmise eest.
 ARTIKKEL 5
 Suhted kolmandate riikidega
 Liit hõlbustab ja toetab ASECNA ja muude Euroopa satelliitnavigatsiooni programmides EGNOS ja Galileo osalevate üksuste, eelkõige Euroopa Kosmoseagentuuri vahelise koostöö või partnerlusega seotud algatusi, tingimusel et need algatused võivad edendada neil kahel programmil põhinevate ASECNA satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste arendamist ja osutamist.
 II OSA
 KOOSTÖÖD REGULEERIVAD SÄTTED
 ARTIKKEL 6
 Koostöö
 1.
 Käesolevas lepingus ettenähtud koostöö hõlmab peamiselt tegevust, mis on seotud EGNOSe tehnoloogial põhineva SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega. Selline tegevus hõlmab ka Galileo programmi alusel loodud süsteemi kasutamist Aafrikas, raadiospektrit, standardeid, sertifitseerimist ja rahvusvahelisi organisatsioone, ohutust, teadus- ja arendustegevust, inimressursse, teabevahetust ja nähtavust, töötajate vahetust ja satelliitnavigatsiooniteenuste edendamist Aafrikas.
 Lepinguosalised võivad teha selles koostöötoimingute loetelus muudatusi vastavalt käesoleva lepingu artiklile 34.
 2.
 Käesolev leping ei mõjuta liidu institutsionaalset autonoomiat Euroopa satelliitnavigatsiooniprogrammide reguleerimise või liidu poolt nende programmide kasutamiseks loodud struktuuri osas. Samuti ei mõjuta käesolev leping reguleerivaid meetmeid, millega rakendatakse tehnoloogiate leviku tõkestamise kohustust, ekspordikontrolli ja mittemateriaalse tehnosiirde kontrolli, ega riigi julgeoleku meetmeid.
 3.
 Samuti ei mõjuta käesolev leping ASECNA institutsionaalset autonoomiat.
 4.
 Kui lepinguosaliste kohaldatavatest reguleerivatest meetmetest ei tulene teisiti, soodustavad lepinguosalised võimaluste piires käesoleva lepinguga ettenähtud koostööd.
 I ALAJAGU
 ARTIKKEL 7
 SBAS-ASECNA süsteemi rajamine ja kasutamine
 1.
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi rajamisel ja kasutamisel. Lisaks artiklite 8–16 erisätetele püüab ta üldjuhul hõlbustada SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist, sealhulgas tehes ASECNAle tasuta kättesaadavaks kasuliku teabe, nõustades ASECNAt programmi juhtimises ning tehnilistes ja korralduslikes küsimustes ning aidates SBAS-ASECNA programmi hinnata ja selle üle järelevalvet teha.
 2.
 Kui EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi vahelised seosed on loodud, vastutab iga lepinguosaline oma süsteemi muudatuste eest ja kannab seonduvad investeeringu- ja kasutuskulud. Iga lepinguosaline edastab teisele lepinguosalisele vajalikku teavet ja teeb koostööd teisele lepinguosalisele kuuluva süsteemi muutmisel. Kehtestatakse tegevus- ja järelevalveprotsess, nähes ette asjaomased kohustused.
 ARTIKKEL 8
 SBAS-ASECNA määratlemine ja väljatöötamine
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA määratlemisel ja väljatöötamisel, eelkõige süsteemi ülesehituse ning maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste ja tegevuspõhimõtete valdkonnas. Selleks läbi viidavates uuringutes täpsustatakse SBAS-ASECNA ja EGNOS vastastikused seosed.
 ARTIKKEL 9
 RIMS-jaamade arendamine ja kasutuselevõtmine
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA RIMS-jaamade arendamisel ja kasutuselevõtmisel, eelkõige seoses seadmete, käitamiskorra, käitajate kvalifikatsiooni ja maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste valideerimisega, sealhulgas ohutusnõuete kehtestamise ja kontrollimisega.
 EGNOSe ja SBAS-ASECNA toimimise ja teeninduspiirkondade optimeerimiseks kooskõlastavad lepinguosalised oma vastavate RIMS-jaamade, eelkõige mõlema süsteemi ühistel piirialadel rajamise nii, et need jaamad on paigutatud ühtlaselt ning võivad harmooniliselt koos töötada, vahetades RIMS-jaamadest saadud andmeid ja järgides kõigi lepinguosaliste suhtes kohaldatavates eeskirjades kehtestatud ohutus- ja turvanõudeid.
 ARTIKKEL 10
 Juhtimiskeskuste arendamine ja kasutuselevõtmine
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi juhtimiskeskuste arendamisel ja kasutuselevõtmisel, eelkõige seoses seadmete, käitamiskorra, käitajate kvalifikatsiooni ja maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste valideerimisega, sealhulgas ohutusnõuete kehtestamise ja kontrollimisega.
 ARTIKKEL 11
 NLES-jaamade arendamine ja kasutuselevõtmine
 ning transponderid
 Liit abistab ASECNAt geostatsionaarsetel satelliitidel ja maapealsetes andmeedastusjaamades asuvatel SBAS-ASECNA süsteemi transponderitel põhinevate andmete levitamise teenuste arendamisel ja kasutuselevõtmisel. Samuti abistab ta ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi kasutamiseks vajalike PRN-koodide saamise toimingutes, sest nende koodide puudumise korral ei ole seda süsteemi võimalik kasutada.
 ARTIKKEL 12
 SBAS-ASECNA süsteemi akrediteerimine
 ja sertifitseerimine
 Liit abistab ASECNAt viimase taotlusel järgmistes toimingutes:
 –
 SBAS-ASECNA süsteemi sertifitseerimine;
 –
 SBAS-ASECNA süsteemi ohutuse, sealhulgas maapealse infrastruktuuri tegevusüksuste akrediteerimine;
 –
 SBAS-ASECNA süsteemi pakutavate teenuste sertifitseerimine.
 Samuti võib liit abistada ASECNAt viimase taotlusel metoodika ja protseduuride väljatöötamisel, mille eesmärk on
 –
 enne materjalide lennundusteabe kogumikus avaldamist õhusõiduki SBAS-ASECNA süsteemiga seotud maandumis-, lennu- ja õhkutõusmisprotseduuride heakskiitmine;
 –
 õhusõiduki pardale paigutatud ja satelliitnavigatsioonisignaalide vastuvõtmiseks ja töötlemiseks kavandatud seadmete sertifitseerimine ning õhusõiduki käitajate ja meeskondade akrediteerimine.
 ARTIKKEL 13
 SBAS-ASECNA süsteemi kasutamine
 1.
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi kasutamisel.
 Seoses käitamise ettevalmistamisega abistab ta ASECNAt ka eelkõige järgmistes tegevustes:
 –
 teenuste osutamise juhtimiskava väljatöötamine,
 –
 SBAS-ASECNA süsteemi jaoks EGNOSe töökorralduse ja õppematerjalide kohandamine,
 –
 teenuste osutamiseks mõeldud ühtse juhtimissüsteemi rakendamine, mis hõlmab muu hulgas kvaliteedi-, ohutus-, turvalisus- ja keskkonnaküsimusi,
 –
 allhanke kavade analüüs ja rakendamine,
 –
 käitajate koolitus,
 –
 teenuste deklareerimine.
 Liit abistab ASECNAt ka pärast teenuste deklareerimist tekkinud probleemide lahendamisel, eelkõige tehes kättesaadavaks tulemuslikkuse analüüsi menetlused ja vahendid, toetades koolitust ning saates algperioodil kohapeale töötajaid.
 Liit toetab ASECNAt samuti kasutatava süsteemi arendustega seotud teenuste osutamisel.
 2.
 Lepinguosalised osutavad teineteisele vastastikust abi, et ergutada EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi teenuste kasutamist ja edendada vastava turu laienemist.
 ARTIKKEL 14
 Teeninduspiirkonnad
 Mõistete „EGNOS SoL teeninduspiirkond“ ja „SBAS-ASECNA teeninduspiirkond“ määratluse üle tuleb lepinguosalistel omavahel konsulteerida, et vältida süsteemi kasutamisega seotud probleeme, eelkõige koostalitlusvõime ja vastutuse valdkonnas. Lepinguosalised püüavad sellega seoses leida ühiseid lahendusi.
 Juhul kui EGNOS SoL teeninduspiirkond katab osa ASECNA vastutusalast või kui SBAS-ASECNA teeninduspiirkond hõlmab üht osa Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumist, tuleb kehtestada tegevus- ja järelevalvekord, nähes ette asjakohased kohustused.
 Juhul kui EGNOS SoL ja SBAS-ASECNA teeninduspiirkonnad hõlmavad mõnd väljaspool Euroopa Liidu liikmesriikide territooriumi ja ASECNA vastutusala asuvat territooriumi – või kui need kattuvad muu süsteemiga kui EGNOS ja SBAS-ASECNA –, teavitavad lepinguosalised sellest teineteist ja kooskõlastavad oma lähenemisviise asjakohastes ametiasutustes või territooriumidel, tagamaks, et tekkinud probleemid, eriti koostalitlusvõime ja vastutuse valdkonnas, lahendatakse ühiselt.
 ARTIKKEL 15
 Riigihanked
 1.
 Liit abistab ASECNAt viimase taotlusel hankedokumentide ettevalmistamisel ja pakkumuste analüüsimisel SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud lepingute sõlmimisel.
 2.
 Ilma et see piiraks Maailma Kaubandusorganisatsiooni riigihankeid käsitleva lepingu XXIII artikli (muudetud lepingu III artikli) kohaldamist, on Euroopa Liidu liikmesriikide avalik-õiguslikel asutustel ja ettevõtetel õigus osaleda SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud pakkumismenetlustes, kui puudub huvide konflikt.
 3.
 EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamise kohta võib välja kuulutada liidu ja ASECNA ühised hankemenetlused sõltuvalt kummagi lepinguosalise huvidest, eriti seoses maapealsete jaamade ja transponderitega.
 ARTIKKEL 16
 Intellektuaalomandi õigused
 1.
 Lepinguosalised teevad teineteisele tasuta kättesaadavaks kõik intellektuaalomandi õigused seoses talle kuuluvate teoste või leiutistega, mis on kasulikud EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks. Käesolev leping on kooskõlas nende õiguste kasutamise loaga.
 Kui üks lepinguosalistest loob uued intellektuaalomandi õigused, mis põhinevad teise lepinguosalise poolt kättesaadavaks tehtud intellektuaalomandi õigustel, omandab viimane nii loodud uued intellektuaalomandi õigused ning annab nende uute õiguste kasutamise loa tasuta lepinguosalisele, kes on need õigused loonud. Siiski võib see lepinguosaline, kellele uued õigused kuuluvad, anda nende kasutamise loa kolmandale isikule, tingimusel et teine lepinguosaline on selleks sõnaselgelt oma nõusolekut väljendanud.
 Esimeses ja teises lõigus nimetatud õiguste kasutamise tingimused on kindlaks määratud lõigetes 2 ja 3.
 2.
 Lõike 1 esimeses lõigus nimetatud õiguste kasutamise luba on isiklik, ainuõiguslik ja mitteülekantav, ilma et see piiraks lõike 1 teise lõigu kohaldamist. See luba hõlmab sõltuvalt olukorrast õigust kasutada, korraldada kasutamist, muuta, reprodutseerida ja valmistada üksnes EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamise eesmärgil.
 Üks lepinguosaline ei või teha kolmandatele isikutele kättesaadavaks ega kaubelda intellektuaalomandi õigustega, mis on tehtud kättesaadavaks teisele lepinguosalisele vastavalt lõike 1 esimesele lõigule, välja arvatud juhul, kui saadud on teise lepinguosalise sõnaselge nõusolek või kui nende õiguste kolmandale isikule kättesaadavaks tegemine toimub EGNOSe, Galileo programmil põhineva süsteemi ja SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud riigihangete raames või lepingu sõlmimisel ühe lepinguosalise poolt.
 3.
 Iga lepinguosaline peab ajakohastatud registrit intellektuaalomandi õiguste kohta, mille ta teeb kättesaadavaks teisele lepinguosalisele vastavalt lõike 1 esimesele lõigule. Ta annab registri koopia teisele lepinguosalisele. Iga intellektuaalomandi õigus, mis tehakse kättesaadavaks, tuleb registris täpsustada:
 –
 õiguse ese: leiutis, tarkvara, andmebaas jms;
 –
 õiguse liik: autoriõigus, patendiõigus jne;
 –
 antud kasutusõigus, näiteks õigus reprodutseerida, kohandada, valmistada jms;
 –
 territoorium, mille jaoks õigus kättesaadavaks tehakse;
 –
 õiguse kättesaadavuse periood.
 4.
 Iga lepinguosaline, kes annab teisele lepinguosalisele kasutusloa vastavalt lõike 1 esimesele lõigule, võib selle tühistada, kui ta tuvastab, et lõigetes 2 ja 3 ettenähtud tegutsemisnõudeid ei ole järgitud.
 5.
 Lepinguosalised annavad ja tagavad intellektuaalomandi õiguste piisava ja tõhusa kaitse EGNOSe ja SBAS-ASCENA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud valdkondades ja sektorites kooskõlas Maailma Kaubandusorganisatsiooni TRIPS-lepinguga sätestatud rahvusvaheliste standarditega, nähes muu hulgas ette meetmed nimetatud standardite tõhusaks jõustamiseks.
 II ALAJAGU
 MUU TEGEVUS
 ARTIKKEL 17
 Galileo
 1.
 Lepinguosalised teevad koostööd, et edendada ja kasutada Galileo programmil põhinevat süsteemi Aafrika mandril, eelkõige rakenduste väljatöötamisel ja kõnealusel süsteemil põhinevate teenuste kasutamisel, eriti sellistes valdkondades nagu ajamääramine, navigatsioon, järelevalve ning otsingud ja päästetööd, ning sellel süsteemil põhinevate rakenduste ja teenuste eeliste tutvustamisel.
 2.
 ASECNA hoidub mis tahes tegevusest või algatusest, mis võiks kahjustada liidu huve Galileo programmiga seotud intellektuaalomandi õiguste valdkonnas.
 ARTIKKEL 18
 Raadiospekter
 1.
 Lepinguosalised teevad koostööd ja abistavad teineteist seoses Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (edaspidi „ITU“) hallatava raadiospektriga, eriti selleks, et kaitsta sagedusalasid, mis on seotud satelliitnavigatsiooniteenuste ja lennundusside süsteemidega.
 2.
 Lepinguosalised vahetavad teavet ja abistavad teineteist vastastikku sagedusala jagamisel ja ITU-poolsel sagedusala jaotamisel. Nad toetavad ja kaitsevad asjakohaste sagedusalade jaotamist EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi, samuti Galileo programmil põhineva süsteemi tarbeks, et tagada nende süsteemide pakutavate teenuste kättesaadavus liidus ja Aafrikas.
 3.
 Selleks et kaitsta raadiospektrit tahtlike või mittetahtlike raadionavigatsiooni häirete vastu, püüavad lepinguosalised teha kindlaks häirete allikad ja otsivad vastastikku vastuvõetavaid lahendusi.
 4.
 Ühtki käesoleva lepingu sätet, eelkõige neid, mis käsitlevad ITU raadioside-eeskirju, ei tõlgendata kõrvalekaldena ITU kohaldatavatest sätetest.
 ARTIKKEL 19
 Standardid, sertifitseerimine ja
 rahvusvahelised organisatsioonid
 1.
 Lepinguosalised püüavad kooskõlastada standardimist ja kõiki küsimusi, mis puudutavad satelliitnavigatsioonisüsteeme, mida käsitletakse rahvusvahelistes organisatsioonides ja ühendustes, eelkõige Rahvusvahelises Tsiviillennunduse Organisatsioonis (ICAO), Lennunduse Raadiotehnika Komisjonis (RTCA) ja Euroopa Tsiviillennunduse Seadmete Organisatsioonis (EUROCAE) ning standardimise valdkonnas tegutsevates ühendustes ja rühmades.
 2.
 Lepinguosalised toetavad ühiselt satelliitnavigatsiooni standardite, eelkõige ICAO standardite ja soovituslike tavade ning RTCA ja EUROCAE tulemuslikkuse miinimumnõuete väljatöötamist rahvusvahelistes organisatsioonides. Nad tunnustavad vastastikku rahvusvaheliste organisatsioonide väljatöötatud Galileo, EGNOSe ja SBAS-ASECNA standardeid ning püüavad edendada nende kohaldamist kogu maailmas, rõhutades koostalitlusvõimet muude satelliitnavigatsioonisüsteemidega.
 ARTIKKEL 20
 Ohutus
 Selleks et kaitsta Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteeme ja SBAS-ASECNA süsteemi ohtude ja pahatahtlike tegude eest, võtavad lepinguosalised kõik võimalikud meetmed, eelkõige seoses kontrolli ja tehnoloogiate leviku tõkestamisega, et tagada satelliitnavigatsioonisüsteemi teenuste ning nendega seotud infrastruktuuri ja esmatähtsate varade järjepidevus, ohutus ja turvalisus, ilma et see piiraks artikli 6 lõike 2 kohaldamist.
 ARTIKKEL 21
 Teadus- ja arendustegevus
 Lepinguosalised püüavad korraldada ühist teadus- ja arendustegevust satelliitnavigatsiooni valdkonnas, eelkõige selleks, et arendada ja kavandada tulevasi satelliitnavigatsioonisüsteemide tehnoloogilisi arendusi.
 Lepinguosalised toetavad teineteise osalemist oma teadus- ja arendustegevuse programmides.
 Liit hõlbustab ASECNA juurdepääsu oma teadus- ja arendustegevuse raamprogrammidele eraldatud rahalistele vahenditele.
 ARTIKKEL 22
 Inimressursid
 Tuginedes oma kogemustele, annab liit ASECNAle kogu asjakohase teabe SBAS-ASECNA programmi rakendamiseks vajaliku inimkapitali juhtimiseks.
 Liit abistab ASECNAt SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks vajalike töökohtade loomisel ja oskuste arendamisel.
 Liit hõlbustab kõiki ASECNA ja Euroopa satelliitnavigatsiooni programmidega seotud valdkonnas suutlikkuse suurendamises osalevate üksuste koostöö- ja partnerlusalgatusi. Samuti hõlbustab liit ASECNA juurdepääsu Euroopa koolitusprogrammideks eraldatud vahenditele.
 Ühine koolitustegevus võidakse viia läbi EGNOSe ja SBAS-ASECNA süsteemi ning Galileo programmil põhinevate süsteemide rajamise ja kasutamisega seotud vajaduste täitmiseks ja nende tehnoloogiliste uuenduste ettevalmistamiseks.
 ARTIKKEL 23
 Teabevahetus ja nähtavus
 Lepinguosalised püüavad korraldada oma vastavate satelliitnavigatsiooniprogrammidega seotud ühist teavitus- ja edendustegevust.
 Liit toetab ASECNAt teabevahetusstrateegiate väljatöötamisel ja rakendamisel, pidades silmas nii SBAS-ASECNA süsteemi rajamise ja kasutamisega seotud üksusi kui ka avalikkust.
 ARTIKKEL 24
 Töötajate vahetus
 Lepinguosalised vahetavad töötajaid käesolevas lepingus sätestatud koostöö raames.
 ARTIKKEL 25
 Satelliitnavigatsiooni
 edendamine Aafrikas
 Lepinguosalised abistavad teineteist, et edendada Aafrika mandril satelliitnavigatsiooni valdkonda, ning konsulteerivad teineteisega vajaduse korral, et kokku leppida ühistegevuses, mida tuleb valdkonnas ette võtta. Nad toetavad eelkõige algatusi, mis edendavad satelliitnavigatsiooni kasutamist ja selle tehnoloogiaga seotud turgude arengut.
 III OSA
 FINANTSSÄTTED
 ARTIKKEL 26
 Rahastamine
 1.
 ASECNA rahastab SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist oma vahenditest ja toetustest, eelkõige lõikes 3 nimetatud vahenditest ja toetustest, finantsasutustelt võetud laenudest või muudest vahenditest lõike 2 sätete alusel.
 2.
 SBAS-ASECNA süsteemi rajamist ja kasutamist ei või mingil viisil rahastada eelarveosamaksudest, mis on ette nähtud Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide jaoks ja millele osutatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1285/2013 II peatükis.
 3.
 SBAS-ASECNA süsteemi rajamiseks ja kasutamiseks hõlbustab liit ASECNA juurdepääsu oma koostöö- ja arengufondidele, mida see saab kasutada nii oma käimasolevate kui ka tulevaste programmide jaoks. Käimasolevad programmid on üleaafrikaline programm, mida käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määruse (EL) nr 233/2014 (millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020) III lisa artiklis 9, ning ELi Aafrika infrastruktuuri sihtfondist rahastatavad programmid, mida käsitletakse komisjoni 13. juuli 2006. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile „Aafrika ühendamine: ELi ja Aafrika infrastruktuurialane partnerlus“, KOM(2006) 376 lõplik.
 IV OSA
 LÕPPSÄTTED
 ARTIKKEL 27
 Õiguslik vastutus
 1.
 Kuna ASECNA ei ole Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide omanik, ei vastuta ta nende süsteemide omamisega seotud kohustuste täitmise eest.
 Kuna liit ei ole SBAS-ASECNA süsteemi omanik, ei vastuta ta selle süsteemi omamisega seotud kohustuste täitmise eest.
 2.
 Kumbki lepinguosaline ei vastuta kahjude eest, mis tekivad teise lepinguosalise käesoleva lepinguga hõlmatud tehnoloogiate kasutamisest, ega taga nende tehnoloogiate nõuetekohast toimimist.
 ARTIKKEL 28
 Salastatud teabe vahetamine
 Lepinguosalised vahetavad salastatud teavet üksnes juhul, kui nad on sõlminud selleks kokkuleppe. Lepinguosalised püüavad luua tervikliku ja sidusa õigusraamistiku, mis võimaldab sellist kokkulepet sõlmida.
 ARTIKKEL 29
 Ühiskomitee
 1.
 Asutatakse ühiskomitee, mida nimetatakse ELi/ASECNA GNSSi komiteeks. Komitee koosneb lepinguosaliste esindajatest ning selle ülesandeks on käesoleva lepingu haldamine ja nõuetekohane kohaldamine. Selleks võtab komitee käesolevas lepingus sätestatud juhtudel vastu otsuseid, mida lepinguosalised rakendavad kooskõlas oma eeskirjadega. Ühiskomitee otsused tehakse vastastikusel kokkuleppel. Ühiskomitee koostab ka soovitusi küsimustes, milles tal ei ole otsustusõigust.
 Ühiskomitee määrab kindlaks käesolevas lepingus sätestamata tingimused ja korra.
 2.
 Ühiskomitee võtab vastu oma kodukorra, mis muu hulgas sisaldab sätteid koosolekute kokkukutsumise, eesistuja nimetamise ja tema volituste kindlaksmääramise ning lepinguosaliste vaheliste kontaktide kohta.
 3.
 Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Liit või ASECNA võivad taotleda ühiskomitee kokkukutsumist. Ühiskomitee tuleb kokku 15 päeva jooksul alates taotluse esitamisest.
 4.
 Ühiskomitee võib otsustada luua töörühmi või eksperdirühmi, kes abistaksid teda tema ülesannete täitmisel.
 5.
 Ühiskomitee võib otsustada I lisa muuta.
 ARTIKKEL 30
 Konsultatsioonid
 1.
 Käesoleva lepingu nõuetekohaseks täitmiseks vahetavad lepinguosalised korrapäraselt teavet ning tulevad emma-kumma lepinguosalise taotluse korral ühiskomitees kokku.
 2.
 Lepinguosalised peavad emma-kumma lepinguosalise taotluse korral viivitamata nõu mis tahes küsimuses, mis tuleneb käesoleva lepingu tõlgendamisest või kohaldamisest.
 3.
 Lepinguosalised teavitavad teineteist korrapäraselt oma satelliitnavigatsiooniprogrammide juhtimisest ja arendamisest ning suurendavad vastastikku nende nähtavust. Kui üks lepinguosaline kavatseb teha otsuse, mis võib mõjutada teise lepinguosalise satelliitnavigatsioonisüsteemi või -süsteeme, konsulteerib ta sellega eelnevalt, et see saaks esitada mittesiduva arvamuse. Kui lepinguosaliste suhtes kohaldatavate eeskirjadega ettenähtud konfidentsiaalsusnõuded võimaldavad, võimaldab kumbki lepinguosaline teise lepinguosalise esindajal osaleda vaatlejana tema töörühmades, organites ja korralduskomiteedes.
 ARTIKKEL 31
 Kaitsemeetmed
 1.
 Iga lepinguosaline võib pärast konsulteerimist ühiskomitees võtta asjakohaseid kaitsemeetmeid, sealhulgas peatada ühe või mitu koostöötoimingut, kui ta leiab, et samaväärne ekspordikontrolli või turvalisuse tase ei ole enam tagatud. Kui mis tahes viivitus võiks ohustada Euroopa satelliitnavigatsioonisüsteemide või SBAS-ASECNA süsteemi nõuetekohast toimimist, võib võtta asjakohaseid ajutisi kaitsemeetmeid eelnevate konsultatsioonideta, tingimusel et konsultatsioonid toimuvad kohe pärast kõnealuste meetmete võtmist.
 2.
 Lõikes 1 ette nähtud meetmete ulatust ja kestust piiratakse sellega, mis on vajalik olukorra parandamiseks ning käesolevast lepingust tulenevate õiguste ja kohustuste õiglase tasakaalu tagamiseks. Teine lepinguosaline võib taotleda ühiskomiteelt nende meetmete proportsionaalsuse kohta konsultatsioonide alustamist. Kui vaidlust ei ole võimalik lahendada kuue kuu jooksul, võib üks lepinguosaline esitada vaidluse vahekohtule vastavalt I lisas sätestatud korrale. Siiski ei või sel viisil lahendada vaidlusi, mis on seotud käesoleva lepingu sätete tõlgendamisega, kui need sätted kattuvad liidu õiguse asjakohaste sätetega.
 ARTIKKEL 32
 Vaidluste lahendamine
 Ilma et see piiraks artikli 31 kohaldamist, lahendatakse käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused ühiskomitees peetavate konsultatsioonide teel.
 Kui vaidlust ei suudeta lahendada kolme kuu jooksul pärast ühiskomitee poole pöördumist, võib kohaldatakse I lisas sätestatud vahekohtumenetlust.
 ARTIKKEL 33
 Lisad
 Käesolevale lepingule lisatud lisad on lepingu lahutamatud osad.
 ARTIKKEL 34
 Lepingu läbivaatamine
 Käesolevat lepingut võib igal ajal lepinguosaliste allakirjutatud kõrvallepinguga muuta ja laiendada, järgides lepinguosaliste sisemenetlusi.
 ARTIKKEL 35
 Lepingu lõpetamine
 1.
 Liit või ASECNA võib käesoleva lepingu lõpetada, teavitades oma otsusest teist lepinguosalist. Leping kaotab kehtivuse kuue kuu möödumisel sellise teavitamise kuupäevast.
 2.
 Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta ühegi selle alusel sõlmitud kokkuleppe kehtivust ega kestust. Samuti ei mõjuta see käesoleva lepingu raames loodud konkreetseid intellektuaalomandi õigusi ja kohustusi; lepinguosaline, kes on andnud teisele lepinguosalisele kasutusloa, säilitab ka pärast lepingu lõpetamist õiguse see luba tühistada, kui ta tuvastab, et selle kasutamise tingimusi ei ole järgitud.
 3.
 Käesoleva lepingu lõpetamise korral teeb ühiskomitee ettepaneku, mille kohaselt lepinguosalised saaksid lahendada kõik lahtised küsimused, sealhulgas rahalisi tagajärgi puudutavad küsimused, võttes vajaduse korral arvesse põhimõtet pro rata temporis.
 ARTIKKEL 36
 Jõustumine
 1.
 Lepinguosalised kiidavad käesoleva lepingu heaks oma sisemenetluste kohaselt. Käesolev leping jõustub selle kuu esimesel päeval, mis järgneb kuupäevale, kui lepingule kirjutab alla viimane lepinguosaline.
 2.
 Käesolev leping, mille originaal on koostatud kahes eksemplaris ainult prantsuse keeles, on sõlmitud määramata ajaks.
 Euroopa Liidu nimel
 ASECNA nimel
 I LISA
 VAHEKOHTUMENETLUS
 Kui vaidlus on esitatud vahekohtumenetluseks, moodustatakse kolme liikmega vahekohus, kui lepinguosalised ei otsusta teisiti.
 Kumbki lepinguosaline määrab vahekohtuniku 30 päeva jooksul alates lahkarvamuse tuvastamisest ühiskomitees.
 Kaks määratud vahekohtunikku nimetavad ühisel kokkuleppel vahekohtu esimehe, kes ei ole lepinguosaliste kodanik. Kui kaks lepinguosaliste poolt määratud vahekohtunikku ei jõua esimehe nimetamises kokkuleppele kahe kuu jooksul pärast viimase vahekohtuniku määramise kuupäeva, valivad nad vahekohtu esimehe ühiskomitee koostatud seitsme kandidaadiga nimekirjast. Ühiskomitee koostab selle nimekirja ja uuendab seda kooskõlas oma kodukorraga.
 Kui lepinguosalised ei otsusta teisiti, kinnitab vahekohus oma menetluskorra. Vahekohus teeb otsused lihthäälteenamusega.
 ________________
 (1)
 ELT L 347, 20.12.2013, lk 1.
 (2)
 ELT L 276, 20.10.2010, lk 1.


type: caselaw

text:
12.4.2008
 IT
 Gazzetta ufficiale dell'Unione europea
 C 92/22
 Ricorso proposto il 20 febbraio 2008 — Commissione delle Comunità europee/Repubblica ceca
 (Causa C-71/08)
 (2008/C 92/41)
 Lingua processuale: il ceco
 Parti
 Ricorrente: Commissione delle Comunità europee (rappresentante: P. Dejmek, agente)
 Convenuta: Repubblica ceca
 Conclusioni della ricorrente
 —
 dichiarare che, non avendo adottato tutte le misure legislative, regolamentari e amministrative necessarie per adeguarsi alla direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio 21 aprile 2004, 2004/39/CE, relativa ai mercati degli strumenti finanziari, che modifica le direttive 85/611/CEE e 93/6/CEE del Consiglio e la direttiva 2000/12/CE del Parlamento europeo e del Consiglio e che abroga la direttiva 93/22/CEE del Consiglio (1), da ultimo modificata con direttiva del Parlamento europeo e del Consiglio 5 aprile 2006, 2006/31/CE, che modifica la direttiva 2004/39/CE relativa ai mercati degli strumenti finanziari per quanto riguarda talune scadenze (2), o, in ogni caso, non avendole comunicate alla Commissione, la Repubblica ceca è venuta meno agli obblighi ad essa incombenti a norma dell'art. 70 di tale direttiva;
 —
 condannare Repubblica ceca alle spese.
 Motivi e principali argomenti
 Il termine per la trasposizione della direttiva nell'ordinamento giuridico interno è scaduto il 31 gennaio 2007.
 (1) GU L 145, pag. 1.
 (2) GU L 114, pag. 60.


text:
 10.1.2009
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 C 6/24
 Rozsudek Soudu prvního stupně ze dne 12. listopadu 2008 – Evropaïki Dynamiki v. Komise
 (Věc T-406/06) (1)
 („Veřejné zakázky na služby - Nabídkové řízení ohledně asistenčních služeb pro systém registrů zřízený na základě směrnice 2003/87/ES - Odmítnutí nabídky uchazeče - Rozhodnutí o zadání jinému uchazeči - Zjevně nesprávné posouzení - Povinnost odůvodnění - Žaloba na náhradu škody a úroků“)
 (2009/C 6/48)
 Jednací jazyk: angličtina
 Účastníci řízení
 Žalobce: Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE (Atény, Řecko) (zástupci: N. Korogiannakis a N. Keramidas, advokáti)
 Žalovaná: Komise Evropských společenství (zástupci: M. Wilderspin a E. Manhaeve, zmocněnci)
 Předmět věci
 Jednak žaloba na neplatnost rozhodnutí Komise ze dne 19. října 2006, kterým se zamítá nabídka žalobkyně podaná v rámci nabídkového řízení ohledně asistenčních služeb pro systém registrů zřízený na základě směrnice Evropského parlamentu a Rady 2003/87/ES ze dne 13. října 2003 o vytvoření systému pro obchodování s povolenkami na emise skleníkových plynů ve Společenství a o změně směrnice Rady 96/61/ES (Úř. věst. L 275, s. 32; Zvl. vyd. 15/07, s. 631), nezávislý věstník transakcí Společenství (CITL), technická údržba a podpora uživatelů (Úř. věst. 2006, S 102), jakož i žaloba na neplatnost rozhodnutí o zadání zakázky jinému uchazeči, a jednak žaloba na náhradu škody a úroků
 Výrok rozsudku
 1)
 Žaloba se zamítá.
 2)
 Evropaïki Dynamiki – Proigmena Systimata Tilepikoinonion Pliroforikis kai Tilematikis AE ponese vlastní náklady řízení a nahradí náklady řízení vynaložené Komisí.
 (1) Úř. věst. C 42, 24.2.2007.