jurisdiction: EU

text:
 30.5.2017
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 139/25
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2017/909 НА КОМИСИЯТА
 от 11 май 2017 година
 за одобрение на изменение, което не е несъществено, в спецификацията на наименование, вписано в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания [Huile d'olive de Corse/Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica (ЗНП)]
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕС) No 1151/2012 на Европейския парламент и на Съвета от 21 ноември 2012 г. относно схемите за качество на селскостопанските продукти и храни (1), и по-специално член 52, параграф 2 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В съответствие с член 53, параграф 1, първа алинея от Регламент (ЕС) No 1151/2012 Комисията разгледа заявлението на Франция за одобрение на изменение в спецификацията на защитеното наименование за произход „Huile d'olive de Corse“/„Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica“, регистрирано по силата на Регламент (ЕО) No 148/2007 на Комисията (2).
 (2)
 С писмо от 18 февруари 2016 г. френските органи уведомиха Комисията за предоставения по силата на член 15, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 преходен период, завършващ на 31 декември 2025 г., на дванадесет оператори, установени на тяхна територия и отговарящи на условията на посочения член съгласно публикуваното на 5 февруари 2016 г. в Официален вестник на Френската република постановление от 26 януари 2016 г. относно защитеното наименование за произход „Huile d'olive de Corse“/„Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica“. По време на националната процедура за предявяване на възражения тези оператори, които са предлагали на пазара „Huile d'olive de Corse“/„Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica“ законно и непрекъснато в продължение на най-малко пет години преди подаването на заявлението, са подали възражение във връзка с премахването на графика за конверсия на сортовете маслини, като са посочили, че им е необходим период, за да приведат състава на своите овощни градини в съответствие с изискванията. Това са следните оператори: EARL de Marquiliani, 20270 Aghione; Arthur Antolini, 11, lotissement Orabona, 20220 Monticello; Dominique Arrighi, 20290 Lucciana; Dominique Bichon, Le Regino, 20226 Speloncato; EARL Casa Rossa, Pianiccia, 20270 Tallone; William Delamare, Domaine de Valle, 20213 Querciolo; Roselyne Hubert, Pietra Macchja, 20279 Ville di Paraso; EARL Domaine de Torraccia, 20137 Lecci; Josette Lucciardi, Domaine de Pianiccione, 20270 Antisanti; Alfred Matt, plaine de Vallecalle, 20217 Saint-Florent; Jean-Luc Mozziconacci, Albaretto, 20240 Ghisonaccia и Jean-Louis Tommasini, 20225 Avapessa.
 (3)
 Тъй като въпросното изменение не е несъществено по смисъла на член 53, параграф 2 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, в съответствие с член 50, параграф 2, буква а) от същия регламент Комисията публикува заявлението за изменение в Официален вестник на Европейския съюз
 (3).
 (4)
 Тъй като Комисията не получи никакви възражения по член 51 от Регламент (ЕС) No 1151/2012, изменението в спецификацията следва да бъде одобрено,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Одобрява се публикуваното в Официален вестник на Европейския съюз изменение в спецификацията на наименованието „Huile d'olive de Corse“/„Huile d'olive de Corse — Oliu di Corsica“ (ЗНП).
 Член 2
 Защитата, предоставена по силата на член 1, е обвързана с прилагането на преходния период, предоставен от Франция по силата на член 15, параграф 4 от Регламент (ЕС) No 1151/2012 на операторите, отговарящи на условията в посочения член.
 Член 3
 Настоящият регламент влиза в сила на двадесетия ден след деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 11 май 2017 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Phil HOGAN
 Член на Комисията
 (1) ОВ L 343, 14.12.2012 г., стр. 1.
 (2) Регламент (ЕО) No 148/2007 на Комисията от 15 февруари 2007 г. за регистриране на определени наименования в регистъра на защитените наименования за произход и защитените географски указания (Geraardsbergse mattentaart (ЗГУ) — Pataca de Galicia или Patata de Galicia (ЗГУ) — Poniente de Granada (ЗНП) — Gata-Hurdes (ЗНП) — Patatas de Prades или Patates de Prades (ЗГУ) — Mantequilla de Soria (ЗНП) — Huile d'olive de Nîmes (ЗНП) — Huile d'olive de Corse или Huile d'olive de Corse-Oliu di Corsica (ЗНП) — Clémentine de Corse (ЗГУ) — Agneau de Sisteron (ЗГУ) — Connemara Hill Lamb или Uain Sléibhe Chonamara (ЗГУ) — Sardegna (ЗНП) — Carota dell'Altopiano del Fucino (ЗГУ) — Stelvio или Stilfser (ЗНП) — Limone Femminello del Gargano (ЗГУ) — Azeitonas de Conserva de Elvas e Campo Maior (ЗНП) — Chouriça de Carne de Barroso-Montalegre (ЗГУ) — Chouriço de Abóbora de Barroso-Montalegre (ЗГУ) — Sangueira de Barroso-Montalegre (ЗГУ) — Batata de Trás-os-Montes (ЗГУ) — Salpicão de Barroso-Montalegre (ЗГУ) — Alheira de Barroso-Montalegre (ЗГУ) — Cordeiro de Barroso, Anho de Barroso или Borrego de leite de Barroso (ЗГУ) — Azeite do Alentejo Interior (ЗНП) — Paio de Beja (ЗГУ) — Linguíça do Baixo Alentejo или Chouriço de carne do Baixo Alentejo (ЗГУ) — Ekstra deviško oljčno olje Slovenske Istre (ЗНП)) (ОВ L 46, 16.2.2007 г., стр. 14).
 (3) ОВ C 9, 12.1.2017 г., стр. 42.


type: legislation

text:
 21.6.2013
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 169/67
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 590/2013
 z 20. júna 2013,
 ktorým sa mení a dopĺňa nariadenie (ES) č. 1484/95, pokiaľ ide o reprezentatívne ceny v sektore hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 143 v spojení s jeho článkom 4,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 614/2009 zo 7. júla 2009 o spoločnom systéme obchodovania s ovalbumínom a laktalbumínom (2), a najmä na jeho článok 3 ods. 4,
 keďže:
 (1)
 Nariadením Komisie (ES) č. 1484/95 (3) sa stanovili podrobné pravidlá uplatňovania systému dodatočných dovozných ciel a stanovili sa reprezentatívne ceny v sektoroch hydinového mäsa a vajec a pre vaječný albumín.
 (2)
 Z pravidelnej kontroly údajov, na ktorých spočíva určovanie reprezentatívnych cien produktov v sektore hydinového mäsa a vajec, ako aj vaječného albumínu, vyplýva, že reprezentatívne ceny na dovoz niektorých produktov treba zmeniť a zohľadniť pritom cenové rozdiely podľa krajiny pôvodu.
 (3)
 Nariadenie (ES) č. 1484/95 by sa preto malo zodpovedajúcim spôsobom zmeniť a doplniť.
 (4)
 Keďže je potrebné zabezpečiť, aby sa toto opatrenie začalo uplatňovať čo najskôr po sprístupnení aktualizovaných údajov, je vhodné, aby toto nariadenie nadobudlo účinnosť dňom jeho uverejnenia.
 (5)
 Opatrenia stanovené v tomto nariadení sú v súlade so stanoviskom Riadiaceho výboru pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 Príloha I k nariadeniu (ES) č. 1484/95 sa nahrádza prílohou k tomuto nariadeniu.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 20. júna 2013
 Za Komisiu v mene predsedu
 Jerzy PLEWA
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 181, 14.7.2009, s. 8.
 (3) Ú. v. ES L 145, 29.6.1995, s. 47.
 PRÍLOHA
 „PRÍLOHA I
 Číselný znak KN
 Opis tovaru
 Reprezentatívna cena
 (EUR/100 kg)
 Zábezpeka podľa článku 3 ods. 3
 (EUR/100 kg)
 Pôvod (1)
 0207 12 10
 Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 70 %‘
 150,4
 0
 AR
 0207 12 90
 Mrazené kuracie trupy označované ako ‚kurčatá 65 %‘
 154,9
 0
 AR
 170,7
 0
 BR
 0207 14 10
 Mrazené vykostené kohútie alebo kuracie kusy
 272,5
 8
 AR
 244,1
 17
 BR
 303,1
 0
 CL
 254,7
 14
 TH
 0207 27 10
 Mrazené vykostené morčacie kusy
 316,9
 0
 BR
 288,8
 2
 CL
 0408 11 80
 Vaječné žĺtky
 490,3
 0
 AR
 0408 91 80
 Vajcia bez škrupín sušené
 461,0
 0
 AR
 1602 32 11
 Tepelne neupravené kohútie alebo slepačie prípravky
 298,9
 0
 BR
 (1) Nomenklatúra krajín stanovená nariadením Komisie (ES) č. 1833/2006 (Ú. v. EÚ L 354, 14.12.2006, s. 19). Kód ‚ZZ‘ znamená ‚iného pôvodu‘.“


type: other

text:
Legea 312/2004 | Legislatie gratuita
 Articolul 58 din actul Legea 312 2004 abrogă Legea 101 1998
 Articolul 7 din actul Legea 312 2004 modificat de articolul 27 din actul Ordonanţa 94 2004
 Articolul 21 din actul Legea 312 2004 modificat de articolul 27 din actul Ordonanţa 94 2004
 Articolul 28 din actul Legea 312 2004 modificat de articolul 27 din actul Ordonanţa 94 2004
 Articolul 29 din actul Legea 312 2004 modificat de articolul 27 din actul Ordonanţa 94 2004
 Legea 312 2004 promulgat de Decretul 532 2004
 ACT PUBLICAT IN: MONITORUL OFICIAL NR. 582 din 30 iunie 2004
 (1) Banca Nationala a Romaniei este banca centrala a Romaniei, avand personalitate juridica.
 (2) Banca Nationala a Romaniei este o institutie publica independenta, cu sediul central in municipiul Bucuresti si poate avea sucursale si agentii atat in municipiul Bucuresti, cat si in alte localitati din tara.
 (3) Banca Nationala a Romaniei sprijina politica economica generala a statului, fara prejudicierea indeplinirii obiectivului sau fundamental privind asigurarea si mentinerea stabilitatii preturilor.
 Colaborarea cu alte autoritati
 (1) In indeplinirea atributiilor, Banca Nationala a Romaniei si membrii organelor sale de conducere nu vor solicita sau primi instructiuni de la autoritatile publice sau de la orice alta institutie sau autoritate.
 (2) Orice proiect de act normativ al autoritatilor publice centrale, care priveste domeniile in care Banca Nationala a Romaniei are atributii, va fi adoptat dupa ce in prealabil s-a solicitat avizul Bancii Nationale a Romaniei. Avizul va fi transmis in termen de cel mult 30 de zile de la solicitare.
 (3) Banca Nationala a Romaniei colaboreaza cu Ministerul Finantelor Publice in vederea stabilirii indicatorilor macroeconomici in baza carora se va elabora proiectul anual de buget.
 (4) Pentru necesitatile proprii, Banca Nationala a Romaniei elaboreaza studii si analize privind moneda, cursul de schimb, creditul si operatiunile sistemelor de plati si ale institutiilor de credit.
 (5) Pentru indeplinirea angajamentelor rezultate din acorduri, tratate, conventii la care Romania este parte, Banca Nationala a Romaniei colaboreaza cu autoritatile din tara si din strainatate prin furnizarea de informatii, adoptarea de masuri corespunzatoare sau in orice alt mod compatibil cu prezenta lege.
 (6) In scopul aplicarii prevederilor din legislatia privind activitatea bancara, referitoare la colaborarea cu autoritatile competente din statele membre ale Uniunii Europene, denumite in continuare state membre, Banca Nationala a Romaniei va asigura conditiile necesare pentru realizarea schimbului de informatii cu aceste autoritati. Informatiile care vor fi furnizate autoritatilor competente din statele membre vor face obiectul cerintelor referitoare la secretul profesional, prevazute la art. 52 alin. (1).
 (7) Banca Nationala a Romaniei poate incheia acorduri de colaborare care se refera la schimbul de informatii si cu autoritatile competente din terte tari sau cu alte autoritati sau organisme din terte tari, prevazute la alin. (8), in conditiile in care informatiile furnizate sunt supuse unor cerinte referitoare la pastrarea secretului profesional, potrivit art. 52. Schimbul de informatii trebuie sa fie circumscris exclusiv scopului indeplinirii sarcinilor care le revin autoritatilor si organismelor respective in domeniul supravegherii. Informatiile primite de la un stat membru pot fi furnizate numai cu acordul expres al autoritatii competente de la care au fost obtinute si numai pentru scopurile pentru care acordul a fost obtinut.
 (8) In exercitarea functiei de supraveghere, Banca Nationala a Romaniei va asigura schimbul de informatii cu:
 a) autoritatile responsabile cu supravegherea altor institutii financiare si a societatilor de asigurari si autoritatile responsabile cu supravegherea pietelor financiare din Romania si din statele membre;
 b) organismele si institutiile, din Romania si din statele membre, implicate in falimentul si lichidarea institutiilor de credit, precum si in alte proceduri similare;
 c) persoanele din Romania si din statele membre, responsabile cu realizarea auditului financiar al institutiilor de credit si al altor institutii financiare;
 d) organismele care administreaza scheme de garantare a depozitelor din Romania si din statele membre.
 (9) Banca Nationala a Romaniei poate colabora, inclusiv prin schimb de informatii, cu autoritati din Romania si din statele membre, responsabile cu:
 a) supravegherea institutiilor sau organismelor implicate in falimentul si lichidarea institutiilor de credit si in alte proceduri similare;
 b) supravegherea persoanelor care realizeaza auditul financiar al institutiilor de credit, al societatilor de servicii de investitii financiare, al societatilor de asigurari si al altor institutii financiare.
 (10) Schimbul de informatii prevazut la alin. (9) se va realiza cu respectarea urmatoarelor cerinte minime:
 a) informatiile vor fi utilizate de catre aceste autoritati, exclusiv in scopul indeplinirii sarcinilor de supraveghere prevazute la alin. (9);
 b) informatiile primite sunt supuse cerintelor referitoare la pastrarea secretului profesional, prevazute la art. 52;
 c) informatiile primite de la un stat membru pot fi furnizate numai cu acordul expres al autoritatii competente de la care au fost obtinute si numai pentru scopurile pentru care acordul a fost obtinut.
 (11) In scopul intaririi stabilitatii financiare si pastrarii integritatii sistemului financiar, Banca Nationala a Romaniei poate sa colaboreze, inclusiv prin realizarea schimbului de informatii, cu autoritatile sau organismele cu competente legale in domeniul depistarii si investigarii incalcarilor legislatiei privind societatile comerciale. Schimbul de informatii se va realiza cu respectarea urmatoarelor cerinte minime:
 a) informatiile vor fi utilizate de catre aceste autoritati, exclusiv in scopul indeplinirii atributiilor;
 (12) Banca Nationala a Romaniei va comunica Comisiei Europene si statelor membre numele autoritatilor din Romania care pot primi informatii, conform prevederilor alin. (9) - (11).
 (13) In scopul exercitarii competentelor Bancii Nationale a Romaniei in domeniul autorizarii, reglementarii si supravegherii prudentiale a institutiilor de credit si indeplinirii atributiilor care revin autoritatilor monetare, bancilor centrale sau organismelor cu functii similare, precum si altor autoritati publice responsabile cu monitorizarea sistemelor de plati, Banca Nationala a Romaniei poate realiza schimb de informatii cu aceste autoritati.
 (14) In scopul asigurarii functionarii corespunzatoare a sistemelor de plati, Banca Nationala a Romaniei poate transmite informatii de natura secretului profesional caselor de compensare sau altor structuri similare, constituite in conformitate cu prevederile legii, in vederea asigurarii serviciilor de compensare si decontare pentru orice piata din Romania sau dintr-un stat membru.
 (15) Informatiile primite de Banca Nationala a Romaniei de la autoritatile competente din statele membre pot fi furnizate caselor de compensare sau altor structuri similare numai cu acordul expres al autoritatilor competente de la care au fost obtinute.
 (16) Entitatile carora le-au fost transmise informatii, in situatiile prevazute la alin. (8) - (11) si alin. (13) si (14), sunt obligate sa asigure pastrarea secretului profesional.
 (17) Institutiile si autoritatile publice vor furniza Bancii Nationale a Romaniei informatiile pe care le considera necesare sau care sunt solicitate de aceasta, in scopul realizarii unei supravegheri eficiente si al indeplinirii obiectivului fundamental si atributiilor Bancii Nationale a Romaniei.
 (18) Pana la data aderarii Romaniei la Uniunea Europeana, schimburile de informatii prevazute in prezentul articol se realizeaza numai in conditii de reciprocitate.
 (19) Prevederile alin. (18) se mentin si dupa data aderarii Romaniei la Uniunea Europeana, pentru schimbul de informatii cu entitati din terte tari.
 (1) Din imputernicirea Parlamentului, Banca Nationala a Romaniei poate participa la organizatii internationale cu caracter financiar, bancar, monetar sau de plati si poate sa devina membru al acestora.
 (2) Incepand cu data aderarii Romaniei la Eurosistem, Banca Nationala a Romaniei poate participa la organizatii internationale cu caracter financiar, bancar, monetar sau de plati si poate sa devina membru al acestora, fara a contraveni prevederilor art. 6 alin. (2) din Statutul Sistemului European al Bancilor Centrale si al Bancii Centrale Europene.
 (3) Banca Nationala a Romaniei poate participa, in nume propriu sau in numele statului, la tratative si negocieri externe in probleme financiare, monetare, de curs de schimb si de plati, precum si in domeniul autorizarii, reglementarii si supravegherii prudentiale a institutiilor de credit.
 (4) Banca Nationala a Romaniei exercita drepturi si indeplineste obligatii care revin Romaniei, in calitate de membru al Fondului Monetar International, inclusiv utilizarea facilitatilor acestei institutii de finantare pe termen mediu si lung, pentru nevoile balantei de plati si consolidarea rezervelor internationale ale tarii.
 (5) Banca Nationala a Romaniei poate negocia si incheia acorduri, conventii sau alte intelegeri privind imprumuturi pe termen scurt si alte operatiuni financiar-bancare cu institutii financiare internationale, banci centrale, societati bancare si nebancare, cu conditia rambursarii acestora in termen de 1 an.
 (6) Banca Nationala a Romaniei poate incheia, in nume propriu sau in numele statului, acorduri de decontare si de plati sau orice alte conventii de decontare si de plati cu institutii publice sau private care isi au sediul in strainatate.
 Politica monetara, politica de curs de schimb si regimul valutar
 In cadrul politicii monetare pe care o promoveaza, Banca Nationala a Romaniei utilizeaza proceduri si instrumente specifice pentru operatiuni de piata monetara si de creditare a institutiilor de credit, precum si mecanismul rezervelor minime obligatorii.
 (1) Se interzice Bancii Nationale a Romaniei achizitionarea de pe piata primara a creantelor asupra statului, autoritatilor publice centrale si locale, regiilor autonome, societatilor nationale, companiilor nationale si altor societati cu capital majoritar de stat.
 (2) Incepand cu data aderarii Romaniei la Uniunea Europeana, interdictia prevazuta la alin. (1) se extinde si la creantele asupra altor organisme si companii de drept public din statele membre.
 (3) Banca Nationala a Romaniei poate efectua pe piata secundara, cu respectarea prevederilor alin. (1), operatiuni reversibile, cumparari/vanzari directe sau poate lua in gaj, pentru acordarea de credite colateralizate, creante asupra sau titluri ale statului, autoritatilor publice centrale si locale, regiilor autonome, societatilor nationale, companiilor nationale si altor societati cu capital majoritar de stat, institutiilor de credit sau altor persoane juridice, poate efectua swap-uri valutare, emite certificate de depozit si atrage depozite de la institutii de credit, in conditiile pe care le considera necesare pentru a realiza obiectivele politicii monetare.
 (1) Banca Nationala a Romaniei poate acorda credite institutiilor de credit eligibile, in conditii care se stabilesc prin reglementari proprii.
 (2) Se interzice Bancii Nationale a Romaniei creditarea pe descoperit de cont sau orice alt tip de creditare a statului, autoritatilor publice centrale si locale, regiilor autonome, societatilor nationale, companiilor nationale si altor societati cu capital majoritar de stat.
 (3) Prin exceptie, prevederile alin. (2) nu se aplica institutiilor de credit cu capital majoritar de stat. Acestea beneficiaza de tratamentul acordat institutiilor de credit, conform prevederilor alin. (1).
 (4) Incepand cu data aderarii Romaniei la Uniunea Europeana, interdictia prevazuta la alin. (2) se extinde la creditarea pe descoperit de cont sau orice alt tip de creditare a altor organisme guvernate de legea publica si companii publice din statele membre.
 (1) Banca Nationala a Romaniei stabileste regimul rezervelor minime obligatorii pe care institutiile de credit trebuie sa le mentina in conturi deschise la aceasta.
 (2) Pentru resursele in valuta, rezervele minime obligatorii se constituie numai in valuta.
 (3) La rezervele minime obligatorii, Banca Nationala a Romaniei va bonifica dobanzi cel putin la nivelul ratei dobanzii medii la depunerile la vedere practicate de institutiile de credit.
 (4) Pentru neindeplinirea cerintelor privind nivelul rezervelor minime obligatorii se calculeaza si se percep dobanzi penalizatoare la nivelul stabilit de Banca Nationala a Romaniei.
 (1) Banca Nationala a Romaniei elaboreaza si aplica politica de curs de schimb.
 (2) Banca Nationala a Romaniei este abilitata:
 a) sa elaboreze balanta de plati si alte lucrari privind pozitia investitionala internationala a tarii;
 b) sa stabileasca cursurile de schimb pentru operatiunile proprii pe piata valutara, sa calculeze si sa publice cursurile medii pentru evidenta statistica;
 c) sa pastreze si sa administreze rezervele internationale ale statului.
 (1) Banca Nationala a Romaniei poate elabora reglementari privind monitorizarea si controlul tranzactiilor valutare pe teritoriul tarii si emite autorizatii pentru operatiuni valutare de capital, tranzactii pe pietele valutare si alte operatiuni specifice.
 (2) Reglementarile Bancii Nationale a Romaniei se refera in principal la:
 c) stabilirea plafonului si a conditiilor indatorarii externe a persoanelor juridice si fizice care intra sub incidenta regimului valutar.
 Pentru monitorizarea tranzactiilor valutare, persoanele juridice autorizate sa desfasoare operatiuni valutare raporteaza Bancii Nationale a Romaniei asupra tranzactiilor efectuate, prin documente ale caror forma si continut se stabilesc de catre aceasta.
 Banca Nationala a Romaniei este unica institutie autorizata sa emita insemne monetare, sub forma de bancnote si monede, ca mijloace legale de plata pe teritoriul Romaniei.
 Moneda nationala este leul, iar subdiviziunea acestuia, banul.
 (1) Banca Nationala a Romaniei este singura in drept sa stabileasca valoarea nominala, dimensiunile, greutatea, desenul si alte caracteristici tehnice ale bancnotelor si monedelor.
 (2) Bancnotele poarta semnatura guvernatorului Bancii Nationale a Romaniei si a casierului central.
 (4) Dispozitiile legale privitoare la titlurile la purtator pierdute sau furate nu sunt aplicabile bancnotelor si monedelor emise de Banca Nationala a Romaniei.
 (5) Grafica bancnotelor si a monedelor este protejata prin inregistrarea la Oficiul de Stat pentru Inventii si Marci din Romania. Orice reproducere color a acestora, la scara 1/1, partiala sau integrala, in scop publicitar, de informare sau in alte scopuri comerciale se poate face numai cu acordul prealabil, scris, al Bancii Nationale a Romaniei.
 (1) Banca Nationala a Romaniei elaboreaza programul de emisiune a bancnotelor si monedelor, astfel incat sa se asigure necesarul de numerar, in stricta concordanta cu nevoile reale ale circulatiei banesti.
 (2) Suma totala a bancnotelor si monedelor in circulatie, care exclude rezerva de numerar, se evidentiaza ca element de pasiv in contabilitatea Bancii Nationale a Romaniei.
 Mijloace legale de plata
 Bancnotele si monedele emise si neretrase din circulatie de catre Banca Nationala a Romaniei reprezinta insemne monetare care trebuie acceptate la valoarea nominala pentru plata tuturor obligatiilor publice si private.
 Emisiunea si punerea in circulatie a insemnelor monetare
 (1) Banca Nationala a Romaniei asigura tiparirea bancnotelor si baterea monedelor si ia masuri pentru pastrarea in siguranta a celor care nu sunt puse in circulatie, precum si pentru custodia si distrugerea, cand aceasta este necesara, a matritelor, cernelurilor si a bancnotelor si monedelor retrase din circulatie.
 (2) Banca Nationala a Romaniei distribuie emisiunea monetara realizata si administreaza rezerva de numerar sub forma de bancnote si monede.
 (3) Bancnotele si monedele uzate sau necorespunzatoare vor fi retrase din circulatie si distruse de catre Banca Nationala a Romaniei, inlocuindu-se cu bancnote si/sau cu monede noi.
 (4) Banca Nationala a Romaniei inlocuieste, fara taxe si comisioane, bancnotele si monedele emise si neretrase din circulatie.
 (5) Banca Nationala a Romaniei poate refuza inlocuirea bancnotelor si a monedelor care prezinta deformari, sunt ilizibile sau daca lipseste mai mult de 40% din suprafata lor. Aceste insemne monetare vor fi retrase din circulatie si distruse, fara acordarea de compensatii detinatorilor, exceptand cazurile speciale mentionate in regulamentele proprii.
 (6) Banca Nationala a Romaniei nu poate fi obligata sa acorde compensatii pentru bancnotele sau monedele care au fost pierdute, furate, distruse, contrafacute sau falsificate.
 (1) Banca Nationala a Romaniei poate hotari anularea sau retragerea din circulatie a oricaror bancnote sau monede care au fost emise si, in locul acestora, punerea in circulatie a altor tipuri de insemne monetare.
 (2) Modalitatea si perioada de preschimbare se publica in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, si in cel putin doua cotidiane de circulatie nationala.
 (4) Suma totala a bancnotelor si monedelor retrase din circulatie, dar nepreschimbate in termenul stabilit, se scade din totalul numerarului in circulatie inregistrat in evidentele contabile si se inregistreaza ca venit al Bancii Nationale a Romaniei.
 (1) In cadrul politicii sale monetare si de curs de schimb, Banca Nationala a Romaniei poate acorda institutiilor de credit credite pe termene ce nu pot depasi 90 de zile, garantate cu, dar fara a se limita la:
 a) titluri de stat provenite din emisiuni publice, prin remiterea lor in portofoliul Bancii Nationale a Romaniei, sau
 b) depozite constituite la Banca Nationala a Romaniei sau la alte persoane juridice agreate de Banca Nationala a Romaniei.
 (2) Incepand cu data aderarii Romaniei la Eurosistem, sfera de cuprindere a activelor eligibile pentru garantarea creditelor acordate de Banca Nationala a Romaniei se extinde la cele doua categorii de active eligibile definite de Banca Centrala Europeana.
 (1) Banca Nationala a Romaniei stabileste si face publice conditiile de creditare, nivelul minim al ratei dobanzii la creditele care se acorda institutiilor de credit si criteriile ce trebuie indeplinite de institutiile de credit pentru a putea solicita credite de la Banca Nationala a Romaniei pe baze competitive.
 (2) Banca Nationala a Romaniei poate stabili plafoane de creditare, niveluri ale ratei dobanzii, termene de rambursare si alte conditii in care se pot acorda credite de catre Banca Nationala a Romaniei pe baze competitive.
 (3) Pentru toate operatiunile de creditare efectuate, Banca Nationala a Romaniei stabileste si incaseaza dobanzi si comisioane.
 Conturi deschise la Banca Nationala a Romaniei
 (1) Banca Nationala a Romaniei deschide si opereaza conturi ale institutiilor de credit, ale Trezoreriei Statului, ale caselor de compensare si ale altor entitati, rezidente si nerezidente, stabilite prin reglementari ale Bancii Nationale a Romaniei.
 (2) Banca Nationala a Romaniei efectueaza decontarea finala, irevocabila si neconditionata, a transferurilor de fonduri in conturile titularilor.
 (3) Pentru toate operatiunile efectuate in conturile deschise in evidentele sale, cu exceptia conturilor avand ca titulari Comisia Europeana si organisme financiare internationale, Banca Nationala a Romaniei stabileste si incaseaza comisioane.
 (1) Banca Nationala a Romaniei monitorizeaza sistemele de plati, inclusiv instrumentele de plata, in scopul asigurarii securitatii si eficientei acestora si pentru a evita riscul sistemic. Pentru indeplinirea acestei atributii, Banca Nationala a Romaniei stabileste masurile necesare, le pune in aplicare si urmareste implementarea acestora, reglementeaza, autorizeaza si supravegheaza sistemele de plati, si poate reglementa instrumentele de plata.
 (2) Banca Nationala a Romaniei reglementeaza, autorizeaza si supravegheaza administratorii sistemelor de plati si poate emite reglementari privind instrumentele de plata utilizate in cadrul acestor sisteme.
 (3) Banca Nationala a Romaniei poate furniza lichiditati institutiilor de credit, prin acordarea de facilitati, in conditiile art. 19, si prin cumpararea de titluri eligibile, in conformitate cu reglementarile proprii.
 (4) Incepand cu data aderarii Romaniei la Eurosistem, prevederile alin. (3) se aplica in mod corespunzator si altor participanti pe piata.
 Servicii de compensare, depozitare, decontare si plata
 (1) Banca Nationala a Romaniei poate asigura servicii de compensare, depozitare, decontare si plata prin intermediul conturilor deschise in evidentele sale, in conditiile art. 21.
 (2) Incepand cu data aderarii Romaniei la Uniunea Europeana, Banca Nationala a Romaniei poate, pe cont propriu ori in numele si pe contul statului, sa participe la aranjamente de compensare, depozitare, decontare si plata sau la alte contracte avand acest scop, incheiate cu institutii centrale sau cu organizatii colective de specialitate, publice si private, avand sediul in strainatate.
 Pentru prevenirea si limitarea riscurilor de plata si credit, Banca Nationala a Romaniei poate presta servicii de colectare si difuzare, la cerere, contra cost, conform reglementarilor proprii, de date si informatii privind incidentele de plati si riscurile de creditare in sistemul institutiilor de credit, in conditii de asigurare a secretului bancar.
 Supravegherea prudentiala a institutiilor de credit
 (1) Banca Nationala a Romaniei are competenta exclusiva de autorizare a institutiilor de credit si raspunde de supravegherea prudentiala a institutiilor de credit pe care le-a autorizat sa opereze in Romania, in conformitate cu prevederile Legii nr. 58/1998 privind activitatea bancara, cu modificarile si completarile ulterioare.
 (2) Pentru asigurarea functionarii si viabilitatii sistemului bancar, Banca Nationala a Romaniei este imputernicita:
 a) sa emita reglementari, sa ia masuri pentru impunerea respectarii acestora si sa aplice sanctiunile legale in cazurile de nerespectare;
 b) sa controleze si sa verifice, pe baza raportarilor primite si prin inspectii la fata locului, registrele, conturile si orice alte documente ale institutiilor de credit autorizate, pe care le considera necesare.
 (3) Membrii Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei si personalul acesteia, insarcinat sa exercite atributii de supraveghere prudentiala, nu raspund civil sau penal, dupa caz, daca instantele judecatoresti constata indeplinirea sau omisiunea indeplinirii de catre aceste persoane, cu buna-credinta si fara neglijenta, a oricarui act sau fapt in legatura cu exercitarea, in conditiile legii, a atributiilor de supraveghere prudentiala.
 (4) Cheltuielile de judecata ocazionate de procedurile judiciare initiate impotriva persoanelor prevazute la alin. (3) se suporta de Banca Nationala a Romaniei.
 (5) Personalului cu atributii de supraveghere ii este interzisa participarea in cadrul comisiilor de expertiza, precum si la orice alte actiuni de verificare care excedeaza atributiile si competentele conferite acestuia prin lege.
 In vederea indeplinirii atributiei Bancii Nationale a Romaniei privind asigurarea stabilitatii financiare, in mod exceptional si numai de la caz la caz, Banca Nationala a Romaniei poate acorda institutiilor de credit si alte credite, negarantate sau garantate cu alte active decat cele prevazute la art. 19.
 (1) Banca Nationala a Romaniei tine in evidentele sale contul curent general al Trezoreriei Statului, deschis pe numele Ministerului Finantelor Publice.
 (2) Functionarea contului curent general al Trezoreriei Statului si inregistrarea operatiunilor in acest cont se stabilesc prin conventii incheiate intre Banca Nationala a Romaniei si Ministerul Finantelor Publice.
 (1) Banca Nationala a Romaniei primeste incasarile pentru contul curent general al Trezoreriei Statului si efectueaza platile in limita disponibilitatilor existente in acest cont.
 (2) Banca Nationala a Romaniei percepe comisioane la decontarea operatiunilor prin contul curent general al Trezoreriei Statului, deschis in evidentele sale, si plateste dobanzi la disponibilitatile din acest cont.
 (3) Banca Nationala a Romaniei poate actiona ca agent al statului in stabilirea institutiilor de credit eligibile a primi depozite ale Trezoreriei Statului, in conditii care vor fi stabilite impreuna cu Ministerul Finantelor Publice.
 (1) Conform prevederilor art. 6 alin. (1), Banca Nationala a Romaniei nu poate achizitiona titluri de stat de pe piata primara.
 (2) In baza conventiilor incheiate in prealabil cu Ministerul Finantelor Publice si in conformitate cu reglementarile proprii, Banca Nationala a Romaniei poate actiona, cu perceperea unui comision, ca agent pe contul statului, in ceea ce priveste:
 a) plasarea catre terti a emisiunilor de titluri de stat si alte instrumente negociabile de indatorare ale statului roman;
 b) exercitarea functiilor de agent de inregistrare, depozitare si transfer al titlurilor de stat;
 c) plata capitalului, dobanzilor, comisioanelor si a spezelor aferente;
 d) executarea decontarilor in contul curent general al Trezoreriei Statului;
 e) alte operatiuni in conformitate cu obiectivul fundamental si atributiile bancii centrale;
 f) efectuarea de plati aferente celor de mai sus prin conturi deschise in evidentele sale, inclusiv a celor aferente serviciului datoriei emitentilor si altor costuri de tranzactionare si operare.
 (3) Imprumuturile statului pe baza de titluri de stat se efectueaza conform conventiilor incheiate intre Banca Nationala a Romaniei si Ministerul Finantelor Publice, prin care se stabilesc cel putin urmatoarele elemente: valoarea imprumutului, data scadentei, rata dobanzii si modul de calcul al dobanzii pe toata durata creditului, costurile serviciului datoriei, precum si date privind titlurile de stat negociabile, emise pentru fiecare imprumut.
 (1) Banca Nationala a Romaniei, respectand regulile generale privind lichiditatea si riscul specific activelor externe, stabileste si mentine rezerve internationale, in astfel de conditii incat sa poata determina periodic marimea lor exacta, rezerve alcatuite cumulativ ori selectiv din urmatoarele elemente:
 a) aur detinut in tezaur in tara sau depozitat in strainatate;
 b) active externe, sub forma de bancnote si monede sau disponibil in conturi la banci sau la alte institutii financiare in strainatate, exprimate in acele monede si detinute in acele tari, pe care le stabileste Banca Nationala a Romaniei;
 c) orice alte active de rezerva, recunoscute pe plan international, inclusiv dreptul de a efectua cumparari de la Fondul Monetar International in cadrul transei de rezerva, precum si detinerile de drepturi speciale de tragere;
 d) cambii, cecuri, bilete la ordin, precum si obligatiuni si alte valori mobiliare, negociabile sau nu, emise sau garantate de persoane juridice nerezidente, clasificate in primele categorii de catre agentiile de apreciere a riscurilor, recunoscute pe plan international, exprimate si platibile in valuta in locuri acceptabile pentru Banca Nationala a Romaniei;
 e) bonuri de tezaur, obligatiuni si alte titluri de stat, emise sau garantate de guverne straine sau de institutii financiare interguvernamentale, negociabile sau nu, exprimate si platibile in valuta in locuri acceptabile pentru Banca Nationala a Romaniei.
 (2) Banca Nationala a Romaniei urmareste mentinerea rezervelor internationale la un nivel adecvat tranzactiilor externe ale Romaniei.
 (3) Daca exista pericolul diminuarii rezervelor internationale, pana la un nivel care ar periclita tranzactiile internationale ale statului, precum si in cazul in care diminuarea s-a produs, Banca Nationala a Romaniei va prezenta Guvernului si Parlamentului un raport privind situatia rezervelor internationale si cauzele care au condus sau care pot conduce la o astfel de reducere. Raportul va contine recomandarile Bancii Nationale a Romaniei privind politicile guvernamentale macroeconomice necesare pentru preintampinarea sau remedierea situatiei.
 Banca Nationala a Romaniei este autorizata, in conditiile pe care le stabileste si le poate modifica periodic, sa efectueze urmatoarele operatiuni:
 a) sa cumpere, sa vanda si sa efectueze alte tranzactii cu lingouri si monede din aur si cu alte metale pretioase;
 b) sa cumpere, sa vanda si sa efectueze alte tranzactii cu valute;
 c) sa cumpere, sa vanda si sa efectueze alte tranzactii pe piata secundara cu bonuri de tezaur, obligatiuni si alte titluri emise sau garantate de guverne straine sau de organizatii financiare interguvernamentale;
 d) sa cumpere, sa vanda si sa efectueze alte tranzactii cu valori mobiliare emise sau garantate de banci centrale, de institutii financiare internationale, de societati bancare si nebancare;
 e) sa deschida si sa mentina conturi la alte banci centrale si autoritati monetare, societati bancare si la institutii financiare internationale;
 f) sa deschida si sa tina conturi si sa efectueze operatiuni de corespondent pentru institutii financiare internationale, banci centrale si autoritati monetare, societati financiare si bancare, organizatii financiare interguvernamentale din strainatate, precum si pentru guverne straine si agentiile lor.
 Conducerea Bancii Nationale a Romaniei
 (1) Banca Nationala a Romaniei este condusa de un consiliu de administratie.
 (2) Conducerea executiva a Bancii Nationale a Romaniei, in cadrul Comitetului de Politica Monetara si a Comitetului de Supraveghere, se exercita de catre guvernator, prim-viceguvernator si de cei doi viceguvernatori, in conditiile stabilite prin regulamentul intern, aprobat de consiliul de administratie.
 (3) Activitatea consiliului de administratie este reglementata de prevederile prezentei legi si de regulamentele Bancii Nationale a Romaniei.
 (1) Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei hotaraste, in conditiile legii:
 a) politicile in domeniul monetar si al cursului de schimb, urmarind aducerea la indeplinire a acestora;
 b) masurile in domeniul autorizarii, reglementarii si supravegherii prudentiale a institutiilor de credit si monitorizarii sistemelor de plati pe care le-a autorizat;
 c) directiile principale in conducerea operatiunilor si raspunderile ce revin personalului Bancii Nationale a Romaniei;
 d) organizarea interna, indemnizatiile, salariile si alte drepturi banesti ale personalului;
 e) atributiile si componenta Comitetului de Politica Monetara, Comitetului de Supraveghere, Comitetului de Administrare a Rezervelor Internationale si Comitetului de Audit, care functioneaza in cadrul Bancii Nationale a Romaniei;
 f) delegarea temporara a competentelor sale catre conducerea executiva, atunci cand situatii speciale pot impune aceasta solutie.
 (2) Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei este compus din 9 membri, astfel:
 a) un presedinte, care este si guvernator al Bancii Nationale a Romaniei;
 c) 7 membri, dintre care 2 sunt si viceguvernatori, iar ceilalti 5 membri nu sunt salariati ai Bancii Nationale a Romaniei.
 (3) Membrii Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, cu nominalizarea conducerii executive, sunt numiti de Parlament, la propunerea comisiilor permanente de specialitate ale celor doua Camere ale Parlamentului.
 (4) Numirile se fac pe o perioada de 5 ani, cu posibilitatea reinnoirii mandatului.
 (5) In cazul descompletarii consiliului de administratie, completarea locurilor vacante se face pe functia respectiva, cu respectarea prevederilor alin. (3) si (4).
 (6) Revocarea din functie a oricarui membru al consiliului de administratie se face de catre Parlament, la propunerea comuna a comisiilor permanente de specialitate ale celor doua Camere ale Parlamentului, daca acesta inceteaza sa indeplineasca conditiile necesare pentru exercitarea atributiilor sale sau daca se face vinovat de abateri grave.
 (7) Nici un membru al Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei nu va fi schimbat din functie din alte motive sau prin alta procedura decat cea prevazuta la alin. (6).
 (8) Numirile, retragerile si revocarile din functie ale membrilor Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei se publica in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I.
 (9) Hotararea de revocare din functie a membrilor Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei poate fi atacata la Inalta Curte de Casatie si Justitie, in termen de 15 zile de la publicarea acesteia in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I.
 (10) La sedintele Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei pot participa ministrul finantelor publice si un secretar de stat din Ministerul Finantelor Publice, fara drept de vot.
 (1) Membrii Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei nu pot fi deputati ori senatori, sau membri ai unui partid politic si nu pot face parte din autoritatea judecatoreasca sau din administratia publica.
 (2) Incepand cu data aderarii Romaniei la Eurosistem, membrii Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, implicati in exercitarea atributiilor legate de Sistemul European al Bancilor Centrale, nu pot avea alte functii care se pot afla in conflict de interese cu obligatiile ce le revin, in calitate de membri ai consiliului.
 (3) Membrii consiliului de administratie si salariatii cu functii de conducere ai Bancii Nationale a Romaniei sunt supusi regimului incompatibilitatilor si conflictelor de interese prevazut de lege.
 (4) Membrii consiliului de administratie se dedica exclusiv exercitarii atributiilor lor, cu posibilitatea desfasurarii de activitati didactice si de cercetare stiintifica.
 Atributiile guvernatorului Bancii Nationale a Romaniei
 (1) Guvernatorul Bancii Nationale a Romaniei dispune masuri pentru executarea dispozitiilor legale, a hotararilor consiliului de administratie, precum si a altor reglementari privind Banca Nationala a Romaniei. Guvernatorul poate delega prim-viceguvernatorului si viceguvernatorilor unele dintre atributiile sale, in conditiile stabilite de consiliul de administratie.
 (2) Guvernatorul numeste in functie personalul din aparatul central al Bancii Nationale a Romaniei si pe directorii sucursalelor si ai agentiilor.
 (3) Guvernatorul emite ordine si decizii si reprezinta Banca Nationala a Romaniei in relatiile cu tertii, semnand, direct sau prin persoane imputernicite de el, toate tratatele sau conventiile incheiate.
 (4) In numele consiliului de administratie, guvernatorul prezinta Parlamentului, pana la data de 30 iunie a anului urmator, raportul anual al Bancii Nationale a Romaniei, care cuprinde activitatile Bancii Nationale a Romaniei, situatiile financiare anuale si raportul de audit, dezbatute, fara a fi supuse votului, in sedinta comuna a celor doua Camere ale Parlamentului.
 (5) In cazul absentei sau imposibilitatii guvernatorului de a actiona, acesta va fi suplinit de prim-viceguvernator.
 (1) Situatiile financiare anuale ale Bancii Nationale a Romaniei sunt supuse auditarii de catre auditori financiari, persoane juridice autorizate de Camera Auditorilor Financiari din Romania, selectati de catre consiliul de administratie, pe baza de licitatie.
 (2) Raportul auditorului financiar impreuna cu opinia sa vor fi prezentate Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei si vor fi publicate impreuna cu situatiile financiare anuale.
 Situatiile financiare anuale si evidenta contabila
 (1) Situatiile financiare ale Bancii Nationale a Romaniei sunt intocmite conform principiilor si regulilor contabile prevazute de standardele internationale de contabilitate, aplicabile bancilor centrale, recunoscute de Banca Centrala Europeana si trebuie sa cuprinda: bilantul, contul de profit si pierdere si notele explicative.
 (2) Situatiile financiare anuale ale Bancii Nationale a Romaniei trebuie sa ofere o imagine fidela a pozitiei financiare si a performantei financiare pentru respectivul exercitiu financiar.
 (3) Modelele situatiilor financiare anuale sunt elaborate de Banca Nationala a Romaniei, cu avizul consultativ al Ministerului Finantelor Publice.
 Capitalul Bancii Nationale a Romaniei
 (1) Capitalul actual al Bancii Nationale a Romaniei se majoreaza la 300 miliarde lei si apartine in intregime statului.
 (2) Majorarea capitalului va fi efectuata la data de 31 decembrie 2004, prin incorporarea sumelor existente la acea data in fondul de rezerva, astfel incat sa se atinga nivelul prevazut la alin. (1).
 (1) Rezervele statutare se vor constitui prin preluarea sumelor ramase in fondul de rezerva dupa efectuarea majorarii de capital prevazute la art. 38.
 (2) Rezervele statutare se majoreaza anual, conform prevederilor art. 43.
 (1) Banca Nationala a Romaniei va emite reglementari proprii de organizare si conducere a contabilitatii, in conformitate cu legislatia in vigoare, cu avizul consultativ al Ministerului Finantelor Publice.
 (2) Operatiunile economico-financiare ale Bancii Nationale a Romaniei sunt contabilizate, potrivit planului propriu de conturi, cu avizul consultativ al Ministerului Finantelor Publice.
 Bugetul anual de venituri si cheltuieli se aproba de Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei si se verifica, in executie, conform practicilor si procedurilor controlului si auditului intern.
 Evaluarea posturilor prevazute in situatiile financiare
 (1) Banca Nationala a Romaniei efectueaza periodic, cel putin anual, evaluarea posturilor cuprinse in situatiile financiare.
 (2) Diferentele nete din evaluarea activelor si pasivelor, exprimate in monede straine, drepturi speciale de tragere, aur, argint si alte metale pretioase, a monedelor si a altor obiecte din aur, argint, a altor metale si pietre pretioase, ca urmare a modificarii valorii sau a cursului in lei al acestora, vor fi evidentiate separat in contul special de reevaluare.
 (1) Banca Nationala a Romaniei vireaza la bugetul statului o cota de 80% din veniturile nete rezultate dupa deducerea urmatoarelor elemente:
 b) pierderea exercitiilor precedente ramasa neacoperita dupa aplicarea prevederilor art. 44.
 (2) Plata cotei prevazute la alin. (1) se efectueaza lunar, pana la data de 25 a lunii urmatoare, inclusiv, in baza unei declaratii speciale. Aceasta cota reprezinta venit la bugetul de stat. Regularizarile aferente exercitiului financiar vor fi efectuate pana la termenul de depunere a bilantului anual, conform legii, in baza unei declaratii speciale rectificative.
 (3) Banca Nationala a Romaniei constituie provizioane de risc de credit, conform normelor proprii aprobate de catre Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, cu avizul consultativ al Ministerului Finantelor Publice.
 (4) Provizioanele constituite de Banca Nationala a Romaniei conform normelor proprii aprobate de catre consiliul de administratie, altele decat cele prevazute la alin. (3), se suporta din profitul ramas dupa aplicarea alin. (1).
 (5) Profitul ramas dupa aplicarea prevederilor alin. (1) si (4) se repartizeaza pe destinatii, in urmatoarea ordine de prioritate:
 a) pentru rezervele statutare - repartizari de pana la 60%;
 b) pentru constituirea surselor proprii de finantare - repartizari de pana la 30%;
 c) pentru fondul de participare a salariatilor la profit - un procent de pana la 10%;
 d) sumele eventual ramase dupa repartizarile efectuate conform lit. a) - c) sunt alocate pentru destinatiile care se stabilesc de catre Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei.
 Daca intr-un exercitiu financiar Banca Nationala a Romaniei inregistreaza pierdere, aceasta se acopera din sursele disponibile, in urmatoarea ordine de prioritate:
 Raspunderea de inregistrare
 Pentru eventualele erori la plati sau la inregistrari in conturile titularilor, Banca Nationala a Romaniei raspunde numai pana la limita sumei eronat platite sau inregistrate in cont, inclusiv de penalitatile aferente care se varsa la bugetul de stat, suportate de titularii de cont, in cazurile prevazute de lege, daca este sesizata cu reclamatie scrisa pana la expirarea termenului general de prescriptie.
 Situatiile financiare anuale auditate ale Bancii Nationale a Romaniei, dupa adoptarea lor de catre consiliul de administratie, se publica in Monitorul Oficial al Romaniei, impreuna cu raportul auditorului financiar.
 (1) Operatiunile Bancii Nationale a Romaniei sunt supuse prevederilor legale aplicabile in materie, in masura in care Legea nr. 58/1998 privind activitatea bancara, cu modificarile si completarile ulterioare si prezenta lege nu dispun altfel.
 (2) Operatiunile comerciale efectuate de Banca Nationala a Romaniei, care se reflecta in bugetul de venituri si cheltuieli si in situatiile financiare anuale, sunt supuse controlului ulterior al Curtii de Conturi.
 Reglementarile Bancii Nationale a Romaniei
 (1) Banca Nationala a Romaniei este imputernicita sa emita reglementarile necesare pentru a pune in aplicare si a impune respectarea prevederilor legale.
 (2) Reglementarile Bancii Nationale a Romaniei pot fi sub forma de regulamente, ordine, norme si circulare, avand caracter obligatoriu pentru persoanele juridice publice si private, precum si pentru persoanele fizice.
 (1) Banca Nationala a Romaniei este autorizata sa colecteze date si informatii statistice primare care sunt necesare pentru aducerea la indeplinire a atributiilor sale legale.
 (2) Banca Nationala a Romaniei este imputernicita sa-si stabileasca metodologiile privind culegerea, prelucrarea, analiza, difuzarea si constituirea seriilor de date statistice in domeniile sale de competenta.
 (3) Persoanele juridice publice si private, precum si persoanele fizice sunt obligate sa furnizeze gratuit Bancii Nationale a Romaniei, la termenele, periodicitatile si in forma solicitata, date si informatii statistice, in conformitate cu reglementarile si instructiunile emise de Banca Nationala a Romaniei, in baza prezentei legi. Pentru entitatile fara personalitate juridica, obligatiile de raportare statistica revin persoanelor desemnate sa reprezinte aceste entitati.
 (4) Banca Nationala a Romaniei are dreptul sa verifice modul de determinare a datelor si informatiilor raportate si corespondenta lor cu evidentele detinatorilor de date primare. Daca informatiile si documentatia obtinute nu sunt adecvate sau exista rezerve cu privire la corectitudinea sau integralitatea acestora, Banca Nationala a Romaniei va putea cere informatii suplimentare si explicatii in acest sens.
 (5) Datele si informatiile statistice care permit identificarea subiectilor statistici, in mod direct sau indirect, dezvaluind astfel informatii cu caracter individual, sunt considerate confidentiale. Datele si informatiile statistice confidentiale nu pot servi ca probe in justitie sau la stabilirea unor drepturi sau obligatii pentru subiectii statistici la care se refera.
 (6) Datele statistice rezultate din prelucrarea datelor individuale vor putea fi publicate sau diseminate de Banca Nationala a Romaniei, in intregime sau in parte, numai in conditiile in care identificarea directa ori indirecta a persoanelor juridice sau fizice nu este posibila.
 (7) Banca Nationala a Romaniei asigura masuri de protectie a datelor care se refera la subiecti individuali - persoane juridice sau fizice - date obtinute direct sau indirect, din surse administrative sau din alte surse.
 (1) Conventiile, contractele sau orice alte aranjamente de creditare incheiate de Banca Nationala a Romaniei constituie titluri executorii, in caz de neplata, pentru intregul sold al creantei de platit, inclusiv dobanzile sau alte costuri aferente.
 (2) Organele de executare competente executa creanta Bancii Nationale a Romaniei pe baza simplei notificari din partea acesteia.
 (3) In cazul in care debitorul nu isi indeplineste angajamentele asumate, Banca Nationala a Romaniei este in drept sa procedeze la recuperarea creantelor prin executarea garantiilor, astfel:
 a) vanzarea totala sau partiala, pe contul debitorului, a titlurilor si efectelor care i-au fost date in garantie, in termen de maximum 3 zile, dupa o simpla somatie printr-un act extrajudiciar;
 b) din venitul rezultat din vanzare se recupereaza creantele, avansurile, dobanzile si orice alte cheltuieli efectuate de Banca Nationala a Romaniei, iar eventualul surplus ramas se remite debitorului.
 Operatiuni in favoarea tertilor
 (1) Banca Nationala a Romaniei poate efectua unele operatiuni in favoarea tertilor, numai in conditiile prezentarii documentelor pe care le considera necesare. Banca Nationala a Romaniei poate, ori de cate ori considera necesar, sa ceara constituirea de garantii reale sau personale.
 (2) Cu exceptia prevederilor art. 7, Banca Nationala a Romaniei nu va acorda asistenta financiara sub forma de credite, angajamente de resurse, preluare integrala sau partiala a obligatiilor aferente unui imprumut ori altui instrument de indatorare, asumare a unei datorii sau a unui pasiv adiacent ori in vreo alta forma.
 (3) Cu respectarea prevederilor alin. (2), Banca Nationala a Romaniei poate:
 a) sa investeasca resursele sale financiare in valori mobiliare cu grad mare de lichiditate, emise de debitori cu bonitate;
 b) sa achizitioneze, in cursul executarii creantelor pe care le are, orice fel de drepturi care pot fi valorificate;
 c) sa acorde salariatilor sai cate un credit pentru locuinte si credite pentru bunuri de folosinta indelungata, cu dobanda la nivelul dobanzii medii lunare de la bancile comerciale.
 (1) Membrii consiliului de administratie si salariatii Bancii Nationale a Romaniei sunt obligati sa pastreze secretul profesional asupra oricarei informatii nedestinate publicarii, de care au luat cunostinta in cursul exercitarii functiilor lor, si nu vor folosi aceste informatii pentru obtinerea de avantaje personale, orice abatere fiind sanctionata conform legii. Membrii consiliului de administratie si salariatii Bancii Nationale a Romaniei vor fi obligati sa pastreze secretul profesional si dupa incetarea activitatii in cadrul bancii, orice incalcare fiind sanctionata in conditiile legii. Prevederile prezentului alineat se aplica si auditorilor financiari care sunt imputerniciti sa efectueze actiuni de supraveghere, in conditiile Legii nr. 58/1998 privind activitatea bancara, cu modificarile si completarile ulterioare.
 (2) Furnizarea de informatii de natura celor prevazute la alin. (1) va putea fi facuta sub semnatura guvernatorului Bancii Nationale a Romaniei sau a persoanelor imputernicite in acest sens, in urmatoarele situatii:
 a) in cadrul unor proceduri judiciare, la cererea scrisa a organelor judiciare abilitate sau, dupa caz, a organelor de cercetare penala, cu autorizarea procurorului;
 b) in cadrul negocierii sau al derularii unor acorduri internationale la care Romania sau Banca Nationala a Romaniei este parte;
 c) in cadrul acordurilor de cooperare cu alte autoritati sau din initiativa Bancii Nationale a Romaniei, in scopul asigurarii indeplinirii atributiilor specifice de supraveghere si control asupra respectarii prevederilor legale;
 d) in cursul procedurilor civile sau comerciale legate de declansarea falimentului unei institutii de credit sau a lichidarii acesteia ca urmare a retragerii autorizatiei de functionare, cu exceptia informatiilor care se refera la tertii implicati in actiuni de redresare a institutiei de credit respective.
 (3) Persoanele abilitate sa solicite si sa primeasca informatii de natura secretului profesional in domeniul activitatii bancare sunt obligate sa pastreze confidentialitatea acestora si le pot utiliza numai in scopul pentru care le-au solicitat sau le-au fost furnizate, potrivit legii ori acordurilor incheiate, orice abatere fiind sanctionata potrivit legii.
 (4) In exercitarea atributiilor sale in domeniul autorizarii, reglementarii si supravegherii prudentiale a institutiilor de credit, Banca Nationala a Romaniei poate utiliza informatiile primite, de natura secretului profesional, numai in urmatoarele situatii:
 a) verificarea indeplinirii conditiilor referitoare la constituirea institutiilor de credit;
 b) supravegherea, la nivel individual si consolidat, a activitatii institutiilor de credit, in special a lichiditatii, solvabilitatii, expunerilor mari, procedurilor administrative si contabile si a mecanismelor de control intern ale acestora;
 d) contestarea de catre institutiile de credit a actelor administrative emise de Banca Nationala a Romaniei;
 e) derularea unor proceduri judiciare initiate in baza art. 83 din Legea nr. 58/1998 privind activitatea bancara, cu modificarile si completarile ulterioare.
 (5) Cand informatiile provin dintr-un alt stat, acestea vor putea fi divulgate numai cu acordul expres al autoritatii care le-a furnizat si, dupa caz, exclusiv in scopul pentru care s-a dat acest acord.
 Membrii Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei primesc indemnizatii.
 Banca Nationala a Romaniei nu poate participa cu capital, direct sau indirect, la nici o societate comerciala sau regie autonoma, cu exceptia propriilor sale intreprinderi de imprimare a biletelor de banca si de batere a monedei si a altor societati care pot contribui la realizarea atributiilor sale.
 Banca Nationala a Romaniei poate face investitii imobiliare numai pentru necesitatile sale de functionare si pentru nevoile colective ale personalului, stabilite de consiliul sau de administratie.
 (1) Toate reglementarile emise de Banca Nationala a Romaniei se publica in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I.
 (2) Banca Nationala a Romaniei va deschide si va mentine un registru public al reglementarilor sale, publicate in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I.
 (3) Obiectivul comunicarii este de a oferi publicului larg, mediului de afaceri intern si international, institutiilor administratiei publice si comunitatii academice, o imagine clara asupra politicilor si masurilor adoptate de catre Banca Nationala a Romaniei pentru indeplinirea atributiilor sale.
 (4) Banca Nationala a Romaniei publica periodic raportul anual, rapoarte privind balanta de plati si pozitia investitionala internationala a tarii, raportul asupra inflatiei, buletine si comunicate de presa privind evolutia monedei si a creditului, studii si alte materiale cuprinzand informatii destinate publicitatii.
 (1) Pentru nerespectarea prevederilor prezentei legi precum si a reglementarilor si hotararilor Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, in cazurile care nu cad sub incidenta Legii nr. 58/1998 privind activitatea bancara, cu modificarile si completarile ulterioare, guvernatorul, prim-viceguvernatorul si viceguvernatorii, in conformitate cu regulamentul intern aprobat de catre Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, pot aplica urmatoarele sanctiuni:
 b) amenda de la 5.000.000 lei la 50.000.000 lei; amenzile incasate se fac venit la bugetul de stat;
 c) suspendarea partiala sau totala, pe un termen de pana la 90 de zile, a autorizatiei acordate de Banca Nationala a Romaniei;
 d) retragerea autorizatiei acordate de Banca Nationala a Romaniei.
 (2) Contestatiile pot fi formulate in termen de 15 zile de la data comunicarii sanctiunii si se solutioneaza de Consiliul de administratie al Bancii Nationale a Romaniei, in maximum 30 de zile de la primirea acestora.
 (3) In termen de 15 zile de la comunicare, hotararile Consiliului de administratie al Bancii Nationale a Romaniei pot fi contestate la Curtea de Apel Bucuresti.
 (4) In termenul prevazut la alin. (2), contestatiile pot fi formulate si direct la Curtea de Apel Bucuresti.
 Pe data intrarii in vigoare a prezentei legi se abroga Legea nr. 101/1998 privind Statutul Bancii Nationale a Romaniei, publicata in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, nr. 203 din 1 iunie 1998, cu modificarile si completarile ulterioare.
 Prezenta lege intra in vigoare la 30 de zile de la publicarea in Monitorul Oficial al Romaniei, Partea I, cu exceptia dispozitiilor art. 36, 37, 39, 40, art. 42 - 44 si art. 46, care intra in vigoare la data de 1 ianuarie 2005.
 COMENTARII la Legea 312/2004
 Momentan nu exista niciun comentariu la Legea 312 din 2004
 Alte acte pe aceeaşi temă cu Legea 312/2004
 Decretul 532 2004
 pentru promulgarea Legii privind Statutul Bancii Nationale a Romaniei


type: wikipedia

text:
Zhang Zongxun (; 7 February 1908 – 14 September 1998) was a general of the People's Liberation Army of China.
 Career
 Zhang was born in Weinan, Shaanxi Province on 7 February 1908. He was enrolled in Whampoa Military Academy in 1926, and joined the Communist Party of China in the same year.
 Zhang was the head of the 12th army group of Chinese Red Army, the principal and Political commissar of the Red Army University in Ruijin, the chief of staff of the 4th army of the Red 4th army group, the chief of staff of Red Army University, and the head of the 1st bureau of central military commission. During the Second Sino-Japanese War, he was the head of the 358 brigade, affiliated with the 120 division of the Eighth Route Army. In 1945, he became the commander and political commissar of the Luliang military region. He later became the vice commander of the Northwest Field Army, vice commander of the First Field Army and vice commander of the Northwest Military Region.
 He participated in many famous battles, and was regarded as one of "Ten Anti-Japan Generals" of CPC. He was awarded the General (Shang Jiang) rank in 1955.
 He was promoted to the deputy chief of staff of PLA, the director of the department of military academy and the vice-director of the department of training superintendence. In 1971, he was appointed as the vice commander of Jinan Military Region. In 1973, he was promoted to the director of the logistics department, until his retirement in 1978. He died on 14 September 1998 at the age of 90.
 Family
 Zhang Zongxun's son, Zhang Youxia, is a veteran of the 1979 Sino-Vietnamese War, and a top general of the PLA.
 References
 1908 births
 1998 deaths
 People from Weinan
 People's Liberation Army generals from Shaanxi
 National Revolutionary Army generals from Shaanxi
 Victims of the Cultural Revolution


text:
Nāḩiyat al Jānūdīyah (arabiska: ناحية الجانودية) är ett subdistrikt i Syrien. Det ligger i provinsen Idlib, i den nordvästra delen av landet, km norr om huvudstaden Damaskus.
 Trakten runt Nāḩiyat al Jānūdīyah består till största delen av jordbruksmark. Runt Nāḩiyat al Jānūdīyah är det ganska tätbefolkat, med invånare per kvadratkilometer. Klimatet i området är tempererat. Årsmedeltemperaturen i trakten är °C. Den varmaste månaden är juli, då medeltemperaturen är °C, och den kallaste är januari, med °C. Genomsnittlig årsnederbörd är millimeter. Den regnigaste månaden är december, med i genomsnitt mm nederbörd, och den torraste är augusti, med mm nederbörd.
 Källor
 Indelningar i Idlib (provins)


text:
Mänttä on Mänttä-Vilppulan kaupungin keskustaajama ja entinen Suomen kaupunki Pirkanmaalla, Keski-Suomen maakunnan rajalla. Taajamassa asui vuoden 2017 lopussa 7 591 asukasta. Taajama ulottuu osin myös Jämsän kaupungin alueelle.
 Vuonna 2009 silloinen Mäntän kaupunki yhdistyi naapurinsa Vilppulan kanssa niin, että Mänttä liitettiin Vilppulan kuntaan ja laajentuneen kunnan nimeksi tuli Mänttä-Vilppulan kaupunki. Vaakunaksi valittiin Vilppulan kunnan vaakuna ja hallinnon keskuspaikaksi Mänttä.
 Ennen kuntaliitosta Mäntän kaupungissa asui ihmistä, ja sen pinta-ala oli km2, josta km2 oli vesistöjä. Väestötiheys oli asukasta/km2. Mäntän naapurikuntia olivat Vilppulan lisäksi Jämsä ja Keuruu.
 Mänttä on merkittävä suomalainen teollisuuspaikkakunta. Se syntyi Serlachiuksen suvun perustaman paperitehtaan ympärille, joka kuuluu nykyään Metsä Groupiin. Serlachiuksen nimi näkyy edelleen kaupungin tunnetuissa museoissa: Serlachius-museo Gustaf esittelee teollisuushistoriaa ja Serlachius-museo Gösta on tunnettu klassisen ja modernin taiteen keskus.
 Mänttä on myös tunnettu taide- ja kulttuurikaupunki. Valtakunnallisesti tunnettuja mänttäläisiä kulttuuritapahtumia ovat Mäntän kuvataideviikot ja Mäntän musiikkijuhlat. Vuonna 2006 Mänttä myös tavoitteli Suomen ehdokkuutta vuoden 2011 Euroopan kulttuuripääkaupungiksi. Vuonna 2021 nykyinen Mänttä-Vilppula kilpaili yhdessä Tampereen ja neljäntoista pirkanmaalaisen kunnan kanssa pääsyä Euroopan kulttuuripääkaupungiksi vuodelle 2026.
 Luonto
 Mäntän keskusta sijaitsee Keurusselän ja Kuorevesi-järven välisellä kannaksella, jonka poikki Keuruun reitin vedet laskevat kohti Ruovettä. Alue on tyypillistä Järvi-Suomea ja neljännes entisen kaupungin kokonaispinta-alasta onkin vettä. Keurusselästä vedet purkautuvat Vuollesalmen ja Virtasalmen kautta Koskelanlampeen ja siitä edelleen Mäntänkoskea myöten Mäntänlahteen, jossa niihin yhtyvät Kuorevedeltä tulevat vedet. Mäntän tunnetuin luonnonnähtävyys on 190 metrin korkeudelle merenpinnasta ulottuva Mäntänvuori näkötorneineen. Vuori ympäristöineen rauhoitettiin luonnonsuojelualueeksi vuonna 1946.
 Kulttuuria
 Mäntässä on asukasmääräänsä nähden suhteellisen runsas koulutustarjonta. Mäntän lukiossa opiskelee vuosittain noin 250 opiskelijaa ja SASKY koulutuskuntayhtymään kuuluvassa Mäntän seudun koulutuskeskuksessa vielä enemmän useilla aloilla. Tampereen ammattikorkeakoulun Mänttä-Vilppulan yksikössä koulutetaan tradenomeja, sairaanhoitajia ja tuotantotalouden insinöörejä.
 Serlachius-museoiden lisäksi Mäntässä on kulttuurikeskus Pekilo, joka saa nimensä selluloosatehtaan historiaan vaikuttavan pekilosienen mukaan.
 TUL:n urheiluseura Mäntän Valo on laaja yleisseura.
 Ruokakulttuuri
 Mäntän pitäjäruoiksi nimettiin 1980-luvulla hilpakkavelli eli luusoppa, rusinasoppa sekä pannukakko.
 Kaupunginosia ja asutusalueita
 Alaranta, Aravala, Asemankulma, Isoniemi, Joenniemi, Juhola, Keikanniemi, Keskikauppala, Koskela, Kukkarokivi, Käänninniemi, Länsi-Koskela, Moisio, Monhanrinne, Mustalahti, Mäkikylä, Pättiniemi, Raja-aho, Rusinniemi, Savosenmäki, Seppälä, Sillanpää, Tammikangas, Tammiranta, Vuohijoki, Vuohimetsä, Vuorenalusta.
 Historia
 Nimi Mänttä on peräisin alueen vanhimmasta talosta, jonka Tuomas Niilonpoika Mäntsä (1570–1618) perusti Sääksmäen erämaahan Keurukoskelle. Mänttä kuului vuoteen 1604 saakka kirkollisesti Sääksmäen pitäjään, jonka erämaa-aluetta se oli ollut keskiajalta saakka. Ruoveden yhteydessä se joutui vuonna 1628 Keuruun kappeliseurakuntaan, joka itsenäistyi omaksi seurakunnaksi vuonna 1651. Hallinnollisesti Mänttä erotettiin Längelmäestä vuonna 1776 ja liitettiin Keuruun pitäjään ja samalla Vaasan lääniin. Kun Vilppulan seurakunta itsenäistyi Ruovedestä vuonna 1904, siihen liitettiin myös Mänttä, joka näin palasi Hämeen lääniin.
 Valtio perkautti Mäntänkosken vuosina 1833–1834. Sihteeri Gustaf Hobin vuokrasi koskessa olleet myllyt vuosiksi 1854–1855 ja perusti kosken alajuoksulle vuonna 1854 sahan, jonka hän myi kapteeni Anselm Grahnille vuonna 1859. Grahn rakennutti sahan yhteyteen myllyn ja myi sahan helsinkiläiselle kauppaneuvos C. W. S Sundmanille vuonna 1861. Tuomari A. Palmfelt oli jo vuosina 1853–1854 vuokrannut Mäntänkosken läntisen haaran ja perustanut yhdessä vuorimestari Fredrik Tengströmin kanssa kosken varrelle pienen pajan. He myivät vuokraoikeutensa vuonna 1857 kauppaneuvos Henrik Borgströmille, joka myi ne edelleen apteekkari Gustaf Adolf Serlachiukselle vuonna 1868. Serlachius rakennutti samana vuonna läntisen haaran partaalle puuhiomon, mistä alkoi Mäntän teollisuuden varsinainen kehitys.
 Liikenneyhteydet Mänttään olivat aluksi huonot, kunnes laivaliikenne Vilppulaan alkoi vuonna 1870 ja Tampere–Haapamäki-rata valmistui vuonna 1883. Samaan aikaan rakennettiin myös maantie Ruovedeltä Mäntän kautta Keuruulle. G. A. Serlachius rakennutti vuosina 1895–1897 kapearaiteisen rautatien Vilppulan rautatieasemalta Mänttään; rata muutettiin normaalilevyiseksi vuonna 1930. Henkilöliikenne Mäntän radalla lopetettiin ja siirrettiin linja-autoilla hoidettavaksi vuonna 1953.
 Mäntänkosken äärelle kehittynyt tehdasalue erotettiin Vilppulasta omaksi seurakunnakseen vuoden 1921 alusta, ja samana vuonna valtioneuvosto määräsi Mäntän taajaväkiseksi yhdyskunnaksi. Itsenäiseksi kunnaksi Mänttä erotettiin vuoden 1922 alusta lähtien. Yhdyskunnan itsenäistyessä siellä oli 2 733 asukasta, mutta vuonna 1930 jo 3 620 asukasta. Mäntän seurakunnan kirkkona toimi alkuvuosina Pelastusarmeijalta vuokrattu kokoushuone, kunnes vuonna 1928 valmistui Serlachius Oy:n lahjoitusvaroin arkkitehti Wäinö Palmqvistin suunnittelema kirkko. Mäntästä tuli kauppala 1948 ja kaupunki 1973.
 Kansalaissodan aikana 1918 Vilppulasta tulleet punakaartilaiset piirittivät Mäntän suojeluskunnan. Suojeluskuntalaiset ja Keuruulta tulleet apujoukot hyökkäsivät 11. helmikuuta tehdaskylää vastaan, jolloin punaiset joutuivat perääntymään Vilppulaan. Tämän jälkeen Mäntästä tuli valkoisen armeijan joukkojen kokoamispaikka.
 Talvisodan aikana 20. tammikuuta 1940 Neuvostoliiton ilmavoimat tekivät pommihyökkäyksen Mänttään. Itse tehdasalue säästyi tuhoilta, mutta ympäristön asuinalueella neljä ihmistä sai surmansa ja useita haavoittui.
 Tunnettuja mänttäläisiä on muiden muassa varatuomari Keijo Liinamaa, joka toimi Mäntän kauppalanjohtajana, valtakunnansovittelijana kahteen otteeseen ja Suomen toistaiseksi viimeisen virkamieshallituksen pääministerinä vuonna 1975.
 Hallinto
 Kuvia
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Mäntän seudun koulutuskeskus
 Mänttä on nopeasti edistynyt elinvoimainen teollisuuskeskus, Aamulehti, 04.09.1937, nro 237, s. 6, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
 Seulonnan keskeiset artikkelit


type: caselaw

text:
 16.1.2017
 SV
 Europeiska unionens officiella tidning
 C 14/17
 Domstolens dom (fjärde avdelningen) av den 10 november 2016 (begäran om förhandsavgörande från Rechtbank Amsterdam – Nederländerna) – Verkställighet av en europeisk arresteringsorder avseende Halil Ibrahim Özçelik
 (Mål C-453/15 PPU) (1)
 ((Begäran om förhandsavgörande - Förfarande för brådskande mål om förhandsavgörande - Polissamarbete och straffrättsligt samarbete - Europeisk arresteringsorder - Rambeslut 2002/584/RIF - Artikel 8.1 c - Begreppet ”arresteringsorder” - Självständigt unionsrättsligt begrepp - Nationell arresteringsorder som utfärdats av en polismyndighet och bekräftats av en åklagare i lagföringssyfte))
 (2017/C 014/21)
 Rättegångsspråk: nederländska
 Hänskjutande domstol
 Rechtbank Amsterdam
 Part i målet vid den nationella domstolen
 Halil Ibrahim Özçelik
 Domslut
 Artikel 8.1 c i rådets rambeslut 2002/584/RIF av den 13 juni 2002 om en europeisk arresteringsorder och överlämnande mellan medlemsstaterna, i dess ändrade lydelse enligt rådets rambeslut 2009/299/RIF av den 26 februari 2009, ska tolkas på så sätt att en bekräftelse från en åklagarmyndighet, såsom bekräftelsen i det nationella målet, av en nationell arresteringsorder som dessförinnan utfärdats av en polismyndighet i lagföringssyfte, ska anses utgöra ett ”rättsligt beslut” i den bestämmelsens mening.
 (1) EUT C 383, 17.10.2016.


text:
(1117) Reginita – planetoida z pasa głównego asteroid okrążająca Słońce w ciągu 3 lat i 136 dni w średniej odległości 2,25 au. Została odkryta 24 maja 1927 roku w obserwatorium w Barcelonie przez Josepa Comasa Solę. Nazwa planetoidy pochodzi od imienia bratanicy/siostrzenicy odkrywcy. Przed nadaniem nazwy planetoida nosiła oznaczenie tymczasowe (1117) 1927 KA.
 Zobacz też
 lista planetoid 1001–2000
 lista ponumerowanych planetoid
 Bibliografia
 Linki zewnętrzne
 Planetoidy pasa głównego
 Nazwane planetoidy
 Obiekty astronomiczne odkryte w 1927


text:
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 27.11.2020
 COM(2020) 780 final
 2020/0344(NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt stabbilit bil-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”) fir-rigward tad-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera
 (Test b’rilevanza għaż-ŻEE)
 MEMORANDUM TA’ SPJEGAZZJONI
 1.Suġġett tal-proposta
 Il-Kummissjoni tipproponi li l-Kunsill jistabbilixxi l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt stabbilit bil-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”) fid-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, il-Prinċipat tal-Liechtenstein, ir-Renju tan-Norveġja u l-Konfederazzjoni Żvizzera.
 2.Kuntest tal-proposta
 2.1.Il-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika
 Dan il-Ftehim dwar il-Ħruġ jistabbilixxi l-arranġamenti għall-ħruġ ordnat tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq (“ir-Renju Unit”) mill-Unjoni Ewropea (“l-Unjoni”) u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika. Dan il-Ftehim daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Frar 2020.
 2.2.It-“trijangolazzjoni”
 Fl-Artikolu 33(1) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, l-Unjoni u r-Renju Unit impenjaw ruħhom li japplikaw il-protezzjoni reċiproka tad-drittijiet tas-sigurtà soċjali (skont it-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-Ħruġ) għaċ-ċittadini tal-pajjiżi li huma membri taż-Żona Ekonomika Ewropea (“ŻEE”) u, fl-istess ħin, tal-Assoċjazzjoni Ewropea tal-Kummerċ Ħieles (“l-Istati taż-ŻEE-EFTA”) u liċ-ċittadini Żvizzeri bil-kundizzjoni li jiġu konklużi wkoll ftehimiet korrispondenti, minn naħa waħda, bejn l-Unjoni u l-Istati taż-ŻEE-EFTA, u bejn l-Unjoni u l-Konfederazzjoni Żvizzera, li jkunu japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit, u, min-naħa l-oħra, bejn ir-Renju Unit u l-Istati taż-ŻEE-EFTA kif ukoll bejn ir-Renju Unit u l-Konfederazzjoni Żvizzera li jkunu japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni.
 Din is-sistema, li tinvolvi tliet partijiet, jiġifieri l-Unjoni, l-Istati taż-ŻEE-EFTA/il-Konfederazzjoni Żvizzera u r-Renju Unit tissejjaħ “trijangolazzjoni”. L-għan ta’ din it-trijangolazzjoni huwa li tiġi żgurata l-protezzjoni tad-drittijiet reċiproċi tas-sigurtà soċjali ta’ ċittadini ta’ dawn l-Istati, persuni mingħajr stat u refuġjati, kif ukoll il-membri tal-familja u s-superstiti tagħhom, li, sa tmiem il-perjodu ta’ tranżizzjoni definit fl-Artikolu 126 tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, huma jew kienu f’sitwazzjoni transfruntiera li tinvolvi lit-tliet partijiet.
 Ir-Renju Unit diġà kkonkluda ftehimiet bħal dawn mal-Istati taż-ŻEE-EFTA
 1
 u mal-Konfederazzjoni Żvizzera rispettivament
 2
 . L-Unjoni waslet biex tikkonkludi ftehimiet bħal dawn mal-Istati taż-ŻEE-EFTA u mal-Konfederazzjoni Żvizzera permezz ta’, rispettivament, Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE li temenda l-Anness VI (Sigurtà Soċjali) tal-Ftehim ŻEE u Deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt stabbilit skont il-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, minn naħa waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment liberu tal-persuni li temenda l-Anness II ta’ dak il-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tal-iskemi tas-sigurtà soċjali.
 Kif previst fl-Artikolu 33(2) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, l-Unjoni u r-Renju Unit għandhom jinnotifikaw lill-Kumitat Konġunt bid-data tad-dħul fis-seħħ tal-ftehimiet rispettivi tagħhom mal-Istati taż-ŻEE-EFTA u l-Konfederazzjoni Żvizzera.
 Huwa biss f’dak il-mument li l-Kumitat Konġunt għandu jadotta Deċiżjoni li tistabbilixxi d-data li minnha d-dispożizzjonijiet tal-koordinazzjoni tas-sigurtà soċjali għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Istati taż-ŻEE-EFTA u għaċ-ċittadini Żvizzeri. Huwa biss minn din id-data li l-implimentazzjoni tal-Artikolu 33 se titlesta, biex b’hekk tiġi żgurata l-protezzjoni tal-intitolamenti tas-sigurtà soċjali taċ-ċittadini tal-Unjoni, taċ-ċittadini tar-Renju Unit, taċ-ċittadini taż-ŻEE-EFTA u taċ-ċittadini Żvizzeri f’sitwazzjonijiet trijangolari.
 2.3.Id-deċiżjoni prevista tal-Kumitat Konġunt
 Skont l-Artikolu 33(1) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, id-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali, applikabbli għaċ-ċittadini tal-Unjoni, għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera dment li dawn l-istati jkunu kkonkludew u qed japplikaw ftehimiet korrispondenti, minn naħa waħda, mar-Renju Unit li japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni u, min-naħa l-oħra, mal-Unjoni li japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit.
 Skont l-Artikolu 33(2) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, man-notifika mir-Renju Unit u mill-Unjoni tad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dawn il-ftehimiet, il-Kumitat Konġunt għandu jistabbilixxi d-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera, kif applikabbli.
 L-għan tad-deċiżjoni prevista tal-Kumitat Konġunt li għaliha jenħtieġ li tiġi stabbilita l-pożizzjoni tal-Unjoni, huwa li tistabbilixxi tali data.
 3.Pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni
 Fid-dawl tad-data tad-dħul fis-seħħ tal-ftehimiet korrispondenti msemmija fil-punt 2.2 u sabiex tiġi evitata kwalunkwe lakuna fil-protezzjoni taċ-ċittadini kkonċernati wara tmiem il-perjodu ta’ tranżizzjoni kif definit fl-Artikolu 126 tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, id-data li minnha d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera jenħtieġ li tkun l-1 ta’ Jannar 2021.
 Għalhekk jenħtieġ li l-pożizzjoni tal-Unjoni tkun li tappoġġa l-adozzjoni ta’ deċiżjoni mill-Kumitat Konġunt skont l-Artikolu 33(2) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ li jistabbilixxi tali data, f’konformità mal-abbozz ta’ deċiżjoni mehmuż ma’ din il-proposta.
 4.Bażi ġuridika
 L-Artikolu 218(9) tat-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea (TFUE) jipprevedi deċiżjonijiet tal-Kunsill li jistabbilixxu “l-pożizzjonijiet li għandhom jiġu adottati f’isem l-Unjoni f’sede stabbilita fi ftehim, meta dik is-sede tintalab tadotta atti li jkollhom effetti legali, sakemm dawn ma jkunux atti li jissupplimentaw jew jemendaw il-qafas istituzzjonali tal-ftehim.”
 Id-deċiżjoni li l-Kumitat Konġunt huwa mitlub jadotta tikkostitwixxi att b’effetti legali.
 L-att previst ma jissupplimentax u ma jemendax il-qafas istituzzjonali tal-Ftehim dwar il-Ħruġ.
 Għaldaqstant, il-bażi ġuridika proċedurali għad-deċiżjoni proposta hija l-Artikolu 218(9) TFUE.
 L-uniku objettiv u kontenut tal-att previst jirrigwarda l-istabbiliment tal-pożizzjoni tal-Unjoni fid-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera . Il-konklużjoni tal-Ftehim kienet ibbażata fuq l-Artikolu 50(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea.
 Għaldaqstant, il-bażi ġuridika tad-deċiżjoni proposta jenħtieġ li tkun l-Artikolu 50(2) tat-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, flimkien mal-Artikolu 218(9) TFUE.
 5.Pubblikazzjoni tal-att previst
 Peress li l-għan tad-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt huwa li tiġi stabbilita d-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-Ħruġ għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera, huwa xieraq li d-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea wara l-adozzjoni tagħha.
 2020/0344 (NLE)
 Proposta għal
 DEĊIŻJONI TAL-KUNSILL
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt stabbilit bil-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”) fir-rigward tad-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera
 (Test b’rilevanza għaż-ŻEE)
 IL-KUNSILL TAL-UNJONI EWROPEA,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar l-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 50(2) tiegħu,
 Wara li kkunsidra t-Trattat dwar il-Funzjonament tal-Unjoni Ewropea, u b’mod partikolari l-Artikolu 218(9) tiegħu,
 Wara li kkunsidra l-proposta tal-Kummissjoni Ewropea,
 Billi:
 (1)Il-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”) ġie konkluż mill-Unjoni permezz tad-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2020/135
 3
 u daħal fis-seħħ fl-1 ta’ Frar 2020.
 (2)Skont l-Artikolu 33(1) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, id-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali, applikabbli għaċ-ċittadini tal-Unjoni, għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera dment li dawn l-istati jkunu kkonkludew u jkunu qed japplikaw ftehimiet korrispondenti, minn naħa waħda, mar-Renju Unit li japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni u, min-naħa l-oħra, mal-Unjoni li japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit.
 (3)Skont l-Artikolu 33(2) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, man-notifika mir-Renju Unit u mill-Unjoni tad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dawk il-ftehimiet, il-Kumitat Konġunt stabbilit skont l-Artikolu 164(1) tiegħu (il- “Kumitat Konġunt”) għandu jistabbilixxi d-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera, kif applikabbli.
 (4)L-Unjoni kkonkludiet ftehimiet korrispondenti mal-Iżlanda, mal-Prinċipat tal-Liechtenstein u mar-Renju tan-Norveġja
 4
 u mal-Konfederazzjoni Żvizzera
 5
 li japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit. Ir-Renju Unit ikkonkluda ftehimiet korrispondenti mal-Iżlanda, mal-Prinċipat tal-Liechtenstein u mar-Renju tan-Norveġja
 6
 u mal-Konfederazzjoni Żvizzera
 7
 li japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni.
 (5)Fid-dawl tad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dawn il-ftehimiet u sabiex tiġi evitata kwalunkwe lakuna fil-protezzjoni taċ-ċittadini kkonċernati wara tmiem il-perjodu ta’ tranżizzjoni kif definit fl-Artikolu 126 tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, id-data li minnha d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera jenħtieġ li tkun l-1 ta’ Jannar 2021.
 (6)Għalhekk huwa xieraq li tiġi stabbilita l-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt, wara notifika mir-Renju Unit u mill-Unjoni dwar id-data tad-dħul fis-seħħ tal-ftehimiet li kull wieħed minnhom ikkonkluda mal-Iżlanda, mal-Prinċipat tal-Liechtenstein u mar-Renju tan-Norveġja u mal-Konfederazzjoni Żvizzera.
 (7)Sabiex il-miżuri previsti f’din id-Deċiżjoni jkunu jistgħu jiġu applikati fil-pront, din id-Deċiżjoni jenħtieġ li tidħol fis-seħħ fid-data li fiha tiġi adottata,
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Il-pożizzjoni li għandha tiġi adottata f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt stabbilit bl-Artikolu 164(1) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, dwar deċiżjoni li għandha tittieħed f’konformità mal-Artikolu 33(2) tiegħu, għandha tkun ibbażata fuq l-abbozz ta’ deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt mehmuż ma’ din id-Deċiżjoni.
 Artikolu 2
 Id-deċiżjoni tal-Kumitat Konġunt għandha tiġi ppubblikata f’Il-Ġurnal Uffiċjali tal-Unjoni Ewropea.
 Artikolu 3
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fid-data tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi Brussell,
 Għall-Kunsill
 Il-President
 (1)
 Il-Ftehim dwar l-arranġamenti bejn l-Iżlanda, il-Prinċipat tal-Liechtenstein, ir-Renju tan-Norveġja u r-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea, il-Ftehim ŻEE u ftehimiet oħra applikabbli bejn ir-Renju Unit u l-Istati taż-ŻEE-EFTA bis-saħħa tas-sħubija tar-Renju Unit fl-Unjoni Ewropea, iffirmat f’Londra fit-28 ta’ Jannar 2020.
 (2)
 Il-Ftehim bejn ir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar id-Drittijiet taċ-Ċittadini wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea u l-Ftehim dwar il-Moviment Liberu tal-Persuni ffirmat f’Bern fil-25 ta’ Frar 2019.
 (3)
 Id-Deċiżjoni tal-Kunsill (UE) 2020/135 tat-30 ta’ Jannar 2020 dwar il-konklużjoni tal-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (Test b’rilevanza għaż-ŻEE) (ĠU L 29, 31.1.2020, p. 1).
 (4)
 Id-Deċiżjoni Nru [...] ta’ [...] tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE li temenda l-Anness VI (Sigurtà Soċjali) għall-Ftehim taż-ŻEE.
 (5)
 Id-Deċiżjoni Nru.../... tal-Kumitat Konġunt stabbilit skont il-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, minn naħa waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment liberu tal-persuni ta’ [...] li temenda l-Anness II ta’ dak il-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tal-iskemi tas-sigurtà soċjali.
 (6)
 Il-Ftehim dwar l-arranġamenti bejn l-Iżlanda, il-Prinċipat tal-Liechtenstein, ir-Renju tan-Norveġja u r-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea, il-Ftehim ŻEE u ftehimiet oħra applikabbli bejn ir-Renju Unit u l-Istati taż-ŻEE-EFTA bis-saħħa tas-sħubija tar-Renju Unit fl-Unjoni Ewropea, iffirmat f’Londra fit-28 ta’ Jannar 2020.
 (7)
 Il-Ftehim bejn ir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar id-Drittijiet taċ-Ċittadini wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea u l-Ftehim dwar il-Moviment Liberu tal-Persuni ffirmat f’Bern fil-25 ta’ Frar 2019.
 ---documentbreak---
 IL-KUMMISSJONI EWROPEA
 Brussell, 27.11.2020
 COM(2020) 780 final
 ANNESS
 ta' [...]
 Proposta għal Deċiżjoni tal-Kunsill
 dwar il-pożizzjoni li għandha tittieħed f’isem l-Unjoni fil-Kumitat Konġunt stabbilit bil-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”) fid-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera
 ANNESS
 Id-Deċiżjoni Nru .../2020 tal-Kumitat Konġunt stabbilit bil-Ftehim dwar il-Ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika
 ta’ ...
 li tistabbilixxi d-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera
 Il-KUMITAT KONĠUNT,
 Wara li kkunsidra l-Ftehim dwar il-ħruġ tar-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq mill-Unjoni Ewropea u mill-Komunità Ewropea tal-Enerġija Atomika
 1
 (“il-Ftehim dwar il-Ħruġ”), u b’mod partikolari l-Artikolu 33(2) tiegħu,
 Billi:
 (1)Skont l-Artikolu 33(1) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, id-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tas-sistemi tas-sigurtà soċjali, applikabbli għaċ-ċittadini tal-Unjoni, għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja, u tal-Konfederazzjoni Żvizzera dment li dawn l-istati jkunu kkonkludew u japplikaw ftehimiet korrispondenti, minn naħa waħda, mar-Renju Unit li japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni u, min-naħa l-oħra, mal-Unjoni li japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit.
 (2)Skont l-Artikolu 33(2) tal-Ftehim dwar il-Ħruġ, man-notifika mir-Renju Unit u mill-Unjoni tad-data tad-dħul fis-seħħ ta’ dawn il-ftehimiet, il-Kumitat Konġunt għandu jistabbilixxi d-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera, kif applikabbli.
 (3)L-Unjoni kkonkludiet ftehimiet korrispondenti mal-Iżlanda, mal-Prinċipat tal-Liechtenstein u mar-Renju tan-Norveġja
 2
 u mal-Konfederazzjoni Żvizzera
 3
 li japplikaw għaċ-ċittadini tar-Renju Unit. Ir-Renju Unit ikkonkluda ftehimiet korrispondenti mal-Iżlanda, mal-Prinċipat tal-Liechtenstein u mar-Renju tan-Norveġja
 4
 u mal-Konfederazzjoni Żvizzera
 5
 li japplikaw għaċ-ċittadini tal-Unjoni.
 (4)Fid-dawl tan-notifiki mir-Renju Unit u mill-Unjoni dwar id-dħul fis-seħħ tal-ftehimiet imsemmija fil-premessa (3), id-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim dwar il-Ħruġ għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera, jenħtieġ li tkun l-1 ta’ Jannar 2021.
 ADOTTA DIN ID-DEĊIŻJONI:
 Artikolu 1
 Id-data minn meta d-dispożizzjonijiet tat-Titolu III tat-Tieni Parti tal-Ftehim tal-Ħruġ għandhom japplikaw għaċ-ċittadini tal-Iżlanda, tal-Prinċipat tal-Liechtenstein, tar-Renju tan-Norveġja u tal-Konfederazzjoni Żvizzera għandha tkun l-1 ta’ Jannar 2021.
 Artikolu 2
 Din id-Deċiżjoni għandha tidħol fis-seħħ fil-jum tal-adozzjoni tagħha.
 Magħmul fi ...,
 Għall-Kumitat Konġunt
 Il-Kopresidenti
 (1)
 ĠU L 29, 31.1.2020, p.7.
 (2)
 Id-Deċiżjoni Nru [...] ta’ [...] tal-Kumitat Konġunt taż-ŻEE li temenda l-Anness VI (Sigurtà Soċjali) għall-Ftehim taż-ŻEE.
 (3)
 Id-Deċiżjoni Nru.../... tal-Kumitat Konġunt stabbilit skont il-Ftehim bejn il-Komunità Ewropea u l-Istati Membri tagħha, minn naħa waħda, u l-Konfederazzjoni Żvizzera, min-naħa l-oħra, dwar il-moviment liberu tal-persuni ta’ [...] li temenda l-Anness II ta’ dak il-Ftehim dwar il-koordinazzjoni tal-iskemi tas-sigurtà soċjali.
 (4)
 Il-Ftehim dwar l-arranġamenti bejn l-Iżlanda, il-Prinċipat tal-Liechtenstein, ir-Renju tan-Norveġja u r-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea, il-Ftehim ŻEE u ftehimiet oħra applikabbli bejn ir-Renju Unit u l-Istati taż-ŻEE-EFTA bis-saħħa tas-sħubija tar-Renju Unit fl-Unjoni Ewropea, iffirmat f’Londra fit-28 ta’ Jannar 2020.
 (5)
 Il-Ftehim bejn ir-Renju Unit tal-Gran Brittanja u l-Irlanda ta’ Fuq u l-Konfederazzjoni Żvizzera dwar id-Drittijiet taċ-Ċittadini wara l-ħruġ tar-Renju Unit mill-Unjoni Ewropea u l-Ftehim dwar il-Moviment Liberu tal-Persuni ffirmat f’Bern fil-25 ta’ Frar 2019.


text:
 4.12.2012
 HU
 Az Európai Unió Hivatalos Lapja
 L 332/8
 A BIZOTTSÁG 1140/2012/EU VÉGREHAJTÁSI RENDELETE
 (2012. november 28.)
 az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítások jóváhagyásáról [Coppia Ferrarese (OFJ)]
 AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,
 tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,
 tekintettel a mezőgazdasági termékek és élelmiszerek földrajzi jelzéseinek és eredetmegjelöléseinek oltalmáról szóló, 2006. március 20-i 510/2006/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 7. cikke (4) bekezdésének első albekezdésére,
 mivel:
 (1)
 Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Olaszország kérelmét, amely a 2036/2001/EK rendelettel (2) módosított 2400/96/EK bizottsági rendelet (3) alapján bejegyzett „Coppia Ferrarese” oltalom alatt álló földrajzi jelzéshez kapcsolódó termékleírás módosításainak jóváhagyására irányul.
 (2)
 Az 510/2006/EK rendelet 9. cikke értelmében a szóban forgó módosítások nem tekinthetők kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság az említett rendelet 6. cikke (2) bekezdésének első albekezdése alapján a módosításokra vonatkozó kérelmet (4) közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. A Bizottsághoz nem érkezett az 510/2006/EK rendelet 7. cikke szerinti kifogás, ezért a módosításokat jóvá kell hagyni,
 ELFOGADTA EZT A RENDELETET:
 1. cikk
 Az e rendelet mellékletében szereplő elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosításai jóváhagyásra kerülnek.
 2. cikk
 Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.
 Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.
 Kelt Brüsszelben, 2012. november 28-án.
 a Bizottság részéről, az elnök nevében,
 Dacian CIOLOȘ
 a Bizottság tagja
 (1) HL L 93., 2006.3.31., 12. o.
 (2) HL L 275., 2001.10.18., 9. o.
 (3) HL L 327., 1996.12.18., 11. o.
 (4) HL C 75., 2012.3.14., 13. o.
 MELLÉKLET
 A Szerződés I. mellékletében felsorolt, emberi fogyasztásra szánt mezőgazdasági termékek:
 2.4. osztály: Kenyér, péksütemények, cukrászsütemények és egyéb pékáru
 OLASZORSZÁG
 Coppia Ferrarese (OFJ)


text:
 14.4.2014
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 C 112/19
 Ordonanța Curții (Camera a șasea) din 16 ianuarie 2014 – nfon AG/Fon Wireless Ltd, Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale)
 (Cauza C-193/13 P) (1)
 ([Recurs - Marcă comunitară - Regulamentul (CE) nr. 40/94 - Marcă figurativă care conține elementul verbal „nfon” - Opoziția titularului mărcii figurative comunitare care conține elementul verbal „fon” și al mărcii verbale naționale FON - Respingerea opoziției de către camera de recurs a OAPI])
 2014/C 112/23
 Limba de procedură: germana
 Părțile
 Recurentă: nfon AG (reprezentant: V. von Bomhard, Rechtsanwältin)
 Celelalte părţi din procedură: Fon Wireless Ltd (reprezentant: L. Montoya Terán, abogada), Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (reprezentant: D. Walicka, agent)
 Obiectul
 Recurs formulat împotriva Hotărârii Tribunalului (Camera a patra) din 29 ianuarie 2013, Fon Wireless/OAPI – Nfon (Nfon) (T-283/11), prin care Tribunalul a reformat decizia Camerei a patra de recurs a Oficiului pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) din 18 martie 2011 (cauza R 1017/2009-4) în sensul respingerii căii de atac formulate de nfon AG la camera de recurs – Încălcarea articolului 8 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 207/2009 al Consiliului din 26 februarie 2009 privind marca comunitară (JO L 78, p. 1)
 Dispozitivul
 1)
 Respinge recursul.
 2)
 Obligă nfon AG să suporte, pe lângă propriile cheltuieli de judecată, pe cele efectuate de Fon Wireless Ltd.
 3)
 Oficiul pentru Armonizare în cadrul Pieței Interne (mărci, desene și modele industriale) (OAPI) suportă propriile cheltuieli de judecată.
 (1) JO C 189, 29.6.2013.


jurisdiction: US

text:
 115 S2478 IS: End Taxpayer Subsidies for Drug Ads Act
 U.S. Senate
 2018-03-01
 text/xml
 EN
 Pursuant to Title 17 Section 105 of the United States Code, this file is not subject to copyright protection and is in the public domain.
 II115th CONGRESS2d SessionS. 2478IN THE SENATE OF THE UNITED STATESMarch 1, 2018Mrs. McCaskill (for herself and Mrs. Shaheen) introduced the following bill; which was read twice and referred to the Committee on FinanceA BILLTo amend the Internal Revenue Code of 1986 to deny the deduction for advertising and promotional
 expenses for prescription drugs.
 1.Short titleThis Act may be cited as the End Taxpayer Subsidies for Drug Ads Act. 2.Disallowance of deduction for advertising and promotional expenses for prescription drugs (a)In generalPart IX of subchapter B of chapter 1 of subtitle A of the Internal Revenue Code of 1986 (relating to items not deductible) is amended by adding at the end the following new section:
 280I.Disallowance of deduction for direct-to-consumer advertising of prescription
 drugs
 (a)In
 generalNo deduction shall be allowed under this chapter for expenses relating to direct-to-consumer advertising of prescription drugs for any taxable year.
 (b)Direct-to-Consumer advertisingFor purposes of this section, the term direct-to-consumer advertising means any dissemination, by or on behalf of a sponsor of a prescription drug product (as such term is defined in section 735(3) of the Federal Food, Drug, and Cosmetic Act), of an advertisement which—
 (1)is in regard to such prescription drug product, and (2)primarily targeted to the general public, including through—
 (A)publication in journals, magazines, other periodicals, and newspapers, (B)broadcasting through media such as radio, television, and telephone communication systems, direct mail, and billboards, and
 (C)dissemination on the Internet or through digital platforms (including social media, mobile media, web applications, digital applications, mobile applications, and electronic applications)..
 (b)Conforming
 amendmentThe table of sections for such part IX of the Internal Revenue Code of 1986 is amended by adding after the item relating to section 280H the following new item:
 Sec. 280I. Disallowance of deduction for direct-to-consumer advertising of prescription
 drugs..
 (c)Effective
 dateThe amendments made by this section shall apply to amounts paid or incurred after the date of the enactment of this Act, in taxable years ending after such date.