type: contracts

text:
 Fontos jogi nyilatkozat
 |
 22009A0402(01)
 Megállapodás az Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseiről
 Hivatalos Lap L 090 , 02/04/2009 o. 0010 - 0019
 Megállapodásaz Európai Közösség és Izrael Állam között a légi közlekedés bizonyos kérdéseirőlAZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGegyrészről, valamintIZRAEL ÁLLAM (a továbbiakban: Izrael),másrészről(a továbbiakban: a felek),Az Európai Közösség által átadott értesítést követően arról, hogy:Az Európai Közösség számos tagállama és Izrael között olyan kétoldalú légiközlekedési megállapodások jöttek létre, amelyeknek rendelkezései a közösségi joggal nem állnak összhangban,Az Európai Közösség kizárólagos hatáskörrel rendelkezik számos olyan kérdést illetően, amelyre az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok – közöttük Izrael – között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások kiterjedhetnek,A közösségi jog szerint a valamely tagállamban székhellyel rendelkező közösségi légi fuvarozóknak joguk van hátrányos megkülönböztetés nélkül hozzáférni az Európai Közösség tagállamai és harmadik országok közötti légi útvonalakhoz,Az Európai Közösség tagállamai és Izrael között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseit összhangba kell hozni az Európai Közösség és Izrael Állam közötti légi közlekedés megbízható jogalapjának létrehozása és folytonosságának fenntartása érdekében,A közösségi jog szerint a légi fuvarozók általában nem köthetnek olyan megállapodásokat, amelyek hatással lehetnek az Európai Közösség tagállamai közötti kereskedelemre, és amelyek célja vagy hatása a verseny megakadályozása, korlátozása vagy torzítása,Az Európai Közösség tagállamai és Izrael között létrejött kétoldalú légiközlekedési megállapodások azon rendelkezései, amelyek i. előírják vagy előnyben részesítik a vállalkozások közötti olyan megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek akadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon; vagy ii. bármely ilyen megállapodás, határozat vagy összehangolt magatartás hatásait erősítik; vagy iii. a légi fuvarozókra vagy más magánjellegű gazdasági szereplőkre hárítják a felelősséget az olyan intézkedésekért, amelyek megakadályozzák, torzítják vagy korlátozzák a légi fuvarozók közötti versenyt az adott útvonalakon, mind hozzájárulhatnak ahhoz, hogy a vállalkozásokra vonatkozó versenyszabályok veszítsenek hatékonyságukból,Az Európai Közösségnek e megállapodással nem célja az Európai Közösség és Izrael közötti légi forgalom mértékének növelése, a közösségi légi fuvarozók és Izrael légi fuvarozói közti egyensúly befolyásolása, vagy a meglévő kétoldalú légiközlekedési megállapodások rendelkezéseinek a forgalmi jogok tekintetében történő módosítása,A FELEK A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:1. cikkÁltalános rendelkezések(1) E megállapodás alkalmazásában "a tagállamok" az Európai Közösség tagállamai.(2) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam állampolgáraira való hivatkozásokat az Európai Közösség tagállamainak állampolgáraira való hivatkozásként kell értelmezni.(3) Az I. mellékletben felsorolt valamennyi megállapodásban az adott megállapodásban szerződő félként szereplő tagállam légi fuvarozóira vagy légitársaságaira való hivatkozásokat az Európai Közösség bármely tagállama által kijelölt légi fuvarozókra vagy légitársaságokra való hivatkozásként kell értelmezni.2. cikkTagállam általi kijelölés(1) A II. melléklet a), illetve b) pontjában felsorolt cikkek vonatkozó rendelkezései helyébe e cikk (2) és (3) bekezdésének rendelkezései lépnek az érintett tagállam légi fuvarozójának kijelölése, a légi fuvarozó részére az Izrael által megadott engedélyek és jogosítványok, valamint a légi fuvarozó ilyen engedélyeinek vagy jogosítványainak megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása tekintetében.(2) A tagállam általi kijelölés kézhezvételét követően Izrael a lehető legrövidebb eljárási időn belül megadja a megfelelő engedélyeket és jogosítványokat, feltéve, hogy:i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében a kijelölő tagállamban alapították, és az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel rendelkezik;ii. az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam gyakorolja és fenntartja a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, és az illetékes légiforgalmi hatóságot a kijelölésben egyértelműen meghatározza; valamintiii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga és tényleges ellenőrzése közvetlenül vagy többségi tulajdon révén a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai, vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van.(3) Izraelnek jogában áll a tagállam által kijelölt légi fuvarozó engedélyeit vagy jogosítványait megtagadni, visszavonni, felfüggeszteni vagy korlátozni, amennyiben:i. a légi fuvarozót az Európai Közösséget létrehozó szerződés értelmében nem a kijelölő tagállamban alapították, vagy az nem rendelkezik az Európai Közösség jogszabályainak megfelelő érvényes működési engedéllyel;ii. az üzembentartási engedély kiadásáért felelős tagállam nem gyakorolja és tartja fenn a légi fuvarozó hatékony szabályozási ellenőrzését, vagy az illetékes légiforgalmi hatóság a kijelölésben nincs egyértelműen meghatározva; vagyiii. a légi fuvarozó vállalkozás tulajdonjoga – közvetlenül vagy többségi tulajdon révén – vagy tényleges ellenőrzése nem a tagállamok és/vagy a tagállamok állampolgárai és/vagy a III. mellékletben felsorolt egyéb államok és/vagy azok állampolgárai kezében van; vagyiv. Izrael és egy tagállam között létrejött valamely kétoldalú megállapodás értelmében a légi fuvarozó már rendelkezik működési engedéllyel, és Izrael igazolni tudja, hogy a jelen megállapodás szerinti közlekedési jogok gyakorlása egy olyan útvonalon, amely érinti a kérdéses tagállam egy pontját, az Izrael és a másik tagállam közötti kétoldalú megállapodás által előírt, közlekedési jogokra vonatkozó korlátozások megkerülését eredményezné.Az e bekezdés szerinti jogának gyakorlása során Izrael nem alkalmazhat állampolgárság szerinti megkülönböztetést a közösségi légi fuvarozók között.3. cikkBiztonság(1) A II. melléklet c) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.(2) Ha egy tagállam olyan légi fuvarozót jelöl ki, amelynek szabályozási ellenőrzését egy másik tagállam gyakorolja és tartja fenn, Izraelnek a légi fuvarozót kijelölő tagállam és Izrael között létrejött megállapodásban foglalt biztonsági rendelkezések szerinti jogai a biztonsági előírásoknak az adott másik tagállam általi elfogadása, végrehajtása és betartása tekintetében, valamint az adott légi fuvarozó működési engedélye tekintetében ugyanúgy érvényesülnek.4. cikkViteldíjak az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon(1) A II. melléklet d) pontjában felsorolt cikkek megfelelő rendelkezései kiegészülnek e cikk (2) bekezdésének rendelkezéseivel.(2) Az Izrael által kijelölt légi fuvarozó(k)nak az I. mellékletben felsorolt és a II. melléklet d) pontjában foglalt rendelkezések valamelyikét tartalmazó megállapodás alapján az Európai Közösségen belüli légi útvonalakon közlekedő járatokra kiszabott viteldíjai az európai közösségi jog hatálya alá tartoznak.5. cikkMegfelelés a versenyszabályoknak(1) Az ellentétes értelmű rendelkezésektől eltérve az I. mellékletben felsorolt megállapodások semmilyen mértékben sem i. írhatják elő vagy részesíthetik előnyben olyan vállalkozások közötti megállapodások, vállalkozástársulások által hozott döntések vagy összehangolt magatartások elfogadását, amelyek a versenyt megakadályozzák vagy torzítják; ii. erősíthetik bármely efféle megállapodás, döntés vagy összehangolt magatartás hatásait; vagy iii. ruházhatják át a felelősséget egy magánszektorbeli gazdasági szereplőre a versenyt megakadályozó, torzító vagy korlátozó intézkedések meghozataláért.(2) Az I. mellékletben felsorolt megállapodásoknak e cikk (1) bekezdésével összeegyeztethetetlen rendelkezései nem alkalmazhatók.6. cikkA megállapodás mellékleteiE megállapodás mellékletei a megállapodás szerves részét képezik.7. cikkFelülvizsgálat és módosításA felek kölcsönös megegyezés alapján, a 8. cikk rendelkezéseinek megfelelően bármikor felülvizsgálhatják vagy módosíthatják ezt a megállapodást.8. cikkHatálybalépésEz a megállapodás azon a napon lép hatályba, amelyen a felek írásban értesítették egymást arról, hogy a megállapodás hatálybalépéséhez szükséges saját belső eljárásaiknak eleget tettek.9. cikkA megállapodás felmondása(1) Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt megállapodások egyike hatályát veszti, e megállapodás minden olyan rendelkezése, amely az I. mellékletben szereplő adott megállapodásra vonatkozik, szintén hatályát veszti.(2) Abban az esetben, ha az I. mellékletben felsorolt összes megállapodás hatályát veszti, ez a megállapodás is hatályát veszti.FENTIEK HITELÉÜL, az alulírott, erre kellően feljogosított meghatalmazottak aláírták ezt a megállapodást.Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december havának kilencedik napján, amely a héber naptár szerint az ötezer-hétszázhatvankilencedik év Kiszlev hó tizenkettedik napjának felel meg, két-két eredeti példányban angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén és héber nyelven.За Европейската общнoстPor la Comunidad EuropeaZa Evropské společenstvíFor Det Europæiske FællesskabFür die Europäische GemeinschaftEuroopa Ühenduse nimelΓια την Ευρωπαϊκή ΚοινότηταFor the European CommunityPour la Communauté européennePer la Comunità europeaEiropas Kopienas vārdāEuropos bendrijos varduAz Európai Közösség részérőlGħall-Komunità EwropeaVoor de Europese GemeenschapW imieniu Wspólnoty EuropejskiejPela Comunidade EuropeiaPentru Comunitatea EuropeanăZa Európske spoločenstvoZa Evropsko skupnostEuroopan yhteisön puolestaFör Europeiska gemenskapen+++++ TIFF ++++++++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++За държавата ИзраелPor el Estado de IsraelZa Stát IzraelFor Staten IsraelFür den Staat IsraelIisraeli Riigi nimelΓια το Κράτος του ΙσραήλFor the State of IsraelPour l'État d'IsraëlPer lo Stato d'IsraeleIzraēlas Valsts vārdāIzraelio Valstybės varduIzrael Állam részérőlGħall-Istat ta' l-IżraelVoor de Staat IsraëlW imieniu Państwa IzraelPelo Estado de IsraelPentru Statul IsraelZa Izraelský štátZa Državo IzraelIsraelin valtion puolestaFör Staten Israel+++++ TIFF ++++++++++ TIFF +++++--------------------------------------------------I. MELLÉKLETA megállapodás 1. cikkében említett megállapodások jegyzékeIzrael és az Európai Közösség tagállamai között létrejött, megfelelően módosított kétoldalú légiközlekedési megállapodások, amelyeket e megállapodás aláírásának napján már megkötöttek, aláírtak és/vagy ideiglenesen alkalmaznak:- Az Osztrák Szövetségi Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1963. augusztus 2-án Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Ausztria-megállapodás,- Belgium kormánya és Izrael kormánya között a területeik közötti és azokon túli légiközlekedési szolgáltatásokról 1952. június 30-án Hakiryában létrejött megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Belgium-megállapodás,- a Bolgár Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között a területeik közötti és azokon túli légi szállítási szolgáltatásokról 1991. március 25-én Szófiában létrejött megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Bulgária-megállapodás,- a Ciprusi Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1993. december 21-én Jeruzsálemben létrejött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Ciprus-megállapodás,- a Cseh és Szlovák Szövetségi Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1991. április 24-én Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, amelynek vonatkozásában a Cseh Köztársaság úgy nyilatkozott, hogy rendelkezéseit kötelező érvényűnek tekinti, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Cseh Köztársaság-megállapodás,- a Dán Királyság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1977. április 18-án Jeruzsálemben létrejött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Dánia-megállapodás,- a Finn Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1997. június 24-én Helsinkiben létrejött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Finnország-megállapodás,- a Francia Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1952. április 29-én Tel-Avivban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Franciaország-megállapodás,- a Német Szövetségi Köztársaság és Izrael Állam között 1971. február 12-én Bonnban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Németország-megállapodás,- a Görög Királyság kormánya és Izrael kormánya között a területeik közötti légiközlekedési szolgáltatásokról 1952. július 15-én Athénban létrejött megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Görögország-megállapodás,- a Magyar Népköztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1989. március 1-jén Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Magyarország-megállapodás,- Izrael Állam kormánya és Írország kormánya között 1993. október 19-én Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Írország-megállapodás,- az Olasz Köztársaság és Izrael Állam között a területeik közötti légiközlekedési szolgáltatásokról 1979. május 18-án Rómában létrejött megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Olaszország-megállapodás,- a Lett Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1993. november 3-án Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Lettország-megállapodás,- Izrael Állam kormánya és a Litván Köztársaság kormánya között parafált, és az 1997. november 20-án Jeruzsálemben létrejött kölcsönösen elfogadott jegyzőkönyvhöz csatolt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Litvánia-megállapodás,- a Luxemburgi Nagyhercegség kormánya és Izrael Állam kormánya között 1994. június 14-én Luxembourgban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Luxemburg-megállapodás,- Izrael Állam kormánya és Málta kormánya között 1995. február 20-án Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Málta-megállapodás,- Hollandia kormánya és Izrael kormánya között 1950. október 23-án Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Hollandia-megállapodás,- a Lengyel Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1990. február 27-én Varsóban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Lengyelország-megállapodás,- a Portugál Köztársaság és Izrael Állam között 1997. május 8-án Lisszabonban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Portugália-megállapodás,- a Román Szocialista Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1967. december 19-én Izraelben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Románia-megállapodás,- a Szlovák Köztársaság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1994. augusztus 22-én Pozsonyban létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Szlovák Köztársaság-megállapodás,- a Szlovén Köztársaság és Izrael Állam között 1993. június 16-án Ljubljanában létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Szlovénia-megállapodás,- a Spanyol Királyság és Izrael Állam között 1989. július 31-én Jeruzsálemben létrejött légi szállítási megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Spanyolország-megállapodás,- a Svéd Királyság kormánya és Izrael Állam kormánya között 1977. november 9-én Stockholmban létrejött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban a II. mellékletben: az Izrael–Svédország-megállapodás,- Izrael Állam és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága között 1975. szeptember 24-én Londonban aláírt légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban: az 1975. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás,- Izrael Állam kormánya és Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának kormánya között 2001. december 6-án Tel-Avivban létrejött légiközlekedési megállapodás, a továbbiakban: a 2001. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás.--------------------------------------------------II. MELLÉKLETAz I. mellékletben felsorolt megállapodásokban szereplő és jelen megállapodás 2–4. cikkében említett cikkek jegyzékea) Tagállam általi kijelölés:- az Izrael–Ausztria-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Belgium-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Bulgária-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Ciprus-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Cseh Köztársaság-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Dánia-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Finnország-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Franciaország-megállapodás XIII. cikke,- az Izrael–Németország-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Görögország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Magyarország-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Írország-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Olaszország-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Lettország-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Litvánia-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Luxemburg-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Málta-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Hollandia-megállapodás II. cikke,- az Izrael–Lengyelország-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Portugália-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Románia-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Szlovák Köztársaság-megállapodás 3. cikke,- az Izrael–Szlovénia-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Spanyolország-megállapodás III. cikke,- az Izrael–Svédország-megállapodás 4. cikke,- az 1975. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikke,- a 2001. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikke.b) Az engedélyek vagy jogosítványok megtagadása, visszavonása, felfüggesztése vagy korlátozása:- az Izrael–Ausztria-megállapodás 5. cikke,- az Izrael–Belgium-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Bulgária-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Ciprus-megállapodás 5. cikke,- az Izrael–Cseh Köztársaság-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Dánia-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Finnország-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Franciaország-megállapodás VIII. cikke,- az Izrael–Németország-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Görögország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Magyarország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Írország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Olaszország-megállapodás 5. cikke,- az Izrael–Lettország-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Litvánia-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Luxemburg-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Málta-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Hollandia-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Lengyelország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Portugália-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Románia-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Szlovák Köztársaság-megállapodás 4. cikke,- az Izrael–Szlovénia-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Spanyolország-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Svédország-megállapodás 4. cikke,- az 1975. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 4. cikke,- a 2001. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 5. cikke.c) Biztonság:- az Izrael–Bulgária-megállapodás XIV. cikke,- az Izrael–Ciprus-megállapodás 13. cikke,- az Izrael–Cseh Köztársaság-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Dánia-megállapodás 8. cikke,- az Izrael–Finnország-megállapodás 11. cikke,- az Izrael–Görögország-megállapodás VIII. cikke,- az Izrael–Magyarország-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Írország-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Olaszország-megállapodás 12. cikke,- az Izrael–Lettország-megállapodás 9. cikke,- az Izrael–Litvánia-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Luxemburg-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Málta-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Hollandia-megállapodás IV. cikke,- az Izrael–Portugália-megállapodás 8. cikke,- az Izrael–Szlovák Köztársaság-megállapodás 9. cikke,- az Izrael–Szlovénia-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Spanyolország-megállapodás X. cikke,- az Izrael–Svédország-megállapodás 8. cikke,- a 2001. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 12. cikke.d) Viteldíjak az Európai Közösségen belül:- az Izrael–Ausztria-megállapodás 8. cikke,- az Izrael–Belgium-megállapodás 8. cikke,- az Izrael–Bulgária-megállapodás IX. cikke,- az Izrael–Ciprus-megállapodás 17. cikke,- az Izrael–Cseh Köztársaság-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Dánia-megállapodás 10. cikke,- az Izrael–Finnország-megállapodás 10. cikke,- az Izrael–Franciaország-megállapodás XVII. cikke,- az Izrael–Németország-megállapodás 9. cikke,- az Izrael–Görögország-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Magyarország-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Írország-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Olaszország-megállapodás 8. cikke,- az Izrael–Lettország-megállapodás 6. cikke,- az Izrael–Litvánia-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Luxemburg-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Málta-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Hollandia-megállapodás mellékletének (7) bekezdése,- az Izrael–Lengyelország-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Portugália-megállapodás 16. cikke,- az Izrael–Románia-megállapodás 7. cikke,- az Izrael–Szlovák Köztársaság-megállapodás 6. cikke,- az Izrael–Szlovénia-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Spanyolország-megállapodás VI. cikke,- az Izrael–Svédország-megállapodás 10. cikke,- az 1975. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 8. cikke,- a 2001. évi Izrael–Egyesült Királyság-megállapodás 8. cikke.--------------------------------------------------III. MELLÉKLETA megállapodás 2. cikkében említett egyéb államok jegyzékea) Az Izlandi Köztársaság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás értelmében).b) A Liechtensteini Hercegség (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).c) A Norvég Királyság (az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás alapján).d) A Svájci Államszövetség (az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti légiközlekedési megállapodás értelmében).--------------------------------------------------


type: wikipedia

text:
Achnaton (iné zápisy: Amenhotep IV., Amenofis IV., trónne meno: Nefercheprure) bol faraón v starovekom Egypte, príslušník 18. dynastie a v poradí desiaty faraón tejto dynastie. Vládol približne v období rokov 13511334 pred Kr.
 Život
 Náboženský reformátor a zakladateľ hlavného mesta Achetaton. Bol to „faraón revolucionár“, „kacírsky kráľ“ a „ chorobný fanatik“. Nebol ani vojak, ani diplomat a už vôbec nie básnik. Toto sú len niektoré jeho charakteristické črty z pera súčasných historikov. Na trón nastúpil po smrti Amenhotepa III. Celým menom sa volal Nefercheprure Vaenre Amenhotep. Do dejín však nevošiel ako Amenhotep IV., lebo v šiestom roku vlády sa tohto mena vzdal. Znamenalo totiž „Amón je spokojný“, ale Achnaton s tým nebol spokojný. Achnaton nakoniec uprel Amónovi aj božstvo a aj ostatným bohom s výnimkou Atona. Dal aj postaviť nové hlavné mesto Achetaton (Atonov obzor). Stál presne medzi Mennoferom (Memfidou) a Vesetom (Tébami). Dal si tam postaviť chrámy, paláce, oltáre a všetko ostatné. Toto utrácanie by sa dalo označiť za „faraónske“. Dnes sa toto územie volá el-Amarna.
 Achnaton „zaviedol kult Atona“ aj keď loď kráľovnej Teje sa volala „Aton žiari“. Thutmose IV. sa usiloval s podporou kultu Atona nábožensky zjednotiť obyvateľstvo etnicky rôznorodej Egyptskej veľríše. Sám Achnaton bol pred nástupom na trón Atonovým veľkňazom. O motívoch tejto reformy či revolúcie nezanechal Achnaton správu. Achnaton zaútočil na mocenské centrum, ktoré predstavoval Amónov chrám vo Wesete. Pod Amónovými štandardami oslobodili vasetskí králi Egypt spod nadvlády Hyksósov. Venovali mu preto podiel na vojnovej koristi, zväčšovali a zvelebovali jeho chrámy, obdarúvali ho pozemkami a otrokmi. Keďže Amónov majetok a na ostatných bohov sa darovalo menej, kňazi boli nahnevaní. Kňazi išli až tak ďaleko, že vyhlásili, že moc kráľa závisí od Amóna, čiže od nich. A preto sa chcel Achnaton zbaviť Amóna a spravil to veľmi jednoducho a zároveň geniálne: zobral im majetok a zrušil im Amóna. Po víťazstve sa utiahol do Achetatonu. Achnaton sa nepovažoval za boha na Zemi no považoval sa za veľkňaza. Zaoberal sa literatúrou a dokazuje nám to „Chválospev na Slnko“, ktorý patrí medzi najlepšie výtvory egyptskej poézie. Priam vystatovačne dával najavo svoju lásku k manželke Nefertiti ("najkrajšej žene všetkých čias") a tiež sa dával zobrazovať so svojimi deťmi (mal ich 6 – Meritaton, Meketaton, Aanchesenpaton, Nefernefruaton, Nefernefrure, Setepenré). Takto sa mohol správať akurát súkromník, rozhodne nie kráľ. V dvanástom roku vlády už nemal nikoho, už ani milovanú Nefertiti, s ktorou sa rozišli v zlom. Preto to využili Amónovi kňazi a pokúsili sa zosadiť Achnatona z trónu. Podrobnosti nepoznáme, ani okolnosti, za ktorých sa stal potom Achnatonov mladší brat Smenchkare jeho spolukráľom (zomrel po dvojročnej vláde, z nezistených dôvodov). Achnatonova vláda trvala 17 rokov a zabili ho asi dýkou alebo jedom. Ale ani toto nestačilo Amónovým kňazom. Zničili jeho hrob a múmiu asi zničili alebo ju spálili. Jeho hrob našiel A. Barsantim na pohrebisku v Darb el-Meleku.
 Najznámejšia Achnatonova socha stála v Karnaku dnes v Káhire. Dnes je dvojnásobne vyššia a vyniká svojou štylizáciou, ktorá zdôrazňuje jeho zoženštenosť. Dokazuje to i množstvo reliéfov z rôznych období jeho života.
 Stavby
 Achnaton dal postaviť nové hlavné mesto Achetaton, ktoré dal zbúrať Haremheb. Dnes v ňom sú pozostatky kráľovského paláca s rozmermi 700 × 700 m, ďalej pozostatky kráľovninho paláca, administratívnych budov, robotníckych osád a troch veľkých chrámov s rozmermi 1500 krát 1500 metrov. Svätyňa a obetná sieň sú otvorené a postavené podľa vzoru stavieb z obdobia Starej ríše. Na achetatonskom pohrebisku v Darb el-Meleku je vyše 30 hrobiek. Achnatonova má vyše 50 metrovú vstupnú šachtu a vysoká je . Vstup je do nej zakázaný.
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Achnaton na stránkach egyptologie.cz (po česky)
 Faraóni
 18. dynastia Egypta


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.4.2014
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 L 121/20
 KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 409/2014
 af 23. april 2014
 om registrering af en betegnelse i registret over garanterede traditionelle specialiteter (Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa (GTS))
 EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —
 under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,
 under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 52, stk. 2, og
 ud fra følgende betragtninger:
 (1)
 I henhold til artikel 50, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1151/2012 er Portugals ansøgning om registrering af betegnelsen »Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa« blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende
 (2).
 (2)
 Da Kommissionen ikke har modtaget indsigelser, jf. artikel 51 i forordning (EU) nr. 1151/2012, bør betegnelsen »Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa« registreres —
 VEDTAGET DENNE FORORDNING:
 Artikel 1
 Betegnelsen »Bacalhau de Cura Tradicional Portuguesa« (GTS) registreres herved.
 Betegnelsen i stk. 1 henviser til et produkt i kategori 1.7 Fisk, bløddyr, skaldyr, ferske, og produkter på basis heraf i bilag II til Kommissionens forordning (EF) nr. 1216/2007 (3).
 Artikel 2
 Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.
 Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.
 Udfærdiget i Bruxelles, den 23. april 2014.
 På Kommissionens vegne
 José Manuel BARROSO
 Formand
 (1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.
 (2) EUT C 292 af 8.10.2013, s. 8.
 (3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1216/2007 af 18. oktober 2007 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 509/2006 om garanterede traditionelle specialiteter i forbindelse med landbrugsprodukter og fødevarer (EUT L 275 af 19.10.2007, s. 3).


text:
O Governo federal do Brasil é o conjunto dos três poderes — executivo, legislativo e judiciário — na esfera federal do país. É sediado em Brasília (DF) e é o responsável pelos interesses da administração federal em todo território nacional.
 O poder executivo tem como mandatário o Presidente da República. A União é a pessoa jurídica de Direito Público representante do Governo federal no âmbito interno e da República Federativa do Brasil no âmbito externo. É definida no artigo 18 da Constituição Federal como "a União, os Estados, o Distrito Federal e os Municípios, todos autônomos". Cabe ressaltar, que não existe hierarquia de leis entre as criadas pela União e os Estados-membros da Federação, pois existem competências (lei federais e leis estaduais).
 O Brasil é uma república federativa constitucional presidencialista, de forma adotada em 1889. O Estado brasileiro está organizado em três Poderes: o Executivo, o Legislativo e o Judiciário. O Chefe do Poder Executivo (que acumula as funções de chefe de Estado e chefe de Governo) é o Presidente da República. Segundo a Constituição da República Federativa do Brasil, no Plebiscito que foi realizado no dia 21 de abril de 1993, disciplinado na Emenda Constitucional n° 2, de 25 de agosto de 1992, foram mantidos a república e o presidencialismo, como forma e sistema de governo, respectivamente.
 De acordo com o Índice de Democracia, compilado pela revista britânica The Economist, o Brasil possui desempenho elevado nos quesitos pluralismo no processo eleitoral (nota 9,5) e liberdades civis (nota 9,1). O país possui nota acima da média em funcionalidade do governo (nota 7,5). No entanto, possui desempenho inferior nos quesitos participação política (nota 5,0) e cultura política (nota 4,3). O desempenho do Brasil em participação política é comparável ao de Malauí e Uganda, considerados "regimes híbridos", enquanto o desempenho em cultura política é comparável ao de Cuba, considerado um regime autoritário.
 Todavia, a média geral do país (nota 7,1) é inferior somente à do Uruguai (nota 8,1) e do Chile (nota 7,6) na América do Sul. Dentre os BRIC, apenas a Índia (nota 7,2) possui desempenho melhor. De fato, em relação aos BRIC, a revista já havia elogiado a democracia do país anteriormente, afirmando que "em alguns aspectos, o Brasil é o mais estável dos BRIC. Diferentemente da China e da Rússia, é uma democracia genuína; diferentemente da Índia, não possui nenhum conflito sério com seus vizinhos".
 Divisão política do Brasil
 O tipo de governo no Brasil é a República Federativa, constituída por 26 Estados, 1 Distrito Federal e 5570 Municípios. O Distrito Federal está localizado aproximadamente no centro do território brasileiro, e abriga Brasília, a capital nacional.
 A independência política do Brasil ocorreu no dia 7 de setembro de 1822, data em que foram rompidos os laços coloniais com Portugal. A mesma data, 7 de setembro, é feriado nacional no Brasil.
 A Constituição vigente no Brasil é nova, datando de 5 de outubro de 1988, e foi elaborada pouco depois do término do período da ditadura militar brasileira, que governou o país de 1964 a 1984. Atualmente, o voto nas eleições é secreto e obrigatório para todos os brasileiros de 18 e menores de 70 anos, sendo facultativo apenas para os analfabetos, pessoas acima de 70 anos e jovens de 16 ou 17 anos.
 Poder Executivo
 O Poder Executivo está representado na pessoa do Presidente da República e seu Gabinete de Ministros e Secretários. É eleito pelo voto direto, e exerce o mandato por 4 anos, com possibilidade de uma reeleição em sequência. O Gabinete de Ministros é nomeado pessoal e exclusivamente pelo Presidente, bem como as secretarias de primeiro escalão.
 Fazem parte da administração pública os entes administrativos criados por lei dentro das pessoas jurídicas de direito público da União, Estados, Distrito Federal e municípios. Esta estrutura da administração pública é dividida em direta e indireta. A administração pública direta é exercida por órgãos subordinados entre os entes gestores e a indireta é exercida por pessoas jurídicas criadas por lei vinculadas ao gestor. A administração indireta é exercida por autarquias, fundações públicas, empresas públicas ou sociedades de economia mista.
 Integram o Poder Executivo Federal diversas carreiras estruturadas de servidores públicos, com ingresso via concurso público de provas e títulos, entre elas as de Diplomacia (Diplomatas), Militares (Forças Armadas do Brasil), Ciclo de Gestão (Especialista em Políticas Públicas, Analistas de Orçamento e Planejamento, Analistas de Comércio Exterior, Técnico do IPEA, Analista de Finanças e Controle, Analista do Banco Central do Brasil, Analistas e Inspetores da CVM, Analista da SUSEP, Analista Técnico de Políticas Sociais), Auditores Fiscais (Receita Federal, Ministério do Trabalho e Ministério da Agricultura), Segurança Pública (Polícia Federal e Polícia Rodoviária Federal) e Regulação Federal (Especialista em Regulação das Agências Reguladoras Federais - ANATEL, ANCINE, ANEEL, ANP, ANAC, ANTAQ, ANTT, ANVISA, ANS e ANA).
 Há, ainda, os servidores não estruturados em carreiras (integrantes do Plano de Classificação de Cargos em 1970), temporários, empregados públicos e terceirizados via convênio.
 Poder Legislativo
 O Poder Legislativo, representado pelo Congresso Nacional, é exercido pela Câmara de Deputados e pelo Senado. Cada estado da União é representado por três Senadores da República, eleitos em votação majoritária e as cadeiras na Câmara de Deputados são divididas de acordo com a população de cada estado, sendo os deputados eleitos por votação proporcional.
 O mandato dos Senadores é de 8 anos, e a cada quatro anos há uma eleição, por meio da qual são renovados 1/3 e 2/3 do Senado, alternadamente. O mandato dos Deputados Federais é de 4 anos.
 São 81 senadores e 513 deputados. O Brasil adota o presidencialismo de coalizão.
 Poder Judiciário
 O Poder Judiciário do Brasil está dividido em quatro áreas jurisdicionais: justiça comum, justiça do trabalho, justiça eleitoral e justiça militar. Cada uma dessas áreas jurídicas são organizadas no Brasil em duas entrâncias e uma instância superior, colegiadas por Tribunais superiores compostos por ministros.
 O Supremo Tribunal Federal conta com 11 ministros apontados pelo Presidente da República e aprovados pelo Senado. É a instância máxima do poder judiciário, e suas decisões versam sobre questões pertinentes ao direito constitucional.
 A justiça comum tem como órgão máximo da União o Superior Tribunal de Justiça. Abaixo dessa corte, existe os tribunais regionais federais como instituição de segunda entrância, e em cada Estado existem juízes federais que formam os órgãos de primeira instância. Na justiça federal, são julgadas matérias de direito público relativas à União. As matérias de direito privado são julgadas na justiça estadual tendo como órgão máximo os Tribunais de Justiça. A justiça estadual também é responsável pelo julgamento das matérias de direito público relativos aos órgãos da administração pública do Estado a que faz parte.
 A justiça do trabalho tem como órgão máximo da União o Tribunal Superior do Trabalho, a justiça eleitoral tem como órgão máximo da União o Tribunal Superior Eleitoral, a justiça militar tem como órgão máximo o Superior Tribunal Militar e os Tribunais Regionais Federais, cujos juízes ocupam o cargo em caráter vitalício.
 Estrutura
 Poder Executivo Federal
 Presidência da República
 Presidência da República
 Vice-Presidência da República
 Casa Civil da Presidência da República
 Gabinete de Segurança Institucional
 Secretaria-Geral da Presidência da República
 Secretaria de Comunicação Social
 Secretaria de Assuntos Estratégicos
 Secretaria de Políticas para as Mulheres
 Secretaria de Portos
 Advocacia-Geral da União
 Controladoria-Geral da União
 Secretaria da Micro e Pequena Empresa
 Conselhos
 Conselho da República
 Conselho de Aviação Civil
 Conselho de Defesa Nacional
 Conselho de Desenvolvimento Econômico e Social
 Conselho de Governo
 Conselho Nacional de Integração de Políticas de Transporte
 Conselho Nacional de Política Energética
 Ministérios
 Ministério da Agricultura, Pecuária e Abastecimento
 Ministério da Cidadania
 Ministério da Ciência e Tecnologia
 Ministério das Comunicações
 Ministério da Defesa
 Ministério do Desenvolvimento Regional
 Ministério da Economia
 Ministério da Educação
 Ministério da Infraestrutura
 Ministério da Justiça e Segurança Pública
 Ministério do Meio Ambiente
 Ministério de Minas e Energia
 Ministério da Mulher, da Família e dos Direitos Humanos
 Ministério das Relações Exteriores
 Ministério da Saúde
 Ministério do Trabalho e Previdência
 Ministério do Turismo
 Poder Legislativo Federal
 Congresso Nacional
 Senado Federal
 Câmara dos Deputados
 Tribunal de Contas da União
 Poder Judiciário Federal
 Justiça Comum:
 Supremo Tribunal Federal (4a e última instância e tribunal constitucional)
 Conselho Nacional de Justiça (somente funções administrativas)
 Justiça Federal
 Superior Tribunal de Justiça (3a instância da Justiça Federal)
 Tribunais Regionais Federais (2a instância da Justiça Federal)
 Juízes Federais (1a instância da Justiça Federal, titular de uma Seção Judiciária/Vara Federal
 Justiça Especializada:
 Justiça Militar
 Superior Tribunal Militar (3a instância da Justiça Militar)
 Tribunais de Justiça Militar Estaduais (2a instância da Justiça Militar)
 Auditorias Militares (1a instância da Justiça Militar)
 Justiça Eleitoral
 Tribunal Superior Eleitoral (3a instância da Justiça Eleitoral)
 Tribunais Regionais Eleitorais (2a instância da Justiça Eleitoral)
 Juízes e Juntas Eleitorais (1a instância da Justiça Eleitoral)
 Justiça do Trabalho
 Tribunal Superior do Trabalho (3a instância da Justiça do Trabalho)
 Tribunais Regionais do Trabalho (2a instância da Justiça do Trabalho)
 Varas do Trabalho (1a instância da Justiça do Trabalho).
 Ver também
 Conselho da República
 Política do Brasil
 Presidente do Brasil
 Ministérios do Brasil
 Dívida externa do Brasil
 Dívida interna do Brasil
 Controle Público
 Ligações externas
 Canal Oficial no Youtube


text:
 23.2.2017
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 46/22
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS N:o 201/2016,
 annettu 30 päivänä syyskuuta 2016,
 ETA-sopimuksen liitteen IX (Rahoituspalvelut) muuttamisesta [2017/278]
 ETA:N SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, jäljempänä ”ETA-sopimus”, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta 24 päivänä marraskuuta 2010 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010 (1) olisi otettava osaksi ETA-sopimusta.
 (2)
 EU:n ja ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden talous- ja valtiovarainministerit ilmaisivat 14 päivänä lokakuuta 2014 antamissaan Euroopan valvontaviranomaisia koskevien EU:n asetusten sisällyttämistä ETA-sopimukseen koskevissa päätelmissä (2) tyytyväisyytensä sopimuspuolten väliseen tasapainoiseen ratkaisuun, jossa otetaan huomioon valvontaviranomaisia koskevien EU:n asetusten ja ETA-sopimuksen rakenne ja tavoitteet sekä EU:n ja ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden oikeudelliset ja poliittiset rajoitukset.
 (3)
 EU:n ja ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden talous- ja valtiovarainministerit korostivat, että EFTAn valvontaviranomainen tekee ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden toimivaltaisille viranomaisille tai näiden valtioiden markkinatoimijoille osoitettuja päätöksiä ETA-sopimuksen kahden pilarin rakenteen mukaisesti. EU:n valvontaviranomaiset ovat toimivaltaisia toteuttamaan ei-sitovia toimia, kuten suositusten antaminen ja ei-sitova sovittelu, myös ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden toimivaltaisten viranomaisten ja markkinatoimijoiden osalta. Kummankin osapuolen toimintaa edeltää tarvittaessa konsultointi, koordinointi tai tietojenvaihto EU:n valvontaviranomaisten ja EFTAn valvontaviranomaisen välillä.
 (4)
 Jotta voidaan varmistaa EU:n valvontaviranomaisten asiantuntemuksen sisällyttäminen prosessiin ja johdonmukaisuus kahden pilarin välillä, yhdelle tai useammalle ETA:han kuuluvien EFTA-valtioiden toimivaltaiselle viranomaiselle tai markkinatoimijalle osoitetut EFTAn valvontaviranomaisen yksittäiset päätökset ja muodolliset kannanotot hyväksytään asiaankuuluvan EU:n valvontaviranomaisen laatimien ehdotusten pohjalta. Näin voidaan säilyttää yhden viranomaisen toteuttaman valvonnan keskeiset edut.
 (5)
 Sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että tällä päätöksellä pannaan täytäntöön sopimus, joka otettiin huomioon kyseisissä päätelmissä, ja sitä on näin ollen tulkittava niiden sisältämien periaatteiden mukaisesti.
 (6)
 Sen vuoksi olisi muutettava ETA-sopimuksen liitettä IX,
 ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:
 1 artikla
 Lisätään ETA-sopimuksen liitteessä IX olevan 31h kohdan (Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1094/2010) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”31i.
 32010 R 1095: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1095/2010, annettu 24 päivänä marraskuuta 2010, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen) perustamisesta sekä päätöksen N:o 716/2009/EY muuttamisesta ja komission päätöksen 2009/77/EY kumoamisesta (EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84).
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskevat seuraavat mukautukset:
 a)
 EFTA-valtioiden toimivaltaisilla viranomaisilla ja EFTAn valvontaviranomaisella on äänioikeutta lukuun ottamatta samat oikeudet ja velvollisuudet kuin EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ’arvopaperimarkkinaviranomainen’, sen hallintoneuvoston ja arvopaperimarkkinaviranomaisen kaikkien valmisteluelinten, myös sisäisten komiteoiden ja lautakuntien, työssä, jollei tämän sopimuksen määräyksistä muuta johdu.
 Arvopaperimarkkinaviranomaisella on oikeus osallistua EFTAn valvontaviranomaisen ja sen valmisteluelinten työhön ilman äänioikeutta, kun EFTAn valvontaviranomainen hoitaa EFTA-valtioiden osalta tämän sopimuksen mukaisia arvopaperimarkkinaviranomaisen tehtäviä, sanotun kuitenkaan rajoittamatta tämän sopimuksen 108 ja 109 artiklan soveltamista.
 Arvopaperimarkkinaviranomaisen ja EFTAn valvontaviranomaisen työjärjestyksessä on otettava huomioon niiden samoin kuin EFTA-valtioiden toimivaltaisten viranomaisten osallistuminen toistensa työskentelyyn tämän sopimuksen mukaisesti.
 b)
 Sen estämättä, mitä tämän sopimuksen pöytäkirjassa 1 määrätään, ja jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, ilmaisuilla ’jäsenvaltio(t)’ ja ’toimivaltaiset viranomaiset’ tarkoitetaan asetuksessa säädetyn lisäksi myös EFTA-valtioita ja niiden toimivaltaisia viranomaisia.
 c)
 Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, arvopaperimarkkinaviranomaisen sisäistä työjärjestystä sovelletaan soveltuvin osin EFTA-valtioiden toimivaltaisia viranomaisia ja finanssimarkkinoiden toimijoita koskeviin asioihin. Erityisesti EFTAn valvontaviranomaiselle tarkoitettujen luonnosten valmisteluun sovelletaan samoja sisäisiä menettelyitä, joita käytetään EU:n jäsenvaltioita sekä niiden toimivaltaisia viranomaisia ja finanssimarkkinoiden toimijoita koskeviin samankaltaisiin asioihin liittyvien päätösten valmistelussa.
 d)
 Jollei tässä sopimuksessa toisin määrätä, arvopaperimarkkinaviranomainen ja EFTAn valvontaviranomainen tekevät yhteistyötä, vaihtavat tietoja ja kuulevat toisiaan asetuksen tarkoitusten mukaisesti, erityisesti ennen toimien toteuttamista.
 Jos arvopaperimarkkinaviranomainen ja EFTAn valvontaviranomainen ovat eri mieltä asetuksen säännösten hallinnoinnista, arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtajan ja EFTAn valvontaviranomaisen kollegion on asian kiireellisyyden vuoksi kutsuttava viivyttelemättä koolle kokous yksimielisyyteen pääsemiseksi. Jos yksimielisyyteen ei päästä, arvopaperimarkkinaviranomaisen puheenjohtaja tai EFTAn valvontaviranomaisen kollegio voi pyytää sopimuspuolia saattamaan asian ETA:n sekakomitean käsiteltäväksi tämän sopimuksen soveltuvin osin sovellettavan 111 artiklan mukaisesti. ETA:n sekakomitean työjärjestyksen hyväksymisestä 8 päivänä helmikuuta 1994 tehdyn ETA:n sekakomitean päätöksen N:o 1/94 (EYVL L 85, 30.3.1994, s. 60) 2 artiklan mukaisesti sopimuspuoli voi kiireellisissä tapauksissa pyytää kokousten järjestämistä välittömästi. Tästä kohdasta poiketen sopimuspuoli voi milloin tahansa saattaa asian ETA:n sekakomitean käsiteltäväksi omasta aloitteestaan tämän sopimuksen 5 tai 111 artiklan mukaisesti.
 e)
 Asetuksessa olevia viittauksia muihin säädöksiin sovelletaan siltä osin ja siinä muodossa kuin kyseiset säädökset on otettu osaksi tätä sopimusta.
 f)
 Korvataan EFTA-valtioiden osalta 1 artiklan 4 kohta seuraavasti:
 ’Tämän asetuksen säännökset eivät rajoita EFTAn valvontaviranomaisen toimivaltaa eivätkä erityisesti valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 31 artiklan mukaista valvontaviranomaisen toimivaltaa varmistaa, että ETA-sopimusta tai kyseistä sopimusta noudatetaan.’
 g)
 Muutetaan 9 artiklan 5 kohta seuraavasti:
 i)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomainen’;
 ii)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta toinen ja kolmas alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomaisen tekemät päätökset hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta.
 EFTAn valvontaviranomainen tarkistaa kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitettua päätöstä sopivin väliajoin ja vähintään joka kolmas kuukausi. Jollei päätöksen voimassaoloa jatketa kolmen kuukauden kuluttua, sen voimassaolo päättyy ilman eri toimenpiteitä.
 EFTAn valvontaviranomainen ilmoittaa voimassaolon päättymispäivän arvopaperimarkkinaviranomaiselle mahdollisimman pian kahdessa ensimmäisessä alakohdassa tarkoitetun päätöksen hyväksymisen jälkeen. Arvopaperimarkkinaviranomainen toimittaa hyvissä ajoin ennen kolmannessa alakohdassa tarkoitetun kolmen kuukauden määräajan päättymistä EFTAn valvontaviranomaiselle päätelmät, joihin liitetään tarvittaessa luonnos. EFTAn valvontaviranomainen voi ilmoittaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle kaikista tarkistamista varten tarpeellisiksi katsomistaan tapahtumista.
 EFTA-valtio voi pyytää EFTAn valvontaviranomaista harkitsemaan päätöstään uudelleen. EFTAn valvontaviranomainen toimittaa pyynnön arvopaperimarkkinaviranomaiselle. Siinä tapauksessa arvopaperimarkkinaviranomainen harkitsee 44 artiklan 1 kohdan toisessa alakohdassa säädetyn menettelyn mukaisesti uuden luonnoksen laatimista EFTAn valvontaviranomaiselle.
 Jos arvopaperimarkkinaviranomainen muuttaa EFTAn valvontaviranomaisen hyväksymän päätöksen kanssa rinnakkaista päätöstä tai kumoaa sen, arvopaperimarkkinaviranomaisen on viipymättä laadittava luonnos EFTAn valvontaviranomaiselle.’
 h)
 Lisätään 16 artiklan 4 kohtaan ilmaisun ’komissiolle’ jälkeen ilmaisu ’, EFTA-valtioiden pysyvälle komitealle ja EFTAn valvontaviranomaiselle’.
 i)
 Muutetaan 17 artikla seuraavasti:
 i)
 korvataan ilmaisu ’unionin oikeuden’ ilmaisulla ’ETA-sopimuksen’;
 ii)
 lisätään 1 kohdassa ilmaisun ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ jälkeen ilmaisu ’tai tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomainen’:
 iii)
 lisätään 2 kohdassa ilmaisun ’komission’ jälkeen ilmaisu ’, EFTA-valtioiden pysyvän komitean, EFTAn valvontaviranomaisen’;
 iv)
 lisätään 2 kohtaan seuraava alakohta;
 ’Kun arvopaperimarkkinaviranomainen tutkii tilannetta, jossa EFTA-valtion toimivaltaisen viranomaisen väitetään rikkoneen ETA-sopimusta tai jättäneen sen soveltamatta, sen on ilmoitettava EFTAn valvontaviranomaiselle tutkimuksen luonne ja tarkoitus ja sen jälkeen toimitettava sille säännöllisesti päivitetyt tiedot, jotta EFTAn valvontaviranomainen voi asianmukaisesti hoitaa tehtävänsä 4 ja 6 kohdan mukaisesti.’;
 v)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 3 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
 ’Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa suosituksen vastaanottamisesta ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja EFTAn valvontaviranomaiselle toimenpiteet, jotka se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa ETA-sopimuksen noudattamisen varmistamiseksi.’;
 vi)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 4 ja 5 kohta seuraavasti:
 ’4. Jos toimivaltainen viranomainen ei ole noudattanut ETA-sopimusta yhden kuukauden kuluessa arvopaperimarkkinaviranomaisen suosituksen vastaanottamisesta, EFTAn valvontaviranomainen voi antaa virallisen lausunnon, jossa toimivaltaista viranomaista vaaditaan toteuttamaan toimet, joita ETA-sopimuksen noudattaminen edellyttää. EFTAn valvontaviranomaisen virallisessa lausunnossa on otettava huomioon arvopaperimarkkinaviranomaisen suositus.
 EFTAn valvontaviranomainen antaa tällaisen virallisen lausunnon viimeistään kolmen kuukauden kuluttua suosituksen antamisesta. EFTAn valvontaviranomainen voi pidentää tätä määräaikaa yhdellä kuukaudella.
 EFTAn valvontaviranomaisen antamat viralliset lausunnot hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta.
 Toimivaltaisten viranomaisten on toimitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja EFTAn valvontaviranomaiselle kaikki tarvittavat tiedot.
 5. Toimivaltaisen viranomaisen on kymmenen työpäivän kuluessa 4 kohdassa tarkoitetun virallisen lausunnon vastaanottamisesta ilmoitettava arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja EFTAn valvontaviranomaiselle toimenpiteet, jotka se on toteuttanut tai aikoo toteuttaa tämän virallisen lausunnon noudattamiseksi.’;
 vii)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 6 kohdan ensimmäisessä alakohdassa ilmaisu ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaista komission toimivaltaa’ ilmaisulla ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 31 artiklan mukaista EFTAn valvontaviranomaisen toimivaltaa’ ja ilmaisu ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomainen’;
 viii)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 6 kohdan toinen alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomaisen päätökset hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien ehdotusten pohjalta.’;
 ix)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 8 kohta seuraavasti:
 ’8. EFTAn valvontaviranomainen julkaisee vuosittain tiedot siitä, mitkä toimivaltaiset viranomaiset ja finanssimarkkinoiden toimijat EFTA-valtioissa eivät ole noudattaneet 4 ja 6 kohdassa tarkoitettuja virallisia lausuntoja tai päätöksiä.’
 j)
 Muutetaan 18 artikla seuraavasti:
 i)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 3 ja 4 kohdassa ilmaisut ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ja ’arvopaperimarkkinaviranomaisen’ ilmaisuilla ’EFTAn valvontaviranomainen’ ja ’EFTAn valvontaviranomaisen’;
 ii)
 lisätään 3 ja 4 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomaisen päätökset hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien ehdotusten pohjalta.’;
 iii)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 4 kohdassa ilmaisu ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaista komission toimivaltaa’ ilmaisulla ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 31 artiklan mukaista EFTAn valvontaviranomaisen toimivaltaa’.
 k)
 Muutetaan 19 artikla seuraavasti:
 i)
 lisätään 1 kohdassa ilmaisun ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ jälkeen ilmaisu ’tai tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomainen’;
 ii)
 lisätään 3 kohdassa ilmaisun ’vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia’ jälkeen ilmaisu ’EU:n jäsenvaltioissa’;
 iii)
 lisätään 3 kohtaan alakohdat seuraavasti:
 ’Jos on kyse yksinomaan EFTA-valtioiden toimivaltaisista viranomaisista, jotka eivät pääse sopimukseen 2 kohdassa tarkoitetussa sovitteluvaiheessa, EFTAn valvontaviranomainen voi tehdä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitovan päätöksen, jossa näitä vaaditaan asian ratkaisemiseksi toteuttamaan tietty toimi tai pidättymään toimista, jotta varmistetaan ETA-sopimuksen noudattaminen.
 Jos on kyse yksinomaan EU:n yhden tai useamman jäsenvaltion ja yhden tai useamman EFTA-valtion toimivaltaisista viranomaisista, jotka eivät pääse sopimukseen 2 kohdassa tarkoitetussa sovitteluvaiheessa, arvopaperimarkkinaviranomainen voi EU:n jäsenvaltioiden osalta ja EFTAn valvontaviranomainen EFTA-valtioiden osalta tehdä vaikutuksiltaan kyseisiä toimivaltaisia viranomaisia sitovan päätöksen, jossa näitä vaaditaan asian ratkaisemiseksi toteuttamaan tietty toimi tai pidättymään toimista, jotta varmistetaan ETA-sopimuksen noudattaminen.
 EFTAn valvontaviranomaisen päätökset hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta.’;
 iv)
 korvataan EFTA-valtioiden osalta 4 kohdassa ilmaisu ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen 258 artiklan mukaista komission toimivaltaa’ ilmaisulla ’sanotun kuitenkaan rajoittamatta valvontaviranomaisen ja tuomioistuimen perustamisesta tehdyn EFTA-valtioiden välisen sopimuksen 31 artiklan mukaista EFTAn valvontaviranomaisen toimivaltaa’, ilmaisu ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomainen’ ja ilmaisu ’unionin oikeuden’ ilmaisulla ’ETA-sopimuksen’;
 v)
 lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomaisen tekemät päätökset hyväksytään ilman aiheetonta viivytystä arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta.’
 l)
 Lisätään 20 artiklaan alakohdat seuraavasti:
 ’Jos on kyse yksinomaan EFTA-valtioiden toimivaltaisista viranomaisista, EFTAn valvontaviranomainen voi tehdä päätöksen 19 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
 Jos on kyse EU:n yhden tai useamman jäsenvaltion toimivaltaisista viranomaisista, arvopaperimarkkinaviranomainen voi tehdä päätöksen, ja jos on kyse yhden tai useamman EFTA-valtion toimivaltaisista viranomaisista, EFTAn valvontaviranomainen voi tehdä päätöksen 19 artiklan 3 ja 4 kohdan mukaisesti.
 EFTAn valvontaviranomaisen päätökset on hyväksyttävä ilman aiheetonta viivytystä tapauksen mukaan arvopaperimarkkinaviranomaisen, Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan pankkiviranomainen) ja/tai Euroopan valvontaviranomaisen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta. Arvopaperimarkkinaviranomainen, Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan pankkiviranomainen) ja Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan vakuutus- ja lisäeläkeviranomainen) laativat tarvittaessa 56 artiklan mukaisesti yhteisiä kantoja ja hyväksyvät samanaikaisesti päätökset ja/tai luonnokset.’
 m)
 Lisätään 21 artiklan 4 kohdassa ilmaisun ’Arvopaperimarkkinaviranomaisella’ jälkeen ilmaisu ’tai tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomaisella’ ja ilmaisun ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ jälkeen ilmaisu ’ja tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomainen’.
 n)
 Lisätään 22 artiklan 4 kohdassa ja 34 artiklan 1 kohdassa ilmaisun ’Euroopan parlamentin, neuvoston tai komission’ jälkeen ilmaisu ’, EFTAn valvontaviranomaisen tai EFTA-valtioiden pysyvän komitean’.
 o)
 35 artiklan 5 kohdan ilmaisua ’kansalliselle keskuspankille’ ei sovelleta Liechtensteiniin.
 p)
 Muutetaan 38 artikla EFTA-valtioiden osalta seuraavasti:
 i)
 korvataan ilmaisu ’arvopaperimarkkinaviranomainen’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomainen’, ilmaisu ’arvopaperimarkkinaviranomaisen’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomaisen’ ja ilmaisut ’arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle’, ’arvopaperimarkkinaviranomaiselle, komissiolle’ ja ’komissiolle ja arvopaperimarkkinaviranomaiselle’ ilmaisulla ’EFTAn valvontaviranomaiselle’;
 ii)
 korvataan eri taivutusmuodoissa esiintyvä ilmaisu ’neuvosto’ ilmaisulla ’EFTA-valtioiden pysyvä komitea’ asianmukaisessa taivutusmuodossa;
 iii)
 lisätään 2 kohdan neljännen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomainen toimittaa ilman aiheetonta viivytystä asianomaisen EFTA-valtion ilmoituksen arvopaperimarkkinaviranomaiselle ja komissiolle. EFTAn valvontaviranomaisen päätös pitää päätös voimassa, muuttaa sitä tai kumota se tehdään arvopaperimarkkinaviranomaisen omasta aloitteestaan tai EFTAn valvontaviranomaisen pyynnöstä laatimien luonnosten pohjalta.’;
 iv)
 lisätään 3 kohdan kolmannen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomainen toimittaa ilman aiheetonta viivytystä EFTA-valtion ilmoituksen arvopaperimarkkinaviranomaiselle, komissiolle ja neuvostolle.’;
 v)
 lisätään 4 kohdan ensimmäisen alakohdan jälkeen alakohta seuraavasti:
 ’EFTAn valvontaviranomainen toimittaa ilman aiheetonta viivytystä EFTA-valtion ilmoituksen arvopaperimarkkinaviranomaiselle, komissiolle ja neuvostolle.’;
 vi)
 lisätään kohta seuraavasti:
 ’6. Jos 19 artiklan 3 kohdan – tapauksen mukaan yhdessä 20 artiklan kanssa – soveltamisalaan kuuluvassa asiassa, joka koskee erimielisyyttä, johon liittyy myös yhden tai useamman EFTA-valtion toimivaltaisia viranomaisia, päätöksen täytäntöönpano keskeytetään tai päätös raukeaa tämän artiklan nojalla, myös EFTAn valvontaviranomaisen samanaikaisesti kyseisessä asiassa tekemän päätöksen täytäntöönpano keskeytetään tai päätös raukeaa.
 Jos arvopaperimarkkinaviranomainen tällaisessa tapauksessa muuttaa päätöstään tai kumoaa sen, arvopaperimarkkinaviranomainen valmistelee viipymättä luonnoksen EFTAn valvontaviranomaiselle.’
 q)
 Muutetaan 39 artikla seuraavasti:
 i)
 lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’Laatiessaan luonnosta EFTAn valvontaviranomaiselle tämän asetuksen mukaisesti arvopaperimarkkinaviranomainen ilmoittaa siitä EFTAn valvontaviranomaiselle ja asettaa määräajan, jonka kuluessa EFTAn valvontaviranomainen voi antaa luonnolliselle tai oikeushenkilölle, jolle päätös on osoitettu, mukaan lukien toimivaltaiselle viranomaiselle, mahdollisuuden esittää näkemyksensä asiasta, ottaen tarkasti huomioon asian kiireellisyyden, monimutkaisuuden ja mahdolliset seuraukset.’;
 ii)
 lisätään 4 kohtaan alakohdat seuraavasti:
 ’Jos EFTAn valvontaviranomainen on tehnyt 18 artiklan 3 tai 4 kohdan mukaisen päätöksen, se tarkastelee kyseistä päätöstä uudelleen sopivin väliajoin. EFTAn valvontaviranomainen ilmoittaa arvopaperimarkkinaviranomaiselle tulevista tarkistamisista sekä kaikista tarkistamista varten tarpeellisiksi katsomistaan tapahtumista.
 EFTAn valvontaviranomaisen päätös muuttaa päätöstä tai kumota se tehdään arvopaperimarkkinaviranomaisen laatimien luonnosten pohjalta. Arvopaperimarkkinaviranomaisen on toimitettava hyvissä ajoin ennen suunniteltua tarkistamista EFTAn valvontaviranomaiselle päätelmät, joihin liitetään tarvittaessa luonnos.’;
 iii)
 lisätään EFTA-valtioiden osalta 5 kohdassa ilmaisun ’Arvopaperimarkkinaviranomaisen’ jälkeen ilmaisu ’tai tapauksen mukaan EFTAn valvontaviranomaisen’.
 r)
 Muutetaan 40 artiklan 1 kohta seuraavasti:
 i)
 korvataan b alakohdassa ilmaisu ’jäsenvaltiossa ja jonka’ seuraavasti:
 ’jäsenvaltiossa, ja kustakin EFTA-valtiosta ilman äänioikeutta sen kansallisen viranomaisen päällikkö, jonka toimivaltaan kuuluu finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonta kyseisessä EFTA-valtiossa; näiden päälliköiden’;
 ii)
 lisätään e alakohtaan ilmaisun ’valvontaviranomaisen’ jälkeen ilmaisu ’ja EFTAn valvontaviranomaisen’.
 s)
 Muutetaan 43 artikla seuraavasti:
 i)
 lisätään 2 kohtaan ilmaisun ’päätökset’ jälkeen ilmaisu ’ja laatii kyseisessä luvussa tarkoitetut luonnokset EFTAn valvontaviranomaiselle’;
 ii)
 Lisätään 4 ja 6 kohdassa ilmaisun ’neuvostolle’ jälkeen ilmaisu ’, EFTAn valvontaviranomaiselle, EFTA-valtioiden pysyvälle komitealle’.
 t)
 Muutetaan 44 artikla seuraavasti:
 i)
 lisätään 1 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’Tämän kohdan säännöksiä sovelletaan soveltuvin osin tämän asetuksen säädösten nojalla EFTAn valvontaviranomaiselle laadittaviin luonnoksiin.’;
 ii)
 lisätään 4 kohdassa ilmaisun ’toimitusjohtajaa’ jälkeen ilmaisu ’sekä EFTAn valvontaviranomaisen edustajaa’;
 iii)
 lisätään 4 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’EFTA-valtioita 40 artiklan 1 kohdan b alakohdan mukaisesti edustavat hallintoneuvoston jäsenet saavat osallistua hallintoneuvostossa käytäviin yksittäisiä finanssimarkkinoiden toimijoita koskeviin keskusteluihin.’
 u)
 Lisätään 57 artiklan 2 kohtaan ilmaisun ’korkean tason edustajasta’ jälkeen seuraava:
 ’sekä yhdestä kunkin EFTA-valtion asianomaisen toimivaltaisen viranomaisen korkean tason edustajasta ja yhdestä EFTAn valvontaviranomaisen edustajasta.’
 v)
 Lisätään 60 artiklan 4 kohtaan alakohta seuraavasti:
 ’Jos valitus koskee arvopaperimarkkinaviranomaisen 19 artiklan mukaisesti ja tapauksen mukaan yhdessä 20 artiklan kanssa antamaa päätöstä asiassa, jossa erimielisyys koskee myös yhden tai useamman EFTA-valtion toimivaltaisia viranomaisia, valituslautakunta kehottaa asianomaista EFTA-valtion toimivaltaista viranomaista esittämään huomautuksensa valitusmenettelyn osapuolten ilmoitusten johdosta asetettuja määräaikoja noudattaen. Asianomaisella EFTA-valtion toimivaltaisella viranomaisella on oikeus esittää näkemyksensä suullisesti.’
 w)
 Lisätään 62 artiklan 1 kohdan a alakohtaan alakohdat seuraavasti:
 ’EFTA-valtioiden kansalliset viranomaiset osallistuvat arvopaperimarkkinaviranomaisen talousarvion rahoitukseen tämän kohdan mukaisesti.
 Määritettäessä finanssimarkkinoiden toimijoiden valvonnasta vastaavien EFTA-valtioiden kansallisten viranomaisten tämän kohdan mukaisia pakollisia maksuosuuksia kunkin EFTA-valtion korjauskerroin on seuraava:
 Islanti: 2
 Liechtenstein: 1
 Norja: 7’.
 x)
 Lisätään 67 artiklaan seuraava:
 ’EFTA-valtiot soveltavat arvopaperimarkkinaviranomaiseen ja sen henkilöstöön Euroopan unionista tehtyyn sopimukseen ja Euroopan unionin toiminnasta tehtyyn sopimukseen liitettyä Euroopan unionin erioikeuksia ja vapauksia koskevaa pöytäkirjaa (N:o 7).’
 y)
 Lisätään 68 artiklaan kohta seuraavasti:
 ’5. Poiketen siitä, mitä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan a alakohdassa ja 82 artiklan 3 kohdan a alakohdassa säädetään, EFTA-valtioiden kansalaisia, joilla on täydet kansalaisoikeudet, voidaan ottaa palvelukseen arvopaperimarkkinaviranomaisen toimitusjohtajan tekemällä sopimuksella.
 Poiketen siitä, mitä muuhun henkilöstöön sovellettavien palvelussuhteen ehtojen 12 artiklan 2 kohdan e alakohdassa, 82 artiklan 3 kohdan e alakohdassa ja 85 artiklan 3 kohdassa säädetään, arvopaperimarkkinaviranomainen pitää ETA-sopimuksen 129 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuja kieliä oman henkilöstönsä osalta Euroopan unionista tehdyn sopimuksen 55 artiklan 1 kohdassa tarkoitettuina unionin kielinä.’
 z)
 Lisätään 72 artiklaan kohta seuraavasti:
 ’4. Euroopan parlamentin, neuvoston ja komission asiakirjojen saamisesta yleisön tutustuttavaksi 30 päivänä toukokuuta 2001 annettua Euroopan parlamentin ja neuvoston asetusta (EY) N:o 1049/2001 sovelletaan tätä asetusta sovellettaessa myös kaikkiin EFTA-valtioiden toimivaltaisiin viranomaisiin arvopaperimarkkinaviranomaisen laatimien asiakirjojen osalta.’”
 2 artikla
 Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Sopimuspuolet tarkastelevat tällä päätöksellä sekä päätöksillä N:o 198/2016, N:o 199/2016 ja N:o 200/2016 perustettua kehystä uudelleen viimeistään vuoden 2021 loppuun mennessä sen varmistamiseksi, että kehys turvaa jatkossakin yhteisten sääntöjen tehokkaan ja yhdenmukaisen soveltamisen ja valvonnan koko ETA-alueella.
 4 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 1 päivänä lokakuuta 2016 tai sitä päivää seuraavana päivänä, jona viimeinen ETA-sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukainen ilmoitus on tehty ETA:n sekakomitealle, sen mukaan, kumpi ajankohta on myöhäisempi (*1).
 5 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 30 päivänä syyskuuta 2016.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Bergdís ELLERTSDÓTTIR
 (1) EUVL L 331, 15.12.2010, s. 84.
 (2) EU:n ja ETA:an kuuluvien EFTA-valtioiden talous- ja valtiovarainministereiden neuvoston päätelmät, 14178/1/14 REV 1.
 (*1) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.
 Sopimuspuolten yhteinen julistus päätökseen N:o 201/2016 asetuksen (EU) N:o 1095/2010 ottamisesta osaksi ETA-sopimusta
 Asetuksen (EU) N:o 1095/2010 1 artiklan 5 kohdan mukaisesti Euroopan valvontaviranomainen (Euroopan arvopaperimarkkinaviranomainen), jäljempänä ”arvopaperimarkkinaviranomainen”, toimii riippumattomasti, puolueettomasti ja yksinomaan unionin edun mukaisesti. Sen jälkeen kun tämä asetus on otettu osaksi ETA-sopimusta, EFTA-valtioiden toimivaltaisilla viranomaisilla on arvopaperimarkkinaviranomaisen työskentelyssä äänioikeutta lukuun ottamatta samat oikeudet kuin EU:n jäsenvaltioiden toimivaltaisilla viranomaisilla.
 Näin ollen ja täysimääräisesti kunnioittaen arvopaperimarkkinaviranomaisen riippumattomuutta ETA-sopimuksen sopimuspuolet ovat yhtä mieltä siitä, että noudattaessaan ETA-sopimuksen määräyksiä arvopaperimarkkinaviranomainen toimii kaikkien ETA-sopimuksen sopimuspuolten yhteisen edun mukaisesti.


type: other

text:
Tout sur le médicament DILTIAZEM CRISTERS - Top Santé
 Diltiazem cristers
 DILTIAZEM CRISTERS 60 mg, comprimé, boîte de 30
 Angor spontané
 INDICATIONS Diltiazem cristers
 POSOLOGIE ET MODE D’ADMINISTRATION Diltiazem cristers
 La posologie usuelle est de 1 comprimé (60 mg) trois fois par jour au début des repas.
 Dans les cas sévères, la posologie peut être portée à 4 (soit 240 mg), voire 6 comprimés (soit 360 mg) par jour.
 Le comprimé doit être avalé avec un peu de liquide, sans être croqué.
 Le diltiazem devra être utilisé avec prudence chez les patients ayant une insuffisance rénale ou hépatique (voir rubrique Mises en garde et précautions d'emploi)
 CONTRE-INDICATIONS Diltiazem cristers
 ·dysfonction sinusale
 ·blocs auriculo-ventriculaires du deuxième et troisième degré non appareillés
 ·insuffisance ventriculaire gauche avec stase pulmonaire
 ·bradycardie sévère (inférieure ou égale à 40 battements par min)
 ole dantrolène en perfusion
 ola dihydroergotamine
 ol'ergotamine
 ola nifédipine
 ol'ivabradine (voir rubrique Interactions avec d'autres médicaments et autres formes d'interactions)
 Précautions d'emploi Diltiazem cristers
 Patient susceptible de présenter une occlusion intestinale
 Interactions médicamenteuses Diltiazem cristers
 Médicaments antiarythmiquesDe nombreux antiarythmiques sont dépresseurs de l'automatisme, de la conduction et de la contractilité cardiaques.L'association d'antiarythmiques de classes différentes peut apporter un effet thérapeutique bénéfique, mais s'avère le plus souvent très délicate, nécessitant une surveillance clinique étroite et un contrôle de l'ECG. L'association d'antiarythmiques donnant des torsades de pointes (amiodarone, disopyramide, quinidiniques, sotalol...) est contre-indiquée.L'association d'antiarythmiques de même classe est déconseillée, sauf cas exceptionnel, en raison du risque accru d'effets indésirables cardiaques.L'association à des médicaments ayant des propriétés inotropes négatives, bradycardisantes et/ou ralentissant la conduction auriculo-ventriculaire est délicate et nécessite une surveillance clinique et un contrôle de l'ECG (amiodarone, cibenzoline, diltiazem, disopyramide, dofétilide, flécaïnide, hydroquinidine, ibutilide, lidocaïne, mexilétine, propafénone, quinidine, sotalol, vérapamil).Médicaments bradycardisantsDe nombreux médicaments peuvent entraîner une bradycardie. C'est le cas notamment des antiarythmiques de classe Ia, des bêta-bloquants, de certains antiarythmiques de classe III, de certains antagonistes du calcium, des digitaliques, de la pilocarpine, des anticholinestérasiques...etc.Associations contre-indiquées+ Dantrolène administré par perfusionChez l'animal, des cas de fibrillations ventriculaires mortelles sont constamment observés lors de l'administration de vérapamil et de dantrolène par voie IV. L'association d'un antagoniste du calcium et de dantrolène est donc potentiellement dangereuse. Cependant quelques patients ont reçu l'association nifédipine et dantrolène sans inconvénient.+ DihydroergotamineErgotisme avec possibilité de nécroses des extrémités (inhibition du métabolisme hépatique de l'alcaloïde de l'ergot de seigle).+ ErgotamineErgotisme avec possibilité de nécrose des extrémités (inhibition du métabolisme hépatique de l'alcaloïde de l'ergot de seigle).+IvabradineL'association avec l'ivabradine est contre-indiquée en raison du risque supplémentaire de diminution de la fréquence cardiaque du diltiazem avec l'ivabradine (voir rubrique Contre-indications).+ NifédipineAugmentation importante des concentrations de nifédipine par diminution de son métabolisme hépatique par le diltiazem, avec risque d'hypotension sévère.+ PimozideRisque majoré de troubles du rythme ventriculaire, notamment de torsades de pointes.Associations déconseillées+Bêta-bloquants (sauf esmolol)Troubles de l'automatisme (bradycardie excessive, arrêt sinusal), troubles de la conduction sino-auriculaire et auriculo-ventriculaire, et défaillance cardiaque.Une telle association ne doit se faire que sous surveillance clinique et ECG étroite, en particulier chez le sujet âgé ou en début de traitement.+Bêta-bloquants dans l'insuffisance cardiaque (bisoprolol, carvédilol, métoprolol, nébivolol)Effet inotrope négatif avec risque de décompensation de l'insuffisance cardiaque, troubles de l'automatisme (bradycardie, arrêt sinusal), troubles de la conduction sino-auriculaire et auriculo-ventriculaire.+Esmolol, en cas d'altération de la fonction ventriculaire gaucheTroubles de l'automatisme (bradycardie excessive, arrêt sinusal), troubles de la conduction sino-auriculaire et auriculo-ventriculaire et défaillance cardiaque.+FingolimodPotentialisation des effets bradycardisants pouvant avoir des conséquences fatales. Les bêta-bloquants sont d'autant plus à risque qu'ils empêchent les mécanismes de compensation adrénergique.Surveillance clinique et ECG continu pendant les 24 heures suivant la première dose.Associations faisant l'objet de précautions d'emploi+ AlfentanilAugmentation de l'effet dépresseur respiratoire de l'analgésique opiacé par diminution de son métabolisme hépatique. Adapter la posologie de l'analgésique en cas de traitement par le diltiazem.+ AmiodaroneRisque de bradycardie ou de bloc auriculo-ventriculaire. Si l'association ne peut être évitée, surveillance clinique et ECG.+ Anticonvulsivants inducteurs enzymatiquesDiminution des concentrations plasmatiques de l'antagoniste du calcium par augmentation de son métabolisme hépatique.Surveillance clinique et adaptation éventuelle de la posologie de l'antagoniste du calcium pendant le traitement par l'anticonvulsivant et après son arrêt. + AtorvastatineRisque majoré d'effets indésirables (concentration-dépendants) à type de rhabdomyolyse, par diminution du métabolisme hépatique de l'hypocholestérolémiant. Utiliser des doses plus faibles d'hypocholestérolémiant ou une autre statine non concernée par ce type d'interaction.+ BuspironeAugmentation des concentrations plasmatiques de la buspirone par diminution de son métabolisme hépatique par le diltiazem, avec augmentation de ses effets indésirables.Surveillance clinique et adaptation de la posologie de la buspirone si nécessaire.+ DronédaroneRisque de bradycardie ou de bloc auriculo-ventriculaire, notamment chez le sujet âgé. Par ailleurs, légère augmentation des concentrations de dronédarone par diminution de son métabolisme par l'antagoniste des canaux calciques.Débuter le traitement par l'antagoniste calcique aux posologies minimales recommandées et ajuster les doses en fonction de l'ECG.+ Esmolol, en cas de fonction ventriculaire gauche normaleTroubles de l'automatisme (bradycardie excessive, arrêt sinusal), troubles de la conduction sino-auriculaire et auriculo-ventriculaire et défaillance cardiaque.Surveillance clinique et ECG.+ PhénytoïneQuand il est co-administré avec la phénytoïne, le diltiazem peut augmenter la concentration plasmatique de phénytoïne.Il est recommandé de surveiller les concentrations plasmatiques de phénytoïne.+ Produits de contraste utilisés en radiographieLes effets cardiovasculaires des produits de contraste administrés par voie intraveineuse, tels que l'hypotension, peuvent être augmentés chez les patients traités par le diltiazem. Une prudence particulière est recommandée chez les patients recevant simultanément le diltiazem et des produits de contraste.+ IbrutinibAugmentation des concentrations plasmatiques d'ibrutinib par diminution de son métabolisme hépatique par l'amiodarone. Surveillance clinique étroite et réduction de la dose d'ibrutinib à 140 mg par jour pendant la durée de l'association.+ Immunosuppresseurs (ciclosporine, évérolimus, sirolimus, tacrolimus, temsirolimus)Augmentation des concentrations sanguines de l'immunosuppresseur par diminution de son métabolisme.Dosage des concentrations sanguines de l'immunosuppresseur, contrôle de la fonction rénale et adaptation de la posologie pendant l'association et après son arrêt.+Inhibiteurs puissants du CYP3A4Majoration des effets indésirables de l'antagonisme des canaux calciques, le plus souvent à type d'hypotension notamment chez le sujet âgé.Surveillance clinique et adaptation posologique pendant le traitement par l'inhibiteur enzymatique et après son arrêt.Le jus de pamplemousse peut augmenter l'exposition au diltiazem (1,2 fois). Les patients consommant du jus de pamplemousse doivent être surveillés pour des effets indésirables sous diltiazem accrus. Le jus de pamplemousse devra être évité si une interaction est suspectée.+ MidazolamAugmentation des concentrations plasmatiques du midazolam par diminution de son métabolisme hépatique avec majoration de la sédation.Surveillance clinique et réduction de la posologie pendant le traitement par le diltiazem.+ Médicaments susceptibles de donner des torsades de pointesRisque majoré de troubles du rythme ventriculaire, notamment de torsades de pointes.Surveillance clinique et électrocardiographique.+ RifampicineDiminution des concentrations plasmatiques de l'antagoniste du calcium par augmentation de son métabolisme hépatique.Surveillance clinique et adaptation éventuelle de la posologie de l'antagoniste du calcium pendant le traitement par la rifampicine et après son arrêt.+ SimvastatineRisque majoré d'effets indésirables (concentration-dépendants) à type de rhabdomyolyse, par diminution du métabolisme hépatique de l'hypocholestérolémiant. Ne pas dépasser la posologie de 20 mg/jour de simvastatine. Si l'objectif thérapeutique n'es pas atteint à cette posologie, utiliser une autre statine non concernée par ce type d'interaction.+TamsulosineRisque de majoration des effets indésirables de la tamsulosine, par inhibition de son métabolisme hépatique.Surveillance clinique et adaptation de la posologie de la tamsulosine pendant le traitement par l'inhibiteur enzymatique et après son arrêt, le cas échéant.Associations à prendre en compte+Alpha-bloquants à visée urologique (alfuzosine, doxazosine, prazosine, silodosine, tamsulosine, térazosine)Majoration de l'effet hypotenseur. Risque d'hypotension orthostatique majoré.+ Antiagrégants plaquettairesDans une étude pharmacodynamique, il a été montré que le diltiazem inhibe l'agrégation plaquettaire. Bien que la signification clinique de cette observation ne soit pas connue, les effets additifs potentiels doivent être considérés lorsque le diltiazem est utilisé en association avec des antiagrégants plaquettaires.+Antihypertenseur alpha-bloquantsMajoration de l'effet hypotenseur. Risque majoré d'hypotension orthostatique.+Autres bradycardisantsRisque de bradycardie excessive (addition des effets).+ CilostazolInhibition du métabolisme du cilostazol (CYP3A4). Il a été montré que le diltiazem augmente l'exposition au cilostazol et son activité pharmacologique.+Clonidine, guanfacineTroubles de l'automatisme (troubles de la conduction auriculo-ventriculaire par addition des effets négatifs sur la conduction).+TicagrelorRisque d'augmentation des concentrations plasmatiques de ticagrelor par diminution de son métabolisme hépatique.+ Médicaments à l'origine d'une hypotension orthostatique (notamment antihypertenseurs, dérivés nitrés, inhibiteurs de la phosphodiestérase de type 5, alpha-bloquants à visée urologique, antidépresseurs imipraminiques, neuroleptiques phénothiaziniques, agonistes dopaminergiques, lévodopa)Risque de majoration d'une hypotension, notamment orthostatique.+ DapoxétineRisque de majoration des effets indésirables, notamment à type de de vertiges ou de syncopes.
 Le tableau clinique de l'intoxication aiguë massive peut comporter une hypotension marquée pouvant aller jusqu'au collapsus, une bradycardie sinusale avec ou sans dissociation isorythmique, un arrêt sinusal, des troubles de la conduction auriculo-ventriculaire, un arrêt cardiaque.
 Les troubles de la conduction peuvent bénéficier d'un entraînement électro systolique temporaire.
 Les antidotes proposés sont: l'atropine, l'adrénaline, les substances vasopressives, les agents inotropes et chronotropes positifs, le glucagon et le gluconate de calcium en perfusion.
 Classification des effets indésirables selon les fréquences attendues : très fréquent (≥ 1/10) ; fréquent (≥ 1/100, < 1/10) ; peu fréquent (≥ 1/1000, < 1/100) ; rare (≥ 1/10 000, < 1/1 000) ; très rare (< 1/10 000) ; fréquence indéterminée (ne peut être estimée sur la base des données disponibles).
 ·Fréquent : blocs auriculo-ventriculaires (pouvant être de 1er,2ème ou 3ème degré ; possibles blocs de branche), palpitations.
 Les manifestations correspondant à une vasodilatation (céphalées, bouffées vasomotrices et en particulier oedème des membres inférieurs) sont dose-dépendantes, liées à l'activité pharmacologique du principe actif.
 Elles surviennent plus volontiers chez le sujet âgé.
 ·Très fréquent : oedèmes des membres inférieurs.
 Fréquence indéterminée : thrombocytopénie.
 L'allaitement lors d'un traitement par diltiazem est à éviter. Si l'utilisation du diltiazem est nécessaire, l'alimentation du nourrisson devra être réalisée par une méthode alternative.
 Tous les médicaments DILTIAZEM
 Diltiazem mylan l.p. Diltiazem biogaran l.p.
 Diltiazem biogaran Diltiazem eg l.p.
 Diltiazem cristers Diltiazem cristers lp
 Diltiazem teva l.p. Diltiazem teva
 Diltiazem sandoz Diltiazem sandoz lp
 Diltiazem teva sante lp Diltiazem zentiva lab lp
 Diltiazem bgr lp Diltiazem gnr lp


text:
Een tafelberg, tuya of mesa is een berg met een platte top en steile, uit puin bestaande hellingen.
 Structurele geomorfologie
 Een tafelberg of tuya is een speciale vorm van lavavulkanen, genaamd Subglaciale vulkaan. Wanneer vloeibara lava uitvloeit onder een ijskap, zal dit ijs gedeeltelijk smelten, maar ook beletten dat de lava zich accumuleert tot een vlakke Schildvulkaan. Er zal daarentegen een cilindervormig lavalichaam gevormd worden, dat aan alle zijden door een wal van ijs omgeven is. Na het smelten van de ijskap blijft een ronde tafelberg over.
 Voorbeelden
 Een bekend voorbeeld is de Tafelberg bij Kaapstad in Zuid-Afrika. Op IJsland komen meerdere tafelbergen voor, en ook Suriname heeft er één. Venezuela heeft een paar tafelbergen in het Nationaal park Canaima, zoals de Ptari-tepui. Op Curaçao is er een tafelberg, nabij het Santa Barbarastrand. In Ethiopië komen tafelbergen zeer veel voor, ze worden amba genoemd in het Amhaars en imba in het Tigrinya.
 Andere
 IJsland
 Een tafelberg op IJsland ontstaat doordat honderden meters onder de ijskap van een gletsjer een vulkaan tot uitbarsting komt. Als deze uitbarsting niet al te heftig verloopt zal er tussen de kratermond en de bovenkant van de ijskap een met smeltwater gevulde koepel ontstaan waardoor de uitgestoten magmaproducten snel afkoelen en als relatief zachte en niet geconsolideerde kussenlava neerslaan. Door het smeltwater zal de ijskap gaan drijven, maar als de druk van het ijs groot genoeg is zal het water niet vanonder de gletsjer kunnen ontsnappen. Indien dit wel gebeurt kunnen gigantische en catastrofale overstromingen van gloeiend heet water en hete modder ontstaan, die alles en iedereen op hun weg vernietigen. Als de uitbarsting continueert zal de vulkaan onder het ijs groeien en op een gegeven moment zal de lava toch boven het gletsjerniveau uitkomen. Het ijs rondom de kratermond is dan al verdwenen, en er heeft zich een gletsjermeer gevormd. Er ontstaan nu zogenaamde hyaloclastische stollingsproducten, en door het eigen gewicht klinkt de ontstane berg in waardoor een en ander compact wordt. Bij voortzetting van de eruptie kan de kraterwand zich nu boven het waterniveau verder ontwikkelen, en doordat het koelend effect van het water weg is gevallen, krijgen de lava, de hete assen en het ander puin de tijd om langzaam af te koelen. De lava kan nu over de kraterrand stromen en over het gletsjeroppervlak uitvloeien en uitkristalliseren tot bijvoorbeeld het harde basalt. Als veel later de gletsjer verdwenen is zijn de randen van de bovenkant van de berg naar beneden gekomen, en blijft de tafelberg met zijn vlakke uitgevloeide top en hellingen van het zachtere materiaal als stille getuige achter. Op de top van een tafelberg is soms de oorspronkelijke kratermond nog te herkennen.
 Op Mars
 Tafelbergen komen veel voor op Mars, en het stromende water wordt veroorzaakt door een opwarmende grond ten gevolge van vulkanisme. Hierbij komt eens bevroren grondwater vrij.
 Tafelberg in Het Gooi
 In Nederland bestaat een Tafelberg in de streek het Gooi (36,4 meter hoog). Deze heuvel is echter niet door vulkanisme ontstaan, maar door opgestuwd zand tijdens de rissijstijd en is derhalve geen tafelberg in de geomorfologische zin van het woord. Hij dankt zijn naam aan een oriëntatietafel die lang op de top van de heuvel heeft gestaan.
 Berg
 Landvorm
 Geologie


text:
Xuthos oli Helleni poeg, kes sai Atika kuninga Erechtheuse koduväiks, sest oli teda sõjas toetanud. Tema naine oli Kreusa.
 Kuna ta oli välismaalane, peeti teda võõraks ega kurvastatud, et tal lapsi polnud. Isegi Kreusa ei kurvastanud eriti. Xuthos pidas seda aga suureks õnnetuseks ja läks naisega Delfi oraakli juurde küsima, kas ta veel lapsi saab. Seal andis Apollon talle oraakli noore teenija Ioni pojaks. Neile ilmus Athena ja teatas, et Ion on Kreusa lihane poeg Apolloniga. Xuthos lapsendaski Ioni.
 Siiski sai Xuthos lõpuks Kreusaga ka lihase poja Achaiose, kellest sai kõigi ahhailaste esiisa, aga Ion sai kõigi joonlaste esiisaks. Xuthose vennad olid kõigi aioollaste esiisa Aiolos ja doorlaste esiisa Doros.
 Vanakreeka mütoloogia tegelaskujud


text:
 9.12.2011
 SK
 Úradný vestník Európskej únie
 L 327/60
 VYKONÁVACIE NARIADENIE KOMISIE (EÚ) č. 1281/2011
 z 8. decembra 2011
 o stanovovaní minimálnej colnej sadzby pre prvú čiastkovú verejnú súťaž v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1239/2011
 EURÓPSKA KOMISIA,
 so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,
 so zreteľom na nariadenie Rady (ES) č. 1234/2007 z 22. októbra 2007 o vytvorení spoločnej organizácie poľnohospodárskych trhov a o osobitných ustanoveniach pre určité poľnohospodárske výrobky (nariadenie o jednotnej spoločnej organizácii trhov) (1), a najmä na jeho článok 187 v spojení s jeho článkom 4,
 keďže:
 (1)
 Vykonávacím nariadením Komisie (EÚ) č. 1239/2011 (2) sa vyhlásila stála verejná súťaž na hospodársky rok 2011/2012 na dovoz cukru s číselným znakom KN 1701 pri zníženej colnej sadzbe.
 (2)
 V súlade s článkom 6 vykonávacieho nariadenia (EÚ) č. 1239/2011 Komisia rozhodne na základe ponúk prijatých po vyhlásení čiastkovej verejnej súťaže, či stanoví alebo nestanoví minimálnu colnú sadzbu pre jednotlivé osemmiestne číselné znaky KN.
 (3)
 Na základe ponúk prijatých v rámci prvej čiastkovej verejnej súťaže by sa mala stanoviť minimálna colná sadzba pre niektoré osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje číselný znak KN 1701, a nemala by sa stanoviť žiadna minimálna colná sadzba pre ostatné osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje uvedený číselný znak KN.
 (4)
 S cieľom vyslať trhu rýchly signál a zaistiť účinné riadenie opatrenia by toto nariadenie malo nadobudnúť účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 (5)
 Riadiaci výbor pre spoločnú organizáciu poľnohospodárskych trhov nedoručil stanovisko v lehote, ktorú stanovil predseda výboru,
 PRIJALA TOTO NARIADENIE:
 Článok 1
 V prípade prvej čiastkovej verejnej súťaže v rámci výberového konania vyhláseného vykonávacím nariadením (EÚ) č. 1239/2011, ktorej lehota na predkladanie ponúk uplynula 7. decembra 2011, sa v súlade s prílohou k tomuto nariadeniu stanovila alebo nestanovila minimálna colná sadzba pre osemmiestne číselné znaky týkajúce sa cukru, na ktorý sa vzťahuje číselný znak KN 1701.
 Článok 2
 Toto nariadenie nadobúda účinnosť dňom jeho uverejnenia v Úradnom vestníku Európskej únie.
 Toto nariadenie je záväzné v celom rozsahu a priamo uplatniteľné vo všetkých členských štátoch.
 V Bruseli 8. decembra 2011
 Za Komisiu v mene predsedu
 José Manuel SILVA RODRÍGUEZ
 generálny riaditeľ pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka
 (1) Ú. v. EÚ L 299, 16.11.2007, s. 1.
 (2) Ú. v. EÚ L 318, 1.12.2011, p. 4.
 PRÍLOHA
 Minimálne colné sadzby
 (EUR/t)
 Osemmiestny číselný znak KN
 Minimálna colná sadzba
 1
 2
 1701 11 10
 252,50
 1701 11 90
 —
 1701 12 10
 X
 1701 12 90
 X
 1701 91 00
 X
 1701 99 10
 —
 1701 99 90
 X
 (—)
 Nestanovuje sa žiadna minimálna colná sadzba (všetky ponuky sa zamietajú).
 (X)
 Žiadne ponuky.


text:
28. srpnja (28.7.) 209. je dan godine po gregorijanskom kalendaru (210. u prijestupnoj godini).
 Do kraja godine ima još 156 dana.
 Događaji
 1586. – u Europu donesen krumpir.
 1772. – Poveljom carice Marije Terezije, Josip Pejačević dobio nasljedni grofovski naslov. Od tad nosi naslov Virovitički.
 1821. – Peru se otcijepio od Španjolske.
 1867. – u Zagrebu svečano otvorena Jugoslavenska akademija znanosti i umjetnosti, danas Hrvatska akademija znanosti i umjetnosti.
 1868. – SAD: Crnci dobili pravo na državljanstvo.
 1914. – Austro-Ugarska, na njemački poticaj objavljuje Srbiji rat; ovaj se nadnevak uzima za početak prvog svjetskog rata.
 1945. – Američki kongres ratificirao osnivanje OUN.
 1954. – Objavljen je prvi intervju s Elvisom Presleyem.
 1993. – Pokolj u Doljanima 28. srpnja 1993. Pripadnici Armije BiH počinili su ratni zločin kad su ubili 63 Hrvata u selu Doljani (Jablanica, BiH).
 Blagdani i spomendani
 Sveta Alfonsa
 Dan neovisnosti u Peruu
 Svjetski dan hepatitisa
 Imendani
 Izvori
 028


text:
Doc. RNDr. Vladimír Palko, CSc. (* 20. máj 1957, Bratislava) je slovenský matematik, vysokoškolský pedagóg a politik. Je bývalý poslanec NR SR a bývalý minister vnútra SR v druhej vláde Mikuláša Dzurindu. V minulosti bol podpredsedom KDH a v rokoch 2008-2014 bol predsedom strany Konzervatívni demokrati Slovenska (KDS), ktorá zanikla v decembri 2014.
 Životopis
 Vladimír Palko v roku 1981 absolvoval Matematicko-fyzikálnu fakultu Univerzity Komenského v Bratislave, v roku 1987 získal titul kandidáta vied. Medzi rokmi 1981 až 1990 pôsobil ako odborný asistent na Katedre matematiky na Elektrotechnickej fakulte Slovenskej vysokej školy technickej a ako vedecký pracovník na Ústave technickej kybernetiky v Slovenskej akadémii vied.
 Od roku 1991 až do 1996 bol odborný asistent na Katedre matematiky Fakulty elekrotechniky a informatiky Slovenskej technickej univerzity. Titul docent v obore matematika získal v roku 1996.
 Vladimír Palko je ženatý a má tri deti.
 Politická činnosť
 V rokoch 19911992 bol námestníkom riaditeľa Federálnej bezpečnostnej informačnej služby.
 KDH
 Od novembra 1996 do júla 1998 pôsobil v Kresťanskodemokratickom hnutí (KDH) ako podpredseda strany. V júli 1998 sa stal členom Slovenskej demokratickej koalície (SDK) a prerušil členstvo v KDH. Svoje členstvo obnovil 15. januára 1999, v apríli sa stal podpredsedom KDH pre tlač a vonkajšie pôsobenie a vo funkcii bol viackrát potvrdený.
 V júli 2006 sa po desiatich rokoch vzdal funkcie v predsedníctve KDH. Opustenie postu bolo reakciou na nesúhlas s voľbou predsedu poslaneckého klubu KDH po parlamentných voľbách. KDH v tej dobe na sneme v Senci odhlasovalo možnú koaličnú spoluprácu so SMERom, s ktorou Vladimír Palko a ďalší nesúhlasili. SMER však vtedy uzavrel koalíciu s HZDS a SNS, KDH odišlo do opozície.
 V júni 2007 Vladimír Palko kandidoval na predsedu KDH, snem však v tajnej voľbe potvrdil Pavla Hrušovského.
 Nakoniec zo strany 21. februára 2008 vystúpil spoločne s Františkom Mikloškom, Pavlom Minárikom a Rudolfom Bauerom s myšlienkou založiť novú politickú stranu
 Poslanec a minister
 Vladimír Palko získal v parlamentných voľbách v roku 1998 mandát poslanca Národnej rady Slovenskej republiky za SDK. V novembri 2000 so skupinou 9 poslancov vystúpil z poslaneckého klubu SDK a založili v Národnej rade klub KDH. Počas tohto obdobia bol predsedom Výboru NR SR pre obranu a bezpečnosť.
 Vo voľbách v roku 2002 získal mandát poslanca za stranu KDH, ktorý však neuplatnil, lebo sa stal ministrom vnútra. Vo funkcii pôsobil až do 7. februára 2006, keď rezignoval po vnútrovládnom spore KDH a Mikulášom Dzurindom o zmluve s Vatikánom. Po rezignácii uplatnil svoj poslanecký mandát.
 V roku 2006 sa po parlamentných voľbách stal opäť poslancom za KDH. Po nezhode pri voľbe predsedu poslaneckého klubu KDH a rezignáciu v predsedníctve strany bol Júliusom Stankom požiadaný, aby sa mandátu poslanca vzdal. Mandát vykonával aj po vystúpení z KDH a založení strany KDS v roku 2008, vtedy sa stal nezávislým poslancom až do konca volebného obdobia. Od roku 2010 pôsobí mimoparlamentne.
 KDS
 Nová politická strana Konzervatívni demokrati Slovenska bola 22. júla 2008 zaregistrovaná na ministerstve vnútra. Vladimír Palko sa stal jej prvým predsedom. Vo voľbách do Európskeho parlamentu v roku 2009 bol lídrom kandidátnej listiny koalície KDS a OKS. Koalícia však dosiahla len 2,1 % hlasov a žiaden mandát nezískala. KDS v roku 2010 nekandidovala v parlamentných voľbách s odôvodnením na finančnú náročnosť volebnej kampane. V roku 2014 strana zanikla po neúspechu Rudolfa Bauera vo voľbách primátora Košíc.
 Palko sa po skončení politickej kariéry venuje písaniu kníh a článkov.
 Dielo
 Referencie
 Iné projekty
 Externé odkazy
 Vladimír Palko na webe Úradu vlády SR
 Vladimír Palko na webe NR SR
 Diela Vladimíra Palka v súbornom katalógu Slovenskej národnej knižnice
 Články Vladimíra Palka na webe denníka Postoj
 Slovenskí matematici
 Slovenskí politici
 Ministri vnútra Slovenskej republiky
 Politici KDS
 Politici KDH
 Politici SDK
 Predsedovia slovenských politických strán
 Poslanci NR SR (1998 – 2002)
 Poslanci NR SR (2002 – 2006)
 Poslanci NR SR (2006 – 2010)
 Disidenti v komunistickom Česko-Slovensku
 Absolventi Fakulty matematiky, fyziky a informatiky Univerzity Komenského v Bratislave
 Pracovníci Slovenskej akadémie vied
 Vyučujúci na Fakulte elektrotechniky a informatiky Slovenskej technickej univerzity v Bratislave
 Vyučujúci na Paneurópskej vysokej škole
 Osobnosti z Bratislavy