type: wikipedia

text:
Literatūras teorija ir zinātne, kas sniedz nepieciešamo teorētisko pamatojumu literatūras interpretācijai, piedāvā pētīšanas, kritikas un analīzes metodes literatūras vēsturei un literatūras kritikai un aplūko dažādus fundamentālus ar literatūru saistītus jautājumus; literatūras teorijas sastāvā ietilpst arī poētika.
 Literatūras teorijas pamatjautājumi ir, piemēram, šādi: kas vispār ir literatūra, kādas ir tās funkcijas; kāda nozīme ir autoram un kāda - lasītājam; kas kādu tekstu padara par literāru tekstu; kādi ir literatūras kritikas un pašas literatūras teorijas uzdevumi; kāda saistība ir literatūrai ar citām mākslām utt.
 Vēsture
 Literatūras teorijas aizsākumi meklējami jau Senajā Grieķijā (Aristoteļa "Poētika" u.c. darbi).
 Latvijas tradīcijā literatūras teorija, bieži vien izteikti dominējošu lomu piešķirot poētikai, tiek uzskatīta par vienu no trim literatūrzinātnes pamatnozarēm līdzās literatūras vēsturei un literatūras kritikai, savukārt rietumu tradīcijā literatūras teorija lielākoties kopā ar literatūras kritiku tiek aplūkota kā lielā mērā patstāvīga, cieši ar filozofiju un citām humanitārajām un sociālajām zinātnēm saistīta disciplīna.
 20.gs. izveidojušies tādi nozīmīgi literatūras teorijas un literatūras kritikas virzieni kā psihoanalītiskā literatūras kritika, formālisms, strukturālisms, jaunā kritika, hermeneitika, receptīvā estētika, poststrukturālisms, marksistiskā literatūras kritika, feministiskā literatūras kritika, postkoloniālisms, dekonstrukcija, jaunais vēsturiskums, salīdzinošā literatūrzinātne. Mūsdienās dominē poststrukturālisms, dekonstrukcija, feministiskā un postkoloniālā kritika, jaunais vēsturiskums, un īpaša vērība pievērsta arī dzimtes (gender) studijām un geju un lesbiešu studijām, kas turpinās zilo teorijā (queer theory).
 Bibliogrāfija
 Ivbulis, Viktors. Uz kurieni, literatūras teorija?. Rīga: LU, 1995.
 Kalers, Džonatans. Literatūras teorija: ļoti saistošs ievads. Rīga: 1/4 Satori, 2007.
 Mūsdienu literatūras teorijas. Rīga: LU LFMI, 2013.
 Literatūras teorija
 Literatūrzinātne


text:
Karl Hilgenreiner (23. února 1867 Friedberg – 9. května 1948 Vídeň) byl českoněmecký římskokatolický kněz, teolog, politik období první republiky a předák Německé křesťanskosociální strany lidové (DCSVP).
 Teolog
 Vystudoval filosofii a teologii v Římě, v roce 1891 byl vysvěcen, roku 1892 se stal knězem v Chebu. Od roku 1899 působil jako profesor církevního práva na teologické fakultě německé univerzity v Praze, v letech 1935-1936 jako rektor německé Univerzity Karlovy.
 Působil jako kanovník kapituly Všech svatých na Pražském hradě a jako papežský prelát.
 Politik
 Od roku 1907 vydával list Bonifatius-Korrespondenz, cílený na intelektální zázemí německojazyčného kléru a členů německého katolického politického tábora.
 Po vzniku Československa stál v roce 1919 u vzniku Německé křesťanskosociální strany lidové (DCSVP), v jejím užším vedení působil až do roku 1938. V parlamentních volbách v roce 1920 získal senátorské křeslo za DCSVP v Národním shromáždění ČSR. Mandát obhájil v parlamentních volbách v roce 1925, parlamentních volbách v roce 1929 a parlamentních volbách v roce 1935.
 V roce 1925 vystřídal Josefa Böhra v čele křesťansko sociální strany; v této funkci působil až do roku 1935. Společně s Robertem Mayrem-Hartingem vypracoval program strany, jehož součástí byl i požadavek německé samosprávy v Československu. V rámci strany reprezentoval nacionálně orientované křídlo. Strana pod jeho vedení zpočátku stála na pozici aktivismu (vstřícný postoj k československému státu) a měla své ministry ve vládách ČSR. Pak se stál za obratem, kdy po parlamentních volbách v roce 1929 strana opustila československou vládní koalici. V druhé polovině roku 1934 zahájil, přes počáteční odmítání politiky Konrada Henleina, sbližování se Sudetoněmeckou stranou.
 Po sloučení DCSVP se Sudetoněmeckou stranou v březnu 1938, které Hilgenreiner inicioval, se stal členem jejího senátorského klubu. Po Mnichovské smlouvě jako obyvatel zbytkového Česko-Slovenska neztratil svůj mandát jako mnozí jiní němečtí členové parlamentu. V listopadu 1938 přestoupil do senátorského klubu DNS (nacionální socialisté).
 V březnu 1939 odsoudil okupaci Československa. Za 2. světové války byl nacisty v roce 1944 internován jako "hanobitel národa", po válce byl též internován v českém pracovním táboře pro Němce v Praze-Modřanech. V roce 1946 byl propuštěn a následně vysídlen. Odešel do Rakouska, kde přednášel na Vídeňské katolické akademii.
 Dílo
 Lebenserinnerungen (1971) - posmrtně vydané vzpomínky
 Odkazy
 Reference
 Literatura
 Externí odkazy
 Biografie na stránkách Kdo byl kdo v našich dějinách ve 20. století
 Karl Hilgenreiner na stránkách Centra dějin české teologie KTF UK
 Čeští teologové
 Němečtí teologové
 Katoličtí teologové
 Kanonisté
 Kanovníci kapituly Všech svatých
 Němečtí profesoři
 Vyučující na Katolické teologické fakultě Univerzity Karlovy
 Rektoři Německé univerzity v Praze
 Vyučující na Německé univerzitě v Praze
 Členové Německé křesťansko sociální strany lidové
 Českoslovenští politici německé národnosti
 Senátoři československého Národního shromáždění
 Sudetští Němci
 Vězni nacistických koncentračních táborů
 Lidé z Prahy
 Narození 22. února
 Narození 1867
 Úmrtí 8. května
 Úmrtí 1948
 Muži
 Úmrtí 9. května


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 Tärkeä oikeudellinen huomautus
 |
 52009PC0429
 Ehdotus : neuvoston asetus asetuksella (EY) N:o 1487/2005 käyttöön otettuja tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä /* KOM/2009/0429 lopull. */
 [pic] | EUROOPAN YHTEISÖJEN KOMISSIO |Bryssel 19.8.2009KOM(2009) 429 lopullinenEhdotus:NEUVOSTON ASETUSasetuksella (EY) N:o 1487/2005 käyttöön otettuja tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestäPERUSTELUT1. Ehdotuksen tausta |Ehdotuksen perustelut ja tavoitteet Tämä ehdotus koskee polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96, jäljempänä ’perusasetus’, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005, soveltamista tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontia koskevan menettelyn yhteydessä. |Yleinen tausta Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon ja tutkimukseen, joka tehtiin perusasetuksessa säädettyjen sisältöä ja menettelyjä koskevien vaatimusten mukaisesti. |Voimassa olevat aiemmat säännökset Neuvoston asetus (EY) N:o 1487/2005, annettu 12 päivänä syyskuuta 2005, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuonnissa, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 18. syyskuuta 2007 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 1087/2007. |Johdonmukaisuus suhteessa unionin muuhun politiikkaan ja muihin tavoitteisiin Ei sovelleta. |2. Kuulemiset ja vaikutusten arviointi |Intressitahojen kuuleminen |Menettelyn osapuolilla on perusasetuksen säännösten mukaisesti ollut tilaisuus puolustaa etujaan tämän tutkimuksen yhteydessä. |Asiantuntijatiedon käyttö |Ulkopuolisia asiantuntijoita ei tarvittu. |Vaikutusten arviointi Ehdotus perustuu perusasetuksen täytäntöönpanoon. Perusasetuksessa ei säädetä yleisestä vaikutusten arvioinnista, mutta siinä on kattava luettelo edellytyksistä, jotka on arvioitava. |3. Ehdotukseen liittyvät oikeudelliset näkökohdat |Ehdotetun toimen lyhyt kuvaus Komissio käynnisti 26. kesäkuuta 2008 osittaista välivaiheen tarkastelua koskevan tutkimuksen, joka rajoittui sen selvittämiseen, mitkä tuotteet kuuluvat tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavien polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan. Pyynnön esittäjä väitti, että niin sanottu ”teippilaatu” -tuotelaji olisi jätettävä toimenpiteiden soveltamisalan ulkopuolella, koska kyseisen tuotteen ominaisuudet ja lopullinen käyttötarkoitus eivät ole samat kuin muilla tuotelajeilla, joihin toimenpiteitä sovelletaan. Tutkimus osoitti, että tietyistä eroista huolimatta teippilaadulla ja toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen muilla tuotelajeilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Ei myöskään voitu osoittaa, että teippilaadulla olisi vain yksi mahdollinen käyttötarkoitus ja että teippilaatu ja toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen muut tuotelajit eivät olisi vaihdettavissa keskenään. Sen vuoksi päätellään, että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia toimenpiteitä muuttamatta. Näin ollen ehdotetaan, että neuvosto hyväksyy liitteenä olevan asetusehdotuksen osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestä. Asetus olisi julkaistava Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |Oikeusperusta Polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22. joulukuuta 1995 annettu neuvoston asetus (EY) N:o 384/96, sellaisena kuin se on viimeksi muutettuna 21. joulukuuta 2005 annetulla neuvoston asetuksella (EY) N:o 2117/2005. |Toissijaisuusperiaate Ehdotus kuuluu yhteisön yksinomaiseen toimivaltaan. Tämän vuoksi toissijaisuusperiaatetta ei sovelleta. |Suhteellisuusperiaate Ehdotus on suhteellisuusperiaatteen mukainen seuraavista syistä: |Toimintatapa on kuvattu edellä mainitussa perusasetuksessa, eikä mahdollisuutta kansallisiin päätöksiin anneta. Vaatimusta, jonka mukaan yhteisölle, kansallisille viranomaisille, alue- ja paikallisviranomaisille, talouden toimijoille ja kansalaisille aiheutuvan taloudellisen ja hallinnollisen rasituksen olisi pysyttävä mahdollisimman pienenä ja oltava oikeassa suhteessa tavoitteeseen, ei sovelleta. |Sääntelytavan valinta |Ehdotettu sääntelytapa: asetus. |Muut sääntelytavat eivät tule kyseeseen, sillä perusasetuksessa ei säädetä muista vaihtoehdoista. |4. Talousarviovaikutukset |Ehdotuksella ei ole vaikutuksia yhteisön talousarvioon. |Ehdotus:NEUVOSTON ASETUSasetuksella (EY) N:o 1487/2005 käyttöön otettuja tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskevan osittaisen välivaiheen tarkastelun päättämisestäEUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, jokaottaa huomioon Euroopan yhteisön perustamissopimuksen,ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan yhteisön jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 22 päivänä joulukuuta 1995 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96[1], jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 3 kohdan,ottaa huomioon ehdotuksen, jonka komissio on tehnyt neuvoa-antavaa komiteaa kuultuaan,sekä katsoo seuraavaa:1. VOIMASSA OLEVAT TOIMENPITEET(1) Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1487/2005[2], jäljempänä ’alkuperäinen asetus’, käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’ tai ’asianomainen maa’, peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden, jäljempänä ’tarkasteltavana oleva tuote’, tuonnissa. Edellä mainitun asetuksen antamiseen johtaneen tutkimuksen, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’, tutkimusajanjakso kattoi 1 päivän huhtikuuta 2003 ja 31 päivän maaliskuuta 2004 välisen ajan, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimusajanjakso’.(2) Absorptiotutkimuksen perusteella mainittuja toimenpiteitä muutettiin neuvoston asetuksella (EY) N:o 1087/2007[3]. Tällä hetkellä voimassa olevat tullit vaihtelevat 14,1 prosentista 74,8 prosenttiin.2. MENETTELY2.1. Tarkastelua koskeva pyyntö(3) Komissio vastaanotti 1 päivänä huhtikuuta 2008 perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan mukaisen pyynnön käynnistää osittainen välivaiheen tarkastelu, jossa tutkitaan, kuuluvatko tietyt tuotelajit nykyisten polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan.(4) Pyynnön esitti Saksassa toimiva maahantuoja Hüpeden GmbH & Co. KG, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’.(5) Pyynnön esittäjän mukaan tuotetta, jota se tuo maahan, käytetään yksinomaan johtojen eristämisessä käytettävään erityiseen teippiin moottoreiden, lähinnä autojen moottoreiden, johtosarjoissa, jäljempänä ’teippilaatu’, ja teippilaadun tekniset ja kemialliset ominaisuudet poikkeavat niistä, jotka tarkasteltavana olevalle tuotteelle määriteltiin alkuperäisessä tutkimuksessa. Erityisesti teippilaadun vetolujuus ja väri vaikuttivat erilaisilta. Pyynnön esittäjä väitti, että tästä syystä teippilaatu pitäisi jättää alkuperäisen tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle eikä siihen pitäisi soveltaa edellä mainittuja toimenpiteitä.2.2. Menettelyn aloittaminen(6) Kuultuaan neuvoa-antavaa komiteaa komissio päätti, että osittaisen välivaiheen tarkastelun vireillepanoa varten oli olemassa riittävä näyttö, mistä syystä se ilmoitti Euroopan unionin virallisessa lehdessä 26 päivänä kesäkuuta 2008 julkaistussa ilmoituksessa[4] panevansa perusasetuksen 11 artiklan 3 kohdan nojalla vireille osittaisen välivaiheen tarkastelun, joka koskee ainoastaan tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää. Erityisesti tarkastelussa oli selvitettävä, kuuluuko teippilaatu alkuperäisessä tutkimuksessa määriteltyyn tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.2.3. Tarkastelua koskeva tutkimus(7) Komissio ilmoitti virallisesti osittaisen välivaiheen tarkastelun käynnistämisestä Kiinan viranomaisille ja kaikille muille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, eli asianomaisen maan vientiä harjoittaville tuottajille ja yhteisön tuottajille, käyttäjille ja tuojille. Intressitahoille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa kirjallisesti ja pyytää kuulemista vireillepanoa koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa. Mahdollisuus tulla kuulluiksi myönnettiin kaikille asianomaisille osapuolille, jotka olivat sitä pyytäneet ja osoittaneet, että niiden kuulemiseen oli olemassa erityisiä syitä.(8) Komissio lähetti kyselylomakkeet kaikille osapuolille, joita asian tiedettiin koskevan, ja kaikille muille osapuolille, jotka olivat ilmoittautuneet menettelyn aloittamista koskevassa ilmoituksessa asetetussa määräajassa.(9) Tarkastelun rajatun kohteen vuoksi sitä varten ei määritetty tutkimusajanjaksoa. Kyselylomakkeisiin saadut vastaukset kattoivat 1 päivän heinäkuuta 2007 ja 30 päivän elokuuta 2008 välisen ajan, jäljempänä ’tarkastelujakso’. Tarkastelujaksolta pyydettiin tietoja sekä teippilaadun että polyesterifilamenttikankaiden kaikkien tuotelajien myyntiin ja ostoon liittyvistä määristä ja arvoista samoin kuin tuotantomäärästä ja -kapasiteetista. Lisäksi asianomaisilta osapuolilta pyydettiin kommentteja teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien tuotantoprosessiin, teknisiin ominaisuuksiin, käyttötarkoituksiin ja keskinäiseen vaihdettavuuteen yms. liittyvistä eroavaisuuksista tai samankaltaisuuksista.(10) Vastaus kyselylomakkeeseen saatiin pyynnön esittäjältä, yhdeltä kiinalaiselta teippilaadun vientiä harjoittavalta tuottajalta, yhdeltä yhteisössä toimivalta teippilaadun tuottajalta, kahdelta yhteisössä toimivalta polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien tuottajalta sekä yhdeltä teippilaadun käyttäjältä.(11) Komissio hankki ja tarkasti kaikki tutkimuksensa kannalta tarpeellisina pitämänsä tiedot sen arvioimiseksi, pitäisikö voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalaa muuttaa, ja teki tarkastuskäynnin seuraavien yritysten toimitiloihin:- Hüpeden GmbH & Co. KG, Hamburg, Saksa- TFE Textil, Nüziders, Itävalta- Wujiang Glacier Fabrics, Wujiang, Kiinan kansantasavalta.(12) Kaikille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin tämän tarkastelua koskevan tutkimuksen päätelmiin, jäljempänä ’lopullisten päätelmien ilmoittaminen’. Osapuolille annettiin myös määräaika, jonka kuluessa ne voivat tehdä tästä ilmoituksesta johtuvia huomautuksia.(13) Osapuolten toimittamat suulliset ja kirjalliset huomautukset tutkittiin, ja niihin vastataan jäljempänä olevissa johdanto-osan kappaleissa.3. TARKASTELTAVANA OLEVA TUOTE(14) Tarkasteltavana oleva tuote on alkuperäisessä asetuksessa määritelty Kiinan kansantasavallasta peräisin olevat värjätyt (myös valkoiseksi värjätyt) tai painetut synteettikuitufilamenttilangasta kudotut kankaat, joissa on vähintään 85 painoprosenttia teksturoituja ja/tai teksturoimattomia polyesterifilamentteja ja jotka luokitellaan nykyisin CN-koodeihin ex 5407 51 00, 5407 52 00, 5407 54 00, ex 5407 61 10, 5407 61 30, 5407 61 90, ex 5407 69 10 ja ex 5407 69 90.4. TUTKIMUKSEN PÄÄTELMÄT(15) Ensiksi tutkittiin, kuuluuko teippilaatu niiden toimenpiteiden soveltamisalaan, joita tiettyjen alkuperäisessä asetuksessa kuvattujen Kiinasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden osalta on otettu käyttöön. Sen jälkeen tutkittiin, voitaisiinko soveltamisalaan kuuluvien tuotteiden määritelmää muuttaa sen perusteella, että teippilaatu ja polyesterifilamenttikankaiden muut tuotelajit eivät ole yksi ainoa tuote.4.1. Alkuperäisen tutkimuksen laajuus(16) On muistettava, että polyesterifilamenttikankaat valmistetaan kutomalla polyesterilangasta, minkä jälkeen kankaat viimeistellään. Langat voivat olla värjättyjä tai värjäämättömiä. Viimeistely käsittää yleensä kudottujen kankaiden painamisen tai värjäämisen, mutta kangasta voidaan viimeistellä lisää esimerkiksi persikkamaisen pinnan tai vettähylkivyyden aikaan saamiseksi.(17) Alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 8 kappaleessa todetaan, että tarkasteltavana oleva tuote olisi erotettava sellaisista erivärisistä langoista kudotuista polyesterifilamenttikankaista, jotka valmistetaan värjätystä langasta ja joiden kuviointi tehdään kutomalla. Tällaiset kankaat luokitellaan CN-koodeihin 5407 53 00 ja 5407 61 50, eivätkä ne kuulu tuotteen määritelmän piiriin eikä niihin siten myöskään sovelleta voimassa olevia polkumyyntitoimenpiteitä.(18) Pyynnön esittäjä väitti tarkastelupyynnössään, että kyseinen teippilaatu ei kuulu alkuperäisessä asetuksessa määritellyn tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin, koska se tehty värjätystä langasta ja vastaa siten edellä 17 kappaleessa kuvattua tuotetta. Pyynnön esittäjä ilmoitti myös tullanneensa Kiinasta peräisin olevan teippilaadun tuonnin säännöllisesti CN-koodiin 5407 53 00, myös ennen polkumyyntitoimenpiteiden käyttöön ottamista vuonna 2005. Tämän väitteen osalta on huomattava, että tämän polkumyynnin vastaisen asetuksen kaltainen asetus ei ole asianmukainen oikeudellinen väline sen päättämiseksi, mihin CN-koodiin tällaiset lähetykset olisi pitänyt luokitella. Tämä kysymys on esitettävä kansallisille viranomaisille ja käytettävä tarvittaessa sitovia tullitariffitietoja ja/tai tehtävä ennakkoratkaisupyyntö Euroopan yhteisöjen tuomioistuimelle. Jos mikään pyynnön esittäjän maahantuomista tuotteista ei kuitenkaan kuulu alkuperäisellä asetuksella käyttöön otettujen polkumyyntitoimenpiteiden soveltamisalaan, tällä tarkastelua koskevalla tutkimuksella ei vaikuttaisi olevan käytännön merkitystä. Tutkimuksessa kävi tältä osin ilmi, että teippilaatu on todellakin valmistettu värjätyistä langoista mutta että kyseiset langat eivät ole erivärisiä eikä tuotteeseen tehdä selviä kuvioita kyseisistä langoista kutomalla. Sen vuoksi tässä tutkimuksessa katsotaan, että teippilaatu on erotettavissa 17 kappaleessa kuvatusta tuotteesta.(19) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että teippilaatua olisi pidettävä erivärisistä langoista tehtynä, koska hiili ei sula polyesterilankaan tasaisesti vaan luo lankaan mustan värin eri sävyjä. Pyynnön esittäjä perustelee väitettään viittaamalla tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2658/87[5] liitteessä I olevan toisen osan XI jakson alanimikehuomautuksiin, joiden mukaan erivärisistä langoista kudottu kangas kattaa sellaiset kudotut kankaat, jotka koostuvat saman värin eri sävyä olevista langoista, sekä viittaamalla riippumattomien asiantuntijoiden lausuntoihin.(20) Vastauksena tähän väitteeseen muistutetaan, että tässä asetuksessa ei ole tarkoitus määritellä, mihin CN-koodiin teippilaadun tuonti olisi tullattava. Näin ollen väite katsottiin tämän tutkimuksen kannalta epäoleelliseksi, koska tulliluokituksiin liittyvät kysymykset kuuluvat ensisijaisesti kansallisten toimivaltaisten viranomaisten toimivaltaan, kuten edellä todetaan.(21) Tarkastelupyynnössään pyynnön esittäjä väitti lisäksi, että alkuperäistä tutkimusta käynnistettäessä ja sen alkuvaiheissa keskityttiin ainoastaan vaatteiden valmistukseen tarkoitettuihin polyesterifilamenttikankaisiin ja vain tämän tyyppisten kankaiden oli tarkoitus kuulua tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin ja olla polkumyyntitoimenpiteiden kohteena. Pyynnön esittäjä väitti myös, että alkuperäisen tutkimuksen tuotemääritelmää laajennettiin vasta alkuperäisessä asetuksessa, jolla käyttöön otetut polkumyyntitoimenpiteet koskivat kaikkia käyttötarkoituksia. Se väitti vielä, että teippilaatua käytetään hyvin erityisiin autoteollisuuden käyttösovelluksiin eikä sen tästä syystä voi katsoa kuuluvan tarkasteltavana olevaan tuotteeseen.(22) Tämän väitteen osalta on huomattava, että alkuperäisen tutkimuksen käynnistämistä koskevassa ilmoituksessa[6] viitattiin polyesterifilamenttikankaisiin, joita ”tavallisesti käytetään vaatteiden valmistukseen” eikä polyesterifilamenttikankaisiin, joita käytetään ainoastaan vaatteiden valmistukseen. Tämä tarkoittaa sitä, että tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää ei ole laajennettu tutkimuksen käynnistämisen ja lopullisten toimenpiteiden käyttöön ottamisen välillä, kuten pyynnön esittäjä väittää. Tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmä asetuksessa (EY) N:o 426/2005[7], jäljempänä ’väliaikaista tullia koskeva asetus’, on sama kuin alkuperäisen tutkimuksen perusteella annetussa asetuksessa eli alkuperäisessä asetuksessa, lukuun ottamatta tuotemääritelmän selvennystä sisällyttämällä siihen valkoiseksi värjätty polyesterifilamenttikangas. Kummankaan asetuksen artiklaosassa (1 artiklan 1 kohta) tai johdanto-osan kappaleissa olevassa tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmissä ei jätetä erityistä käyttötarkoitusta varten maahantuotuja polyesterifilamenttikankaita tullin ulkopuolelle. Muun muassa väliaikaista tullia koskevan asetuksen johdanto-osan 11 kappaleen ensimmäisessä virkkeessä tarkasteltavana oleva tuote kuvataan sen fyysisten ominaisuuksien avulla. Siinä todetaan ainoastaan, että polyesterifilamenttikankaita käytetään ”tavallisesti” vaatteiden valmistukseen kyseisen käyttötarkoituksen olematta kuitenkaan millään tavoin edellytys sille, että kankaat kuuluvat tutkimuksen piiriin ja/tai että niihin sovelletaan (väliaikaista) tullia. Koska tutkimuksen kuluessa ilmeni, että kankailla on useita mahdollisia käyttösovelluksia, kuten huonekalut ja sisustus, alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 6 kappaleessa todettiin erikseen, että kaikki polyesterifilamenttikankaat kuuluvat tuotteen määritelmän piiriin käytettiinpä niitä mihin tahansa tarkoitukseen. Sen vuoksi teippilaatu ja kaikki muut polyesterifilamenttikankaat, myös autoteollisuuden sovelluksiin tarkoitetut polyesterifilamenttikankaat, kuuluivat tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän piiriin alkuperäisessä tutkimuksessa.(23) Pyynnön esittäjä väitti vielä edellä kuvattujen väitteiden tapaan, että se ei voinut asianmukaisesti käyttää puolustautumisoikeuksiaan alkuperäisessä tutkimuksessa, koska tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmää laajennettiin väliaikaisen ja lopullisen vaiheen välillä eikä tästä muutoksesta ilmoitettu erikseen mahdollisille asianomaisille osapuolille. Pyynnön esittäjä väitti, että nimenomaan tästä syystä se ja sen kiinalainen tavarantoimittaja eivät toimineet yhteistyössä alkuperäisessä tutkimuksessa.(24) On muistettava, että kuten 22 kappaleessa todetaan, tuotteen määritelmää ei laajennettu alkuperäisen tutkimuksen aikana, sillä vaatteiden valmistukseen käytön lisäksi muut mahdolliset käyttötarkoitukset sisältyivät tutkimukseen alusta lähtien. Pyynnön esittäjä on kokenut kaupallinen maahantuoja, joka on toiminut yhteistyössä muissa polkumyyntiä koskevissa tutkimuksissa ja tuntee tästä syystä hyvin tällaisten tutkimusten menettelyt ja tietolähteet (esimerkiksi Euroopan unionin virallinen lehti). Tässä yhteydessä on syytä mainita myös, että – kuten alkuperäisen asetuksen johdanto-osan 9 ja 10 kappaleesta käy ilmi – alkuperäisen asetuksen julkaisemisen jälkeen useat asianomaiset osapuolet vastustivat toimenpiteiden soveltamista muuhun kuin vaatteiden valmistukseen (esimerkiksi huonekaluihin, sisustukseen ja sateenvarjoihin) tarkoitettujen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin. Tämä osoittaa, että asianomaiset osapuolet ymmärsivät, että tutkimus ei koskaan koskenut pelkästään vaatteiden valmistukseen tarkoitettuja polyesterifilamenttikankaita. Edellä esitetyn perusteella väite oli hylättävä.(25) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti vielä, että se oli toimittanut huomautuksia alkuperäisen tutkimuksen aikana ja oli samaan aikaan myös käynyt aktiivista keskustelua tapauksesta useiden tutkimuksessa mukana olevien tekstiilialan yhdistysten kanssa. Pyynnön esittäjän mukaan komissio ei ollut missään vaiheessa tuonut ilmi, että teippilaadun kangas kuuluisi tutkimuksen tai toimenpiteiden soveltamisalaan.(26) Ensiksikin on todettava olevan selvää, että pyynnön esittäjä oli täysin tietoinen alkuperäisen tutkimuksen olemassaolosta. Sen lisäksi tutkimus kattoi polyesterifilamenttikankaat alusta lähtien, kuten edellä selvitetään. Pyynnön esittäjä ei myöskään esittänyt mitään näyttöä siitä, että komissio olisi koskaan sulkenut teippilaadun alkuperäisen tutkimuksen soveltamisalan ulkopuolelle tai että jokin osapuoli olisi koskaan ehdottanut niin tehtävän. Pyynnön esittäjän alkuperäisen tutkimuksen aikana toimittamat huomautukset koskivatkin menettelyyn liittyviä yhteisön yleisen edun näkökohtia sekä valkaistujen tai valkaisemattomien kankaiden mahdollista sisällyttämistä polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalaan koskevia seikkoja. Voi olla, että pyynnön esittäjä ei katsonut alkuperäisen tutkimuksen koskevan itseään teippilaadun tuonnin osalta. Jos näin oli, se näyttäisi johtuvan siitä, että pyynnön esittäjä tullasi teippilaadun tuontinsa CN-koodilla 5407 53 00, jota alkuperäinen tutkimus ei koskenut. Tutkimuksen soveltamisalaa ei kuitenkaan rajoita se, että jokin toimija on ilmoittanut tullille soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden tuonnin virheellisellä CN-koodilla. Tästä syystä pyynnön esittäjän väite oli hylättävä.(27) Edellä esitetyn perusteella vahvistetaan, että Kiinasta peräsin olevan teippilaadun tuonti kuuluu alkuperäisessä asetuksessa kuvattujen toimenpiteiden soveltamisalaan.4.2. Teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaan muiden tuotelajien vertailu(28) Jotta voitiin selvittää, ovatko teippilaatu ja polyesterifilamenttikankaiden muut tuotelajit yksi ainoa tuote, vertailtiin teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien fyysisiä, teknisiä ja/tai kemiallisia perusominaisuuksia. Lisäksi tutkittiin muita lisätekijöitä, kuten tuotantoprosessia, hintoja, lopullisia käyttötarkoituksia ja vaihdettavuutta.4.2.1. Teippilaadun fyysiset ja tekniset ominaisuudet(29) Tutkimus osoitti, että teippilaadun kutomisessa käytettäviä lankoja varten valmistettavat säikeet sisältävät pienen määrän hiiltä (alle 3 prosenttia). Langan valmistamiseksi hiiltä sisältäviä rakeita sulatetaan puhtaiden polyesterirakeiden kanssa, ja tämä sulanut tuotos puristetaan sen jälkeen pienten huokosten läpi mustan filamentin tuottamiseksi. Näistä filamenteista kehrätään sitten mustaa lankaa.(30) Hiilen lisääminen raaka-aineeseen antaa teippilaadulle mustan värin, joka sietää eri värinkestokäsittelyt olivatpa ne kemiallisia (pesu saippualla tai upottaminen liuottimeen) tai mekaanisia (hankaaminen kuivana tai märkänä). Kyseisen raaka-aineen käyttö alentaa teippilaatua olevan kankaan vetolujuutta verrattuna polyesterifilamenttikankaiden muihin tuotelajeihin, joiden valmistuksessa on käytetty sama määrä säikeitä.(31) Pyynnön esittäjä väitti, että teippilaatu voidaan erottaa polyesterifilamenttikankaiden muista tuotelajeista myös siitä syystä, että alhaisemman vetolujuuden vuoksi sitä voi repiä käsin. Kyseinen teippilaadun ominaisuus on autoteollisuuden erityinen vaatimus, jotta työntekijät voivat katkaista teipin nopeasti valmistaessaan eristettyjä johtoja.(32) Yksi yhteisössä toimiva teippilaadun tuottaja valmistaa nykyisin kuitenkin toisen tyyppistä teippilaatua – jota sitäkin käyttää autoteollisuus –, jota ei voi repiä käsin. Myös tämä kangas tehdään hiiltä sisältävästä langasta, mutta hiilen osuus langassa on alhaisempi kuin kiinalaisen yhteistyössä toimineen vientiä harjoittavan tuottajan valmistamassa ja pyynnön esittäjän maahantuomassa teippilaadussa. Tämän tuotannon harjoittaminen ja kyseisen yhteisössä toimivan tuottajan myymän tuotteen erityispiirteet tulivat ilmi komission tekemän tarkastuskäynnin aikana. Todettiin myös, että myös muita polyesterifilamenttikankaiden tuotelajeja voidaan repiä käsin, jos säikeiden määrä on alhainen. Sen vuoksi tätä ominaisuutta ei voitu katsoa ominaisuudeksi, joka erottaa teippilaadun polyesterifilamenttikankaiden muista tuotelajeista, tai ominaisuudeksi, jonka perusteella teippilaatu voitaisiin jättää tarkasteltavana olevan tuotteen määritelmän ulkopuolelle. Sama koskee vetolujuuden vertailua.(33) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti yhä, että teippilaadun vetolujuus on merkittävästi eli 20 prosenttia alhaisempi kuin lankaluvultaan vastaavan polyesterifilamenttikankaan vetolujuus. Se myönsi, että pienen lankaluvun polyesterifilamenttikangasta voidaan repiä käsin, mutta että se ei ehkä enää soveltuisi liimalla päällystettäväksi, koska liima imeytyisi kankaan läpi sen pienemmän tiheyden vuoksi.(34) Tämän väitteen osalta todetaan, että tutkimuksen aikana yksikään asianomainen osapuoli ei pystynyt määrittämään selvää ja objektiivista vetolujuuden rajaa, jonka perusteella teippilaatu voitaisiin erottaa polyesterifilamenttikankaiden muista tuotelajeista eikä pelkästään niistä polyesterifilamenttikankaista, joiden lankaluku on sama. Lisäksi tutkimus osoitti, että vetolujuudeltaan parempaa teippilaatua voidaan tuottaa riippuen siitä, mitä erityisominaisuuksia tuotteen asiakkaat pyytävät. Pyynnön esittäjä ei myöskään toimittanut tietoa ehdottomista vetolujuuden tai tiheyden kynnysarvoista, joiden alittuessa liima imeytyisi kankaan läpi. Tästä syystä nämä väitteet oli hylättävä.(35) Teippilaadussa käytetyn raaka-aineen luonteesta on huomattava, että hiilen osuus langasta on erittäin alhainen: tutkimuksen aikana tutkituissa teippilaadun tuotteissa osuus oli 1 prosentista 3 prosenttiin. Tutkimuksessa kävi lisäksi ilmi, että hiilen tarkkaa osuutta ei pystytä mittaamaan enää sen jälkeen, kun lanka on valmistettu. Sen vuoksi langan hiilipitoisuuden osoittaminen on erittäin vaikeaa. Tämän vahvisti myös pyynnön esittäjä lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen esittämissään huomautuksissa.(36) Vaikka pyynnön esittää väitti, että teippilaatu voi olla väriltään vain mustaa, viimeistellyn teippilaadun kankaan todettiin voivan olla mustaa tai harmahtavaa riippuen langassa olevan hiilen määrästä. On korostettava, että kutomisen jälkeen mustaksi tai harmahtavaksi värjätyt polyesterifilamenttikankaat ovat aivan teippilaadun näköisiä eikä näitä eri tuotelajeja voi erottaa toisistaan paljaalla silmällä.(37) On totta, että teippilaatu pitää värinsä värinkestokäsittelyissä, mutta tutkimuksen aikana todettiin, että sama pätee värjätystä langasta valmistettuihin polyesterifilamenttikankaisiin. Tutkimuksen aikana ei myöskään pystytty määrittelemään mitattavissa olevia kynnysarvoja, joilla kankaat voitaisiin jakaa värinpitäviin ja ei-värinpitäviin kankaisiin etenkään värjätyistä langoista valmistettujen polyesterifilamenttikankaiden osalta. Onkin huomattava, että tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 2658/87 liitteessä I olevan toisen osan XI jakson alanimikehuomautusten mukaan ”värjätty kudottu kangas” on kudottua kangasta, joka koostuu kauttaaltaan yksivärisistä värillisistä langoista. Saman asiakirjan mukaan ”värjätyn langan” määritelmään kuuluu lanka, joka on värjätty massana muulla kuin valkoisella värillä. Sen vuoksi värinpitävyyttä ei voida pitää merkittävänä teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien erona.(38) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä toimitti erään tekstiileihin ja kemian tuotteisiin erikoistuneen teknisen laitoksen raportin, jolla se halusi todistaa, että värinkestävyys on ominaisuus, joka erottaa teippilaadun muista tuotelajeista. Raportti perustui niin sanottuun Baumgarte-menetelmään, jossa kangas upotetaan liuotinnesteeseen, esimerkiksi klooribentsoliin. Teippilaadun kankaat säilyttävät mustan värinsä kyseisessä testissä, kun taas mustaksi pintavärjätyt polyesterifilamenttikankaat haalistuvat ja liuotinneste värjäytyy.(39) Kun pyynnön esittäjän tutkimuksen aikana toimittamia erilaisia raportteja on tarkasteltu uudelleen, on todettava, että asiantuntijat erottavat toisistaan polyesterifilamenttikankaiden kaksi värjäystapaa: on mahdollista joko upottaa lanka tai kangas värjäysliemeen (pintavärjäys) taikka sulattaa väri polyesteriin langan valmistusvaiheessa (massavärjäys). Kyseisissä raporteissa ehdotetulla menetelmällä voidaan erottaa mustaksi massavärjätty polyesterifilamenttikangas muista, mustaksi pintavärjätyistä polyesterifilamenttikankaista. Raportit eivät kuitenkaan osoita teippilaadun olevan ainoa mahdollinen mustaksi massavärjätty polyesterifilamenttikankaan tuotelaji. Näin ollen raporttien perusteella ei voida erottaa teippilaatua mustaksi massavärjätyistä langoista valmistetusta polyesterifilamenttikankaasta. Raportit vieläpä vahvistavat sen, että myös massavärjätty polyesterifilamenttikangas läpäisisi liuottimella tehdyn värinkestotestin. Sen vuoksi liuottimenkestävyyttä ei voida pitää ominaisuutena, joka erottaa teippilaadun polyesterifilamenttikankaiden muista tuotelajeista, joten väite oli hylättävä.(40) Edellä esitetyn perusteella pääteltiin, että joistakin eroavaisuuksista huolimatta teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien fyysisten, teknisten ja/tai kemiallisten ominaisuuksien välillä ei ole sellaisia eroja, joilla ne voitaisiin selkeästi erottaa toisistaan.4.2.2. Tuotantoprosessi(41) Tutkimus osoitti, että teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien tuotannossa voidaan käyttää samoja tuotantolaitoksia, sillä kaikkien polyesterifilamenttikankaiden tuotelajien kutomiseen käytetään samoja kutomakoneita ja sekä teippilaadun että polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien viimeistely teetetään yleensä alihankkijoilla. Itse asiassa kaikki teippilaadun tuottajat, joiden tiloissa tehtiin tarkastus, tuottavat sekä teippilaatua että polyesterifilamenttikankaiden muita tuotelajeja.(42) Tutkimus osoitti kuitenkin, että teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien viimeistelyssä on joitakin eroja. Koska teippilaatu päällystetään loppujen lopuksi liimalla, se silotetaan toiselta puolelta ennen myyntiä, jotta liimakerros tarttuu vain silottamattomalle puolelle (ns. kalanterointi). Toisin kuin polyesterifilamenttikankaiden muut tuotelajit teippilaatua ei tarvitse värjätä tai painaa, jotta siitä saataisiin mustaa. Kuitenkin myös polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien viimeistelyssä on olemassa monia vaihtoehtoja, ja silti kaikki kyseiset tuotelajit katsottiin yhdeksi ainoaksi tuotteeksi alkuperäisessä tutkimuksessa.(43) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että yhteiset tuotantotilat eivät käy perusteeksi päätelmälle, jonka mukaan esivärjätyistä langoista kudottuja polyesterifilamenttikankaita olisi pidettävä yhtenä ainoana tuotteena.(44) Tämän väitteen kohdalla on syytä muistaa että se, olisiko teippilaatua ja polyesterifilamenttikankaan muita tuotelajeja pidettävä yhtenä ainoana tuotteena vai kahtena eri tuotteena, määritetään pääasiassa juuri tuotteiden fyysisten, teknisten ja/tai kemiallisten ominaisuuksien perusteella, kuten 31 kappaleessa mainitaan. Lisäksi voidaan kuitenkin tarkastella muita, toissijaisia perusteita kuten tuotantoprosessia ja eri tuotelajien välistä vaihdettavuutta. Tämän väitteen osalta on myös todettava, että tämän tutkimuksen tarkoituksena ei ole tutkia, kuuluuko esivärjätyistä langoista kudottu polyesterifilamenttikangas tarkasteltavana olevaan tuotteeseen, vaan tarkennetummin tutkia, kuuluuko teippilaatu tarkasteltavana olevaan tuotteeseen. Tämän perusteella väite on hylättävä.(45) Pyynnön esittäjä väitti myös, että tuotantoprosesseissa on eroja, sillä niissä käytetään erilaista raaka-ainetta ja teippilaadun valmistamiseksi ei enää tarvita painantaa eikä värjäämistä päin vastoin kuin polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien valmistamiseksi.(46) Tämän raaka-aineen erilaisuutta koskevan väitteen osalta myönnetään jo edellä olevassa 29 kappaleessa, että teippilaatuun käytetty raaka-aine poikkeaa hieman polyesterifilamenttikankaan kudontaan käytettävistä muista esivärjätyistä langoista, koska se sisältää pienen määrän hiiltä. On kuitenkin muistettava, että kaikki osapuolet pyynnön esittäjä mukaan lukien olivat yhtä mieltä siitä, että hiilipitoisuutta on mahdoton mitata valmiista tuotteesta, joten tätä hieman erilaista raaka-ainetta ei voida havaita lopputuotteessa. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.(47) Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että ns. harmaat kankaat oli aikaisemmin jätetty toimenpiteiden ulkopuolelle sillä perusteella, että niitä ei värjätä eikä paineta, joten teippilaadun suhteen olisi meneteltävä samoin.(48) Tämän väitteen osalta, joka koskee värjäyksen tai painannan puuttumista viimeistellyn teippilaadun tuotantoprosessista, on todettava, että sama koskee esivärjätyistä langoista valmistettua polyesterifilamenttikangasta, joka on osa tarkasteltavana olevaa tuotetta. Harmaa kangas todella katsottiin erilaiseksi tuotteeksi kuin polyesterifilamenttikangas, mutta teippilaatua ei voida pitää harmaana kankaana, koska sille tehdään kudonnan jälkeen useita viimeistelykäsittelyjä kuten kalanterointi (selitetään 42 kappaleessa), venyttäminen (lämpökäsittely, jonka tarkoituksena on estää kankaan kutistuminen) sekä lujitteen poisto (pesukäsittely, jolla poistetaan lankaan ennen kudontaa lisätty lujiteaine, engl. ’deseizing’). Tämän vuoksi väite oli hylättävä.(49) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että teippilaadun valmistusprosessi on hyvin samanlainen kuin polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien valmistusprosessi.4.2.3. Hintaerot(50) Tutkimuksen aikana kerättyjen ja tarkistettujen tietojen perusteella teippilaadun ja metritavarana mustaksi värjättyjen polyesterifilamenttikankaiden hintojen välillä ei ole suurta eroa: teippilaadun valmistuksessa käytettyjen raaka-aineiden korkeammat kustannukset tasoittuvat sillä, että sitä ei tarvitse värjätä tai painaa. Sen vuoksi, päinvastoin kuin pyynnön esittäjä tarkastelupyynnössään väittää, teippilaatua ei voida katsoa lisäarvotuotteeksi verrattuna polyesterifilamenttikankaiden muihin tuotelajeihin.4.2.4. Lopulliset käyttötarkoitukset ja keskinäinen vaihdettavuus(51) On totta, että teippilaatua käytetään pääasiassa autoteollisuudessa johtojen eristämiseen tarvittavan teipin tuottamiseen. Teippilaatua käytetään varsin yleisesti tähän tarkoitukseen, kuten autoteollisuuden käyttösovelluksiin tarkoitetun teipin tärkeimpien yhteisössä toimivien valmistajien luetteloista käy ilmi. Myös polyesterifilamenttikankaiden muita tuotelajeja voidaan käyttää autoteollisuuden vaatiman värillisen teipin valmistamiseen; niiden käyttötarkoitus on kuitenkin eri, esimerkiksi merkitseminen.(52) Tutkimuksen aikana löydettiin kuitenkin ainakin yksi muu mahdollinen käyttötarkoitus teippilaadulle: hopeaiseksi päällystetystä teippilaadusta voidaan valmistaa läpinäkymättömiä asuntoautojen ikkunan kaihtimia, ja tutkimuksessa kävi ilmi, että teippilaatua myydään nykyisin myös kyseiseen käyttötarkoitukseen. On muistettava, että polyesterifilamenttikankaita voidaan käyttää vaatteiden valmistuksen lisäksi moniin muihin käyttösovelluksiin, esimerkiksi pimentäviin verhokankaisiin, laukkuihin, verhoukseen ja toimistohuonekaluihin, kuten yleisesti saatavilla olevista tiedoista käy ilmi. Lisäksi yksi asianomainen osapuoli väitti, että teippilaatua voidaan käyttää vaatteiden valmistukseen, esimerkiksi vuorin tekemiseen. Kiinassa toimivien teippilaadun valmistajien vähäisen yhteistyön vuoksi ei voida sulkea pois, että teippilaadulle on olemassa muita mahdollisia käyttötarkoituksia.(53) On myös huomattava, että teippilaadun teknisten ominaisuuksien vuoksi sitä voidaan käyttää istuinten verhoiluun, minkä vuoksi se on vaihdettavissa tällaisissa sovelluksissa käytettävien polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien kanssa, joihin sovelletaan polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.(54) Lopullisista päätelmistä ilmoittamisen jälkeen pyynnön esittäjä väitti, että teippilaadun ominaisuudet on suunniteltu nimenomaan autoteollisuuden erityistä käyttötarkoitusta varten ja että sen pakkaaminen 3 500 metrin pituisiin teollisiin jättirulliin tekee siitä puhtaasti tekniikan alan tuotteen, joka ei sovellu käytettäväksi vaatetusteollisuudessa, jossa voidaan käsitellä enintään 100 metriä pitkiä rullia. Lisäksi pyynnön esittäjä väitti, että hopeaiseksi päällystetyt kankaat eivät kuulu polyesterifilamenttikankaisiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalaan, ja sen vuoksi niitä ei pitäisi verrata teippilaatuun tässä tarkastelussa, joka koskee soveltamisalaan kuuluvan tuotteen määritelmää.(55) Tämän väitteen osalta todetaan jo 51 kappaleessa, että teippilaadun tärkein käyttötarkoitus, joka tutkimuksessa havaittiin, oli sen käyttö johtojen eristämiseen autoteollisuudessa. Tutkimuksessa todettiin kuitenkin ainakin yksi muu käyttötarkoitus eli teippilaadun päällystäminen hopeaiseksi, jolloin siitä voidaan valmistaa ikkunankaihtimia asuntoautoihin. Aivan kuten pyynnön esittäjä väitti, hopeaiseksi päällystetyt kankaat eivät kuulu polyesterifilamenttikankaisiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalaan samalla tavalla kuin teippikään ei kuulu kyseisten toimenpiteiden soveltamisalaan, koska ne molemmat ovat teippilaadun loppukäyttötuotteita. Teippilaadun kangas on tuotantopanosmateriaalina sekä ikkunankaihtimien (hopeaiseksi päällystettynä) että teipin (liimalla päällystettynä) valmistuksessa, ja näin ollen vahvistetaan, että teippilaadulle on autoteollisuuden johtojen eristämisen lisäksi ainakin yksi muu mahdollinen käyttötarkoitus. Teippilaadun pakkaamista koskevan väitteen osalta todetaan, että teippilaadusta on mahdollista tehdä myös pienempiä rullia, jos se on tarkoitettu muun kuin autoteollisuuden käyttöön. Tästä syystä nämä väitteet oli hylättävä.(56) Pyynnön esittäjä ei ollut samaa mieltä mahdollisuudesta käyttää teippilaatua vuoritukseen ja ehdotti, että jotakin riippumatonta tekstiilialan laitosta pyydetään esittämään näkemyksensä asiasta. Lisäksi pyynnön esittäjä kyseenalaisti mahdollisuuden käyttää teippilaatua istuinten verhoiluun sen huonon vetolujuuden vuoksi sekä siksi, että se lisäisi tällaisella istuimella istujan hikoilua.(57) Todetaan, että koska asianomaiset osapuolet pystyivät esittämään ainoastaan ristiriitaisia väitteitä sen suhteen, onko teippilaatua mahdollista käyttää vuoritukseen tai verhoiluun, ei voitu riittävän selvästi osoittaa, että teippilaatua voitaisiin käyttää vaatetustarkoituksiin. Siitä huolimatta teippilaadulla todettiin olevan ainakin yksi muu käyttötarkoitus eli hopeaiseksi päällystetyt ikkunankaihtimet. Muistutettakoon, että alkuperäisen tutkimuksen jälkeen käyttöön otetut polkumyynnin vastaiset toimenpiteet kattavat kaikkiin käyttötapoihin, ei ainoastaan vaatetuskäyttöön, tarkoitetut polyesterifilamenttikankaat. Näin ollen vaatimus oli hylättävä.(58) Edellä esitetyn perusteella päätellään, että teippilaatu ja polyesterifilamenttikankaiden muut tuotelajit ovat keskenään vaihdettavissa.4.2.5. Päätelmä(59) Edellä tehtyjen päätelmien perusteella katsotaan, että teippilaadun ja polyesterifilamenttikankaiden muiden tuotelajien väliset erot eivät anna aihetta päätellä, että teippilaatu on eri tuote, jolla on selkeästi erilaiset fyysiset, tekniset ja/tai kemialliset perusominaisuudet. Sen vuoksi päätellään, että teippilaatu ja polyesterifilamenttikankaiden muut tuotelajit ovat perusasetuksessa tarkoitettu yksi ainoa tuote.5. Muita huomioita(60) Eräät osapuolet väittivät, että vahinkoa ja yhteisön etua koskevia tutkimuksia ei tehty alkuperäisessä tutkimuksessa asianmukaisesti teippilaadun osalta, koska silloin ei löydetty yhtään teippilaadun tuottajaa yhteisössä ja koska autoteollisuudelle ei annettu tilaisuutta ottaa kantaa ehdotukseen teippilaatua koskevien toimenpiteiden käyttöönotosta.(61) Tämän alkuperäisen tutkimuksen soveltamisalaa koskevan väitteen osalta todetaan, että yhteisössä toimivien teippilaadun tuottajien puuttumista ei osoitettu ja että ei voida sulkea pois mahdollisuutta, että alkuperäisen asetuksen yhteydessä tutkittiin teippilaatua tunnistamatta sitä teippilaaduksi. Joka tapauksessa on syytä huomata, että tuotetta koskevia toimenpiteitä voidaan ottaa käyttöön, vaikka kaikkia tuotteen alalajeja ei ole tutkittu erikseen.(62) Nykyisen tutkimuksen osalta on syytä muistaa, että siinä on tarkoitus arvioida, olisiko teippilaatua pidettävä eri tuotteena kuin polyesterifilamenttikankaan muita tuotelajeja; yhteisön tuotannonalalle aiheutunutta vahinkoa tai yhteisön etua ei ole tarkoitus arvioida. On kuitenkin painotettava, että tutkimuksessa tuli esiin ainakin yksi yhteisössä toimiva teippilaadun tuottaja, joka on toimittanut tuotetta markkinoille vuodesta 2008 ja osallistunut viimeistelemättömän teippilaadun tuotantoprosessiin monien vuosien ajan. Lisäksi oli ainakin yksi muu yritys, joka osallistui viimeistelemättömän teippilaadun tuotantoon yhteisössä tarkastelujakson aikana. On myös huomattava, että tämän tutkimuksen aikana otettiin yhteyttä autoteollisuuteen eli Euroopan autonvalmistajien liittoon (European Automobile Manufacturers Association), joka ilmoitti, että se ei ole asianomainen osapuoli. Tämän vuoksi väite oli hylättävä.6. TUOTTEEN MÄÄRITELMÄÄ KOSKEVAT PÄÄTELMÄT(63) Edellä esitetyt päätelmät osoittavat, että tietyistä eroista huolimatta teippilaadulla ja toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen muilla tuotelajeilla on samat fyysiset, tekniset ja kemialliset perusominaisuudet. Ei myöskään voitu osoittaa, että teippilaadulla olisi vain yksi mahdollinen käyttötarkoitus ja että teippilaatu ja toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen muut tuotelajit eivät olisi vaihdettavissa keskenään. Tämän perusteella päätellään, että teippilaatua ja polyesterifilamenttikankaiden muita tuotelajeja olisi pidettävä yhtenä ainoana tuotteena ja että Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien tiettyjen viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuonnissa sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden osittainen välivaiheen tarkastelu pitäisi päättää voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä muuttamatta.(64) Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella päädyttiin edellä esitettyihin päätelmiin. Osapuolille asetettiin määräaika, jossa ne voivat esittää huomautuksia tämän ilmoituksen johdosta.(65) Osapuolten toimittamia suullisia ja kirjallisia huomautuksia tarkasteltiin, mutta ne eivät muuttaneet päätelmiä eivätkä polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden soveltamisalaan kuuluvan tuotteen määritelmää,ON ANTANUT TÄMÄN ASETUKSEN:1 artiklaPäätetään tiettyjen Kiinan kansantasavallasta peräisin olevien viimeisteltyjen polyesterifilamenttikankaiden tuontiin sovellettavia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä koskeva osittainen välivaiheen tarkastelu muuttamatta voimassa olevia polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä.2 artiklaTämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä .Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.Tehty Brysselissä [...].Neuvoston puolestaPuheenjohtaja [...] [1] EYVL L 56, 6.3.1996, s. 1.[2] EUVL L 240, 16.9.2005, s. 1.[3] EUVL L 246, 21.9.2007, s. 1.[4] EUVL C 163, 26.6.2008, s. 38.[5] Neuvoston asetuksen (ETY) N:o 2658/87, annettu 23. heinäkuuta 1987, EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1, liite I.[6] EUVL C 160, 17.6.2004, s. 5.[7] EUVL L 69, 16.3.2005, s. 6.


type: other

text:
Σε αναδιάρθρωση των υπηρεσιών του προχωράει ο ΟΑΕΔ – Fast track από το Σεπτέμβριο σε 11 επιπλέον ΚΠΑ - Καλλιθέα - Kallithea
 Home / Unlabelled / Σε αναδιάρθρωση των υπηρεσιών του προχωράει ο ΟΑΕΔ – Fast track από το Σεπτέμβριο σε 11 επιπλέον ΚΠΑ
 Σε αναδιάρθρωση των υπηρεσιών του προχωράει ο ΟΑΕΔ – Fast track από το Σεπτέμβριο σε 11 επιπλέον ΚΠΑ
 Παρουσιάζοντας την υλοποίηση του έργου που θα οδηγήσει σε μία ριζική αναμόρφωση του ΟΑΕΔ, με ένα νέο οργανόγραμμα προσαρμοσμένο στις σύγχρονες ανάγκες της αγοράς εργασίας και τις απαιτήσεις των πολιτικών απασχόλησης, με στοχοθεσία για τις δομές και τα στελέχη του Οργανισμού, η Διοικήτρια του ΟΑΕΔ Μαρία Καραμεσίνη υπογράμμισε μεταξύ άλλων ότι το νέο μοντέλο θα λειτουργήσει όταν «κουμπώσουν» όλα τα εργαλεία που αναπτύσσονται και τα οποία ο ΟΑΕΔ θα έχει στη διάθεσή του μέχρι τέλους του έτους.
 «Στο νέο οργανόγραμμα θα αποτυπώνονται, η νέα διοικητική διάρθρωση του Οργανισμού και τα αντικείμενα εργασίας του προσωπικού με βάση την αποστολή και τους στρατηγικούς του στόχους. Επίσης, ο Οργανισμός θα εφαρμόσει σύστημα παρακολούθησης της απόδοσής του, θα προσπαθήσει να στελεχώσει επαρκώς τις δομές του με κατάλληλα καταρτισμένο προσωπικό και θα εισάγει διαδικασίες αξιολόγησης των ενεργητικών και παθητικών πολιτικών που υλοποιεί. Οι διαδικασίες αυτές θα αποτελέσουν τη βάση για το σχεδιασμό αποτελεσματικότερων πολιτικών απασχόλησης, σε συνεργασία με το Υπουργείο Εργασίας».
 Η κ. Καραμεσίνη τόνισε πως η βελτίωση της επάρκειας του ΟΑΕΔ να αξιολογεί τις ενεργητικές πολιτικές απασχόλησης που εφαρμόζει, να παρακολουθεί με στατιστικά δεδομένα, σε πραγματικό χρόνο, το πώς εξελίσσονται τα προγράμματα και οι παθητικές (επιδοματικές) πολιτικές αποτελεί βασικό στόχο της αναδιοργάνωσης.
 Επίσης, ανακοίνωσε ότι ήδη έχουν δρομολογηθεί οι προπαρασκευαστικές ενέργειες για τη σύσταση μονάδας δευτεροβάθμιων διαχειριστικών ελέγχων των πολιτικών απασχόλησης του Οργανισμού. Στη συνάντηση επισημάνθηκε ότι η πιλοτική εφαρμογή του προγράμματος αναδιοργάνωσης στο ΚΠΑ 2 Πατησίων έχει ήδη δώσει τα πρώτα μετρήσιμα αποτελέσματα, όπως για παράδειγμα την κατακόρυφη αύξηση του αριθμού των αναζητούντων εργασία που ενδιαφέρθηκαν να ενταχθούν στη διαδικασία εξατομικευμένης προσέγγισης και των ανέργων για τους οποίους συντάχθηκε ατομικό σχέδιο δράσης. Παράλληλα, διαπιστώθηκε σημαντική μείωση του όγκου των επισκέψεων στο ΚΠΑ2 χάρη στην πιλοτική λειτουργία ενός call center μέσω του οποίου δίνεται όλη η απαραίτητη πληροφόρηση στους συναλλασσόμενους.
 Η κ. Καραμεσίνη προανήγγειλε την επέκταση από τον Σεπτέμβριο των νέων διαδικασιών (fast track) υποδοχής και εξυπηρέτησης των ανέργων σε 11 επιπλέον Κέντρα Προώθησης Απασχόλησης (ΚΠΑ 2), παρόλο που η μεταφορά της εμπειρίας που έχει αποκομίσει ο ΟΑΕΔ έχει καθυστερήσει, λόγω ελλείψεων σε πόρους, κατάλληλο υλικοτεχνικό εξοπλισμό αλλά και εργασιακούς συμβούλους. Επίσης θα λειτουργήσουν πιλοτικές Επαγγελματικές Σχολές ΕΠΑΣ) του Οργανισμού με στόχο την πειραματική εφαρμογή καινοτομιών στη λειτουργία τους.
 Σε αναδιάρθρωση των υπηρεσιών του προχωράει ο ΟΑΕΔ – Fast track από το Σεπτέμβριο σε 11 επιπλέον ΚΠΑ Reviewed by athinapoli gr on 17.7.15 Rating: 5


text:
Ühendusevälisest riigist Eestisse taime, taimse saaduse ja muu objekti toimetamiseks ettenähtud piiripunktide loetelu ning piiril asuvate piiripunktide ja tunnustatud sihtkohtade kohta esitatavad nõuded ning nende tunnustamise kord - sisukord
 § 2 Nõuded piiripunktide kohta
 § 3 Piiripunktide loetelu
 § 4 Piiripunktide loetellu kandmine
 § 5 Piiripunkti loetelust väljaarvamine
 § 6 Nõuded sihtkohtade kohta
 § 7 Sihtkoha tunnustamine
 § 8 Sihtkoha tunnustamise otsuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
 RT I, 18.03.2015, 10
 01.01.2006 RT I 2006, 27, 204 15.06.2006
 13.10.2006 RT I 2006, 46, 339 27.10.2006
 02.08.2007 RT I 2007, 49, 343 12.08.2007
 08.05.2008 RT I 2008, 19, 135 16.05.2008
 19.06.2008 RT I 2008, 26, 170 01.07.2008
 09.02.2012 RT I, 14.02.2012, 4 17.02.2012
 26.06.2014 RT I, 28.06.2014, 144 01.07.2014
 12.03.2015 RT I, 18.03.2015, 1 21.03.2015
 Määrus kehtestatakse «Taimekaitseseaduse» § 37 lõike 5 alusel.
 Määrusega kehtestatakse taime, taimse saaduse ja muu objekti (edaspidi kaup) ühendusevälisest riigist Eestisse toimetamiseks ettenähtud piiripunktide loetelu ning piiril asuvate piiripunktide ja tunnustatud sihtkohtade kohta esitatavad nõuded ning nende tunnustamise kord.
 § 2. Nõuded piiripunktide kohta
 (1) Piiripunktis peavad olenevalt kontrollitava kauba liigist ja laadist olema:
 1) estakaad kauba peale- ja mahalaadimiseks ning eri tüüpi veokites veetavast kaubast proovide võtmiseks;
 2) büroo-, riietus-, duši- ja tualettruumid piiripunkti Põllumajandusameti ametnikele;
 [RT I, 28.06.2014, 144 - jõust. 01.07.2014]
 3) inspekteerimislauaga kontrollruum kauba läbivaatamiseks ja kontrollitoimingute tegemiseks;
 4) sooja ja külma vee kasutamise võimalusega ruum laboratoorsete uuringute tegemiseks, sealhulgas kontrollproovide ettevalmistamiseks ning proovide võtmisel kasutatavate abivahendite pesemiseks ja desinfitseerimiseks;
 5) territoorium kontrollimisel kinnipeetud kauba hoiustamiseks kuni kaubast võetud kontrollproovide analüüsitulemuste selgumiseni;
 6) laoruum puhastatava või hävitatava kauba ajutiseks hoiustamiseks ning saastumiskahtlase kauba hoiustamiseks kuni kaubast võetud kontrollproovide analüüsitulemuste selgumiseni;
 7) vahendid ja seadmed kauba teisaldamiseks ja kaubast proovide võtmiseks;
 8) vahendid ja seadmed ruumide ning transpordivahendite puhastamiseks ja desinfitseerimiseks või asjakohase teenuse tellimise võimalus;
 9) sidevahendid andmeside pidamiseks (telefon, faks, Interneti-ühendus);
 10) vahendid dokumentidest koopiate tegemiseks.
 (2) Lõike 1 punktis 2 nimetatud riietusruumis peavad olema riidekapid Põllumajandusameti ametnike isiklike ja tööriiete hoidmiseks.
 (3) Lõike 1 punktis 3 nimetatud ruum peab olema avar, piisavalt valgustatud ja ventileeritav, punktis 6 nimetatud laoruumis kauba hoidmise korral peab olema tagatud, et ilmastik ei avalda kaubale kahjulikku mõju ning et säilib kauba ettenähtud säilitustemperatuur. Ruumide viimistlusmaterjal peab olema kergesti puhastatav ja desinfitseeritav.
 (4) Lõike 1 punktis 5 nimetatud territoorium ja punktis 6 nimetatud laoruum peavad võimaldama kauba mahalaadimist ja säilitamist kuni kaubast võetud kontrollproovide analüüsitulemuste selgumiseni.
 (5) Kontrollitoimingute tegemiseks kasutatavad tööpinnad, -vahendid ja seadmed peavad olema kergesti pestavad ja desinfitseeritavad ning ette valmistatud nii, et nende kasutamine ei mõjuta võetud proovi analüüsitulemusi.
 (6) Olenevalt Eestisse toimetatava kauba liigist ja juhul, kui on tagatud taimetervise järelevalve, ei pea piiripunkt vastama lõike 1 punktides 1, 5 või 6 sätestatud nõuetele.
 § 3. Piiripunktide loetelu
 (1) Kaupa on lubatud ühendusevälisest riigist Eestisse toimetada määruse lisas nimetatud piiripunktide kaudu. Taimetervise järelevalve alla kuuluv postisaadetis toimetatakse ühendusevälisest riigist Eestisse ASi Eesti Post klienditeeninduskeskuse kaudu, kus taimetervise kontrolli teeb Põllumajandusameti ametnik. Taimetervise kontrolli tegemise võimaldamiseks peab ASi Eesti Post klienditeeninduskeskus vastama § 2 lõike 1 punktis 3 sätestatud nõuetele.
 (2) Piiripunktide loetellu kandmiseks peab piiripunkt vastama määruse nõuetele ja seal peab olema võimalik teostada nõuetekohast taimetervise järelevalvet ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kauba üle.
 (3) Kauba puhul, mida on lubatud piiripunkti kaudu ühendusevälisest riigist Eestisse toimetada, võib piiripunktide loetelu muuta piiripunkti valdaja kirjaliku taotluse või Põllumajandusameti peadirektori ettepaneku alusel. Taotlust või ettepanekut menetletakse määrusega piiripunktide loetelust väljaarvamise ettepaneku menetlemiseks ettenähtud korras.
 § 4. Piiripunktide loetellu kandmine
 (1) Piiripunkti kandmiseks piiripunktide loetellu esitab piiripunkti valdaja Põllumajandusametile kirjaliku taotluse. Taotluses näidatakse ära piiripunkti valdaja nimi ja sidevahendite numbrid, piiripunkti asukoht ja aadress ning andmed piiripunktis kontrollitava kauba laadi, koguse, kaubasaadetiste arvu, pakendamisviisi, säilitamistingimuste või muude omaduste kohta. Kui piiripunkti valdajat esindab volitatud isik, näidatakse taotluses ära ka volitatud isiku nimi ja tema sidevahendite numbrid.
 (2) Taotlusele lisatakse järgmised piiripunktis järelevalve teostamise võimalusi kirjeldavad dokumendid ja andmed:
 3) andmed laoruumide mahutavuse ja seal tagatud säilitustemperatuuri kohta;
 4) andmed jäätmekäitluse korraldamise kohta.
 (3) Sõltuvalt Eestisse toimetatava kauba liigist ja laadist hindab Põllumajandusamet piiripunkti vastavust määruse nõuetele lõikes 1 nimetatud taotluse alusel, lõikes 2 nimetatud dokumentide ja andmete alusel ning piiripunktis kohapeal 30 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
 (4) Kui lõikes 3 nimetatud hindamise tulemusena selgub, et piiripunkt vastab määruse nõuetele, tunnistab Põllumajandusameti peadirektor piiripunkti oma otsusega nõuetekohaseks ning teavitab sellest taotlejat ja põllumajandusministrit kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (5) Põllumajandusminister esitab lõikes 4 nimetatud teate alusel koostatud õigusakti eelnõu ja selle juurde kuuluva materjali küsimuse otsustamiseks Vabariigi Valitsusele.
 (6) Kui lõikes 3 nimetatud hindamise tulemusena selgub, et piiripunkt ei vasta määruse nõuetele, tunnistab Põllumajandusameti peadirektor piiripunkti oma otsusega mittenõuetekohaseks. Otsuses näidatakse ära puudused, mille tõttu ei saa piiripunkti nõuetekohaseks tunnistada, ning otsuse ärakiri saadetakse taotlejale ja põllumajandusministrile kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (7) Uue hindamise läbiviimiseks esitab piiripunkti valdaja pärast puuduste kõrvaldamist Põllumajandusametile kirjaliku taotluse.
 § 5. Piiripunkti loetelust väljaarvamine
 (1) Piiripunkt arvatakse piiripunktide loetelust välja, kui:
 1) järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et piiripunkt ei ole nõuetekohane ja ettekirjutuses puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg on möödunud;
 2) piiripunkti valdaja on esitanud sellekohase taotluse põllumajandusministrile.
 (2) Lõike 1 punktis 1 nimetatud asjaolude ilmnemise korral teeb ametnik Põllumajandusameti peadirektorile ettepaneku tunnistada piiripunkt mittenõuetekohaseks.
 (3) Põllumajandusameti peadirektor tunnistab piiripunkti oma otsusega mittenõuetekohaseks 30 päeva jooksul lõikes 2 nimetatud ettepaneku tegemise päevast arvates ning teatab sellest taotlejale ja põllumajandusministrile kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (4) Põllumajandusminister esitab lõikes 3 nimetatud ettepaneku või lõike 1 punktis 2 nimetatud taotluse alusel koostatud õigusakti eelnõu ja selle juurde kuuluva materjali küsimuse otsustamiseks Vabariigi Valitsusele.
 § 6. Nõuded sihtkohtade kohta
 (1) Sihtkohas peavad olenevalt kontrollitava kauba liigist ja laadist olema kontrollitoimingute tegemiseks:
 1) inspekteerimislauaga ruum kauba läbivaatamiseks ja kontrollitoimingute tegemiseks, kusjuures ruum peab olema piisavalt avar, valgustatud ja ventileeritav;
 2) sooja ja külma vee kasutamise võimalusega ruum kontrollproovide ettevalmistamiseks ning proovide võtmisel kasutatavate abivahendite pesemiseks ja desinfitseerimiseks;
 3) eraldatud territoorium või laoruum kauba hoiustamiseks kuni kaubast võetud kontrollproovide analüüsitulemuste selgumiseni ning puhastatava või hävitatava kauba ajutiseks hoiustamiseks ning saastumiskahtlase kauba hoiustamiseks kuni kaubast võetud kontrollproovide analüüsitulemuste selgumiseni.
 (2) Sihtkohas peab olema tagatud:
 1) Põllumajandusameti ametnikule ligipääs kaubale ja vajaduse korral kauba teisaldamise võimalus;
 2) võimalus desinfitseerida kontrollitoimingute tegemiseks kasutatav ruum, tööpind ja transpordivahend, nii et nende kasutamine ei mõjuta võetud proovi analüüsitulemusi;
 3) võimalus hoida lõike 1 punktis 3 nimetatud territooriumil või laoruumis paiknevat saastumiskahtlast, saastumisohus või saastunud kaupa muust kaubast eraldi.
 § 7. Sihtkoha tunnustamine
 (1) Sihtkohana tunnustamist saab taotleda ainult tollilaole, tolliterminalile või hoiukohale, millele Maksu- ja Tolliamet on väljastanud tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa.
 (2) Tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa omanik esitab Põllumajandusametile kirjaliku taotluse, milles näidatakse ära:
 1) tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa omaniku nimi;
 2) tollilao, tolliterminali või hoiukoha asukoht ja aadress;
 3) tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa number;
 4) taimetervise eest vastutava isiku nimi;
 5) nende ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatavate taimede, taimsete saaduste ja muude objektide nimetused koos tariifse klassifikatsiooniga, millele taotletakse sihtkohas kontrollitoimingute tegemist.
 (3) Taotlusele lisatakse skeemid, plaanid ning kirjeldused ühendusevälisest riigist Eestisse toimetatava kaubasaadetise saastumiskahtlastest ja saastunud kaubasaadetistest eraldi ladustamise ja hoiustamise ning eraldamise võimaluse kohta kuni järelevalvetulemuste selgumiseni ja lõpliku otsuse tegemiseni.
 (4) Sõltuvalt Eestisse toimetatava kauba liigist ja laadist hindab Põllumajandusamet tollilao, tolliterminali või hoiukoha vastavust käesoleva määruse nõuetele nii lõikes 2 nimetatud taotluse alusel kui ka kohapeal 30 päeva jooksul taotluse saamise päevast arvates.
 (5) Kui lõikes 4 nimetatud hindamise tulemusena selgub, et tolliladu, tolliterminal või hoiukoht vastab määruse nõuetele, tunnistab Põllumajandusameti peadirektor sihtkoha oma otsusega nõuetekohaseks ning saadab otsuse ärakirja taotlejale ning Maksu- ja Tolliametile kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (6) Kui lõikes 4 nimetatud hindamise tulemusena selgub, et tolliladu, tolliterminal või hoiukoht ei vasta määruse nõuetele, tunnistab Põllumajandusameti peadirektor tollilao, tolliterminali või hoiukoha oma otsusega sihtkohana mittenõuetekohaseks. Otsuses näidatakse ära puudused, mille tõttu ei saa tolliladu, tolliterminali või hoiukohta sihtkohana nõuetekohaseks tunnistada, ning otsuse ärakiri saadetakse taotlejale kolme tööpäeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (7) Uue hindamise läbiviimiseks esitab tollilao, tolliterminali või hoiukoha valdaja pärast puuduste kõrvaldamist Põllumajandusametile uue taotluse.
 § 8. Sihtkoha tunnustamise otsuse peatamine ja kehtetuks tunnistamine
 (1) Sihtkoha tunnustamise otsus peatatakse, kui:
 1) Põllumajandusamet on järelevalve käigus kindlaks teinud, et sihtkoht ei ole nõuetekohane, ning puuduste kõrvaldamiseks määratakse tähtaeg;
 2) Maksu- ja Tolliamet peatab tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa kehtivuse.
 (2) Sihtkoha tunnustamise otsus tunnistatakse kehtetuks, kui:
 1) järelevalve käigus on kindlaks tehtud, et sihtkoht ei ole nõuetekohane, ja ettekirjutuses puuduste kõrvaldamiseks antud tähtaeg on möödunud;
 2) tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa omanik on esitanud sellekohase taotluse Põllumajandusametile;
 3) Maksu- ja Tolliamet tunnistab tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa kehtetuks.
 (3) Kui Maksu- ja Tolliamet peatab tollilao, tolliterminali või hoiukoha pidamise loa kehtivuse või tunnistab loa kehtetuks, teavitab ta sellest Põllumajandusametit viivitamata, kuid hiljemalt kolme päeva jooksul otsuse tegemise päevast arvates.
 (4) Põllumajandusamet teavitab sihtkoha tunnustamise otsuse kehtetuks tunnistamise või peatamise otsusest sihtkoha valdajat viivitamata, kuid hiljemalt kolme päeva jooksul otsuse tegemise päevast või Maksu- ja Tolliametilt asjakohase otsuse saamise päevast arvates.
 Määrust rakendatakse 1. jaanuarist 2006. a.
 1 Nõukogu direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.07.2000, lk 1–112), muudetud direktiividega 2001/33/EÜ (EÜT L 127, 9.05.2001, lk 42–44), 2002/28/EÜ (EÜT L 77, 20.03.2002, lk 23–25), 2002/36/EÜ (EÜT L 116, 3.05.2002, lk 16–26), 2002/89/EÜ (EÜT L 355, 30.12.2002, lk 45–60), 2003/22/EÜ (ELT L 78, 25.03.2003, lk 10–11), 2003/47/EÜ (ELT L 138, 5.06.2003, lk 47–48), 2003/116/EÜ (ELT L 321, 6.12.2003, lk 36–40), 2004/31/EÜ (ELT L 85, 23.03.2004, lk 18–23), 2004/70/EÜ (ELT L 127, 29.04.2004, lk 97–103), 2004/102/EÜ (ELT L 309, 6.10.2004, lk 9–25), 2005/15/EÜ (ELT L 56, 2.03.2005, lk 12–13), 2005/16/EÜ (ELT L 57, 3.03.2005, lk 19–22), 2005/77/EÜ (ELT L 296, 12.11.2005, lk 17), 2006/14/EÜ (ELT L 34, 7.02.2006, lk 24–25), 2006/35/EÜ (ELT L 88, 25.03.2006, lk 9–12), 2007/41/EÜ (ELT L 169, 29.06.2007, lk 51–52), 2008/64/EÜ (ELT L 168, 28.06.2008, lk 31–35), 2008/109/EÜ (ELT L 319, 29.11.2008, lk 68–70), 2009/7/EÜ (ELT L 40, 11.02.2009, lk 12–18), 2009/118/EÜ (ELT L 239, 10.09.2009, lk 51–54), 2009/143/EÜ (ELT L 318, 4.12.2009, lk 23–24), 2010/1/EL (ELT L 7, 12.01.2010, lk 17–20), 2014/19/EL (ELT L 38, 07.02.2014, lk 30–31), 2014/78/EL (ELT L 183, 24.06.2014, lk 23–48), 2014/83/EL (ELT L 186, 26.06.2014, lk 64–71 ning määrustega (EÜ) nr 806/2003 (ELT L 122, 16.05.2003, lk 1–35) ja (EÜ) nr 882/2004 (ELT L 165, 30.04.2004, lk 1–141), komisjoni direktiiv 98/22/EÜ, milles sätestatakse miinimumnõuded kolmandatest riikidest toodavate taimede, taimsete saaduste ja muude toodete fütosanitaarkontrolli tegemiseks ühenduses mujal kui sihtkohas asuvates kontrollpunktides (EÜT L 126, 28.04.1998, lk 26–28).
 [RT I, 18.03.2015, 1 - jõust. 21.03.2015]
 Lisa Ühendusevälisest riigist Eestisse taime, taimse saaduse ja muu objekti toimetamiseks ettenähtud piiripunktide loetelu


text:
Siiri Johanna ”Äitee” Rantanen (o.s. Lintunen; s. 14. joulukuuta 1924 Tohmajärvi) on suomalainen maastohiihtäjä, joka sai urallaan kolme olympiamitalia ja viisi MM-mitalia. Talviolympialaisissa 1956 hän oli voittamassa viestin olympiakultaa. Rantanen edusti uransa parhaat vuodet Lahden Hiihtoseuraa ja hiihti arvokisamitalien lisäksi muun muassa 11 Suomen mestaruutta. Hänet valittiin neljä kertaa Vuoden naisurheilijaksi ja uran jälkeen Suomen urheilun Hall of Fameen. Rantanen on vanhin elossa oleva suomalainen olympiaurheilija.
 Nuoruus
 Siiri Lintunen syntyi Tohmajärvellä, ja hänen vanhempansa olivat maanviljelijä Juho Lintunen ja emäntä Anna Puustinen. Sodan takia perhe lähti itärajan tuntumasta evakkoon.
 Ura
 Kilpauran alku
 Rantanen aloitti hiihtouransa Wärtsilän Teräksessä ja sai ensimmäisen hiihtopalkintonsa vuonna 1944 Teräksen järjestämästä kansallisesta kilpailusta. Vuoden 1946 SM-kilpailut olivat ensimmäiset, joihin Rantanen osallistui. Hän sijoittui 10 kilometrillä 12:nneksi. Rantanen hiihti 1951 Tyyne Widemanin jälkeen toiseksi Ruotsin hiihtokilpailuissa Sundsvallissa 10 kilometrillä.
 Olympia- ja maailmanmestaruusmitalit
 Rantanen edusti parhaimmat kilpavuotensa Lahden Hiihtoseuraa. Naisten hiihto hyväksyttiin vuoden 1952 talviolympialaisiin. Naiset hiihtivät tuolloin vain 10 kilometriä, mutta neljä vuotta myöhemmin mukana oli myös viestihiihto. Oslon olympialaisissa naisten 10 kilometrillä Suomi otti kolmoisvoiton. Rantanen sijoittui kolmanneksi Lydia Widemanin ja Mirja Hietamiehen jälkeen.
 Hiihdon MM-kilpailuissa 1954 Rantanen sijoittui hopealle sekä 10 kilometrillä että viestissä. Cortinan olympialaisissa 1956 Rantanen oli voittamassa Sirkka Polkusen ja Mirja Hietamiehen kanssa viestin olympiakultaa. Rantanen hiihti 3x5 kilometrin viestin ankkuriosuuden. Hän ratkaisi kultamitalin, kun hän onnistui ottamaan kuusi sekuntia ennen matkaan lähteneen Neuvostoliiton ankkurin Radja Jerošinan kiinni ja ohittamaan hänet viimeisessä nousussa. Rantanen hiihti olympialaisissa myös 10 kilometrin kilpailun, jossa hän sijoittui viidenneksi.
 Hiihdon MM-kilpailuissa 1958 Rantanen voitti hopeaa viestissä ja pronssia 10 kilometrillä. Lahden järjestämissä kilpailuissa Rantanen tavoitteli tosissaan 10 kilometrin maailmanmestaruutta, mutta hän jäi suksien epäonnistuneen voitelun takia pronssille. Squaw Valleyn olympialaisissa 1960 hän oli viestihiihdossa pronssilla, samoin MM-kilpailuissa 1962.
 Kilpauralta kuntourheilijaksi
 Rantanen edusti uransa viimeiset vuodet Pertunmaan Ponnistajia. Hän oli talvella 1962 kieltäytynyt edustamasta LHS:n viestijoukkuetta SM-kilpailuissa. Seuran muut hiihtäjät olivat toivoneet Rantasen antavan heille mahdollisuuden hiihtää joukkueessa. Rantanen suostui tähän, sillä hän tiesi voittavansa mitaleja muilta matkoilta. LHS voitti viestihiihton, mutta seura määräsi silti Rantasen kilpailukieltoon. Hän erosi tämän jälkeen lahtelaisseurasta ja siirtyi Pertunmaan Ponnistajiin.
 Rantanen voitti urallaan yhteensä 11 suomenmestaruutta. Lisäksi kovakuntoinen ja monipuolisesti harjoitellut Rantanen voitti 1960-luvulla suomenmestaruuden myös maastojuoksussa ja maantiepyöräilyssä. Vuoden naisurheilijaksi hänet valittiin 1954, 1956, 1958 ja 1959.
 Rantanen hiihti kilpaa pitkään, sillä hän osallistui vielä vuoden 1969 SM-kilpailuihin. 44-vuotias Rantanen sijoittui 5 kilometrillä seitsemänneksi. Hän palasi kilpakuntoilijana radalle, kun 75 kilometriä pitkä Finlandia-hiihto aloitettiin 1970-luvun puolivälissä. Rantanen oli Finlandia-hiihdon nopein nainen sekä 1976 että 1977, jolloin hän oli jo 52-vuotias. Hän hiihti viimeisen täysmittaisen Finlandiansa 71-vuotiaana vuonna 1996.
 Rantasesta ilmestyi syksyllä 2020 Docendon kustantama, Jari Porttilan ja Osmo Kärkkäisen kirjoittama elämäkertakirja Äitee – Siiri Rantasen tarina.
 Vuonna 2021 valmistui Ylelle Jani Walleniuksen ohjaama ja Promedia Finlandin tuottama tv-ohjelma Äitee - Sisulla voittoon, joka kertoi naishiihdon historiasta ja Siiri Rantasesta.
 Rantasen vasen jalka jouduttiin tammikuussa 2021 amputoimaan verenkiertohäiriöiden vuoksi.
 Vuonna 2022 julkaistaan Jani Walleniuksen ohjaama pitkä dokumenttielokuva Rantasesta.
 Perhe ja ammatti
 Siiri Rantanen oli naimisissa varastonhoitaja Kalervo "Kalle" Rantasen kanssa (k. 2004). Heillä on kaksi lasta, vuonna 1946 syntynyt Martti ja vuonna 1949 syntynyt Aarre. Rantanen sai lisänimensä ”Äitee”, sillä hän oli 1950-luvulla jo perheenäiti, mikä oli tuohon aikaan naisurheilussa poikkeuksellista. Työuransa Rantanen teki huonekaluverhoilijana.
 Tunnustukset
 Lahden kaupunginhallitus myönsi hänelle 1. marraskuuta 1995 Lahti-mitalin numero 35. Vuonna 2000 hän sai Pro Urheilu -tunnustuspalkinnon. Vuonna 2009 Rantaselle myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi. Rantanen valittiin 2012 Suomen urheilun Hall of Fameen, ja vuonna 2017 hänet palkittiin Suomen urheilugaalassa Elämänura-palkinnolla.
 Vuonna 2015 hän sai täyden urheilijaeläkkeen ensimmäisenä Suomessa. Rantanen hiihti 92-vuotiaana kunniakierroksen Lahden MM-kisoissa 2017.
 Lähteet
 Viitteet
 Aiheesta muualla
 Ylen Elävä arkisto: Edström jätti ”Äiteen” kakkoseksi (1956)
 Ylen Elävä arkisto: Äiteelle MM-pronssia (1958)
 Suomalaiset maastohiihtäjät
 Suomalaiset olympiavoittajat
 Suomalaiset amputoidut henkilöt
 Vuonna 1924 syntyneet
 Elävät henkilöt
 Seulonnan keskeiset artikkelit


text:
Is é Béarla na hAlban nó an Béarla Albanach an cineál Béarla a shaothraítear go hoifigiúil in Albain. Ba chóir gan é a thógáil in ainriocht na hAlbainise, ar a ndearctar mar theanga ar leith, cé nach bhfuil aici ach ról na canúna i sochaí na hAlban. Maidir leis an mBéarla a chleachtaítear in Albain, is ionann, beagnach, é agus Béarla caighdeánaithe na Bainríona, cé go n-úsáidtear focail áitiúla - téarmaí dlí agus focail iasachta ón Albainis - go minic sna meáin chumarsáide in Albain.
 Focail tipiciúla Albanacha iad outwith (in áit outside), pinkie a chiallaíonn "an mhéar bheag", wee in áit tiny sa chiall "beag bídeach". Sampla de na téarmaí dlí nach n-úsáidtear ach in Albain is ea é proven (in áit proved) san abairtín not proven.
 Tagairtí
 Teangacha na hAlban
 An Béarla


type: contracts

text:
 25.6.2009
 FI
 Euroopan unionin virallinen lehti
 L 162/36
 ETA:n SEKAKOMITEAN PÄÄTÖS
 N:o 54/2009,
 tehty 24 päivänä huhtikuuta 2009,
 ETA-sopimuksen liitteen XXI (Tilastot) muuttamisesta
 ETA:n SEKAKOMITEA, joka
 ottaa huomioon Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan talousalueesta tehdyn sopimuksen tarkistamisesta tehdyllä pöytäkirjalla, jäljempänä ’sopimus’, ja erityisesti sen 98 artiklan,
 sekä katsoo seuraavaa:
 (1)
 Sopimuksen liite XXI muutettiin 17 päivänä maaliskuuta 2009 tehdyllä ETA:n sekakomitean päätöksellä N:o 38/2009 (1).
 (2)
 Jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta 9 päivänä heinäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 762/2008 (2) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (3)
 Väestö- ja asuntolaskennoista 9 päivänä heinäkuuta 2008 annettu Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 763/2008 (3) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (4)
 Tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 täytäntöönpanosta 30 päivänä syyskuuta 2008 annettu komission asetus (EY) N:o 960/2008 (4) olisi otettava osaksi sopimusta.
 (5)
 Asetuksella (EY) N:o 762/2008 kumotaan neuvoston asetus (EY) N:o 788/96 (5), joka on otettu osaksi sopimusta ja joka näin ollen olisi poistettava sopimuksesta,
 ON PÄÄTTÄNYT SEURAAVAA:
 1 artikla
 Muutetaan sopimuksen liite XXI seuraavasti:
 1.
 Korvataan 25d kohta (neuvoston asetus (EY) N:o 788/96) seuraavasti:
 ”32008 R 0762: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 762/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, jäsenvaltioiden vesiviljelyä koskevien tilastojen toimittamisesta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 788/96 kumoamisesta (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 1).”.
 2.
 Lisätään 18x kohdan (neuvoston asetus (EY) N:o 362/2008) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”18y.
 32008 R 0763: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EY) N:o 763/2008, annettu 9 päivänä heinäkuuta 2008, väestö- ja asuntolaskennoista (EUVL L 218, 13.8.2008, s. 14).
 Tätä sopimusta sovellettaessa asetuksen säännöksiä koskee seuraava mukautus:
 EFTA-valtioita ei sido asetuksessa vaadittu tietojen alueellinen erittely.”.
 3.
 Lisätään 28c kohdan (komission asetus (EY) N:o 847/2007) jälkeen kohta seuraavasti:
 ”28d.
 32008 R 0960: Komission asetus (EY) N:o 960/2008, annettu 30 päivänä syyskuuta 2008, tietoyhteiskuntaa koskevista yhteisön tilastoista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 808/2004 täytäntöönpanosta (EUVL L 262, 1.10.2008, s. 6).”.
 2 artikla
 Asetusten (EY) N:o 762/2008, (EY) N:o 763/2008 ja (EY) N:o 960/2008 islanniksi ja norjaksi laaditut tekstit, jotka julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-täydennysosassa, ovat todistusvoimaisia.
 3 artikla
 Tämä päätös tulee voimaan 25 päivänä huhtikuuta 2009, jos kaikki sopimuksen 103 artiklan 1 kohdan mukaiset ilmoitukset on tehty ETA:n sekakomitealle (6).
 4 artikla
 Tämä päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisen lehden ETA-osastossa ja ETA-täydennysosassa.
 Tehty Brysselissä 24 päivänä huhtikuuta 2009.
 ETA:n sekakomitean puolesta
 Puheenjohtaja
 Alan SEATTER
 (1) EUVL L 130, 28.5.2009, s. 33.
 (2) EUVL L 218, 13.8.2008, s. 1.
 (3) EUVL L 218, 13.8.2008, s. 14.
 (4) EUVL L 262, 1.10.2008, s. 6.
 (5) EYVL L 108, 1.5.1996, s. 1.
 (6) Valtiosäännön asettamista vaatimuksista ei ole ilmoitettu.


jurisdiction: US

text:
 I
 One Hundred Twelfth Congress of the United States of America At the First SessionBegun and held at the City of Washington on Wednesday, the fifth day of January, two thousand and eleven
 H. R. 2149
 AN ACT
 To designate the facility of the United States Postal Service located at 4354 Pahoa Avenue in Honolulu, Hawaii, as the Cecil L. Heftel Post Office Building.
 1.Cecil L. Heftel Post Office Building
 (a)DesignationThe facility of the United States Postal Service located at 4354 Pahoa Avenue in Honolulu, Hawaii, shall be known and designated as the Cecil L. Heftel Post Office Building.
 (b)ReferencesAny reference in a law, map, regulation, document, paper, or other record of the United States to the facility referred to in subsection (a) shall be deemed to be a reference to the Cecil L. Heftel Post Office Building.
 Speaker of the House of Representatives.Vice President of the United States and President of the Senate.


type: caselaw

text:
3.8.2015
 DA
 Den Europæiske Unions Tidende
 C 254/4
 Anmodning om præjudiciel afgørelse indgivet af Vrhovno sodišče Republike Slovenije (Slovenien) den 22. april 2015 — Marjan Kostanjevec mod F&S LEASING, G.m.b.H.
 (Sag C-185/15)
 (2015/C 254/05)
 Processprog: slovensk
 Den forelæggende ret
 Vrhovno sodišče Republike Slovenije
 Parter i hovedsagen
 Sagsøger: Marjan Kostanjevec
 Sagsøgt: F&S LEASING, G.m.b.H.
 Præjudicielle spørgsmål
 1)
 Skal begrebet modkrav i artikel 6, nr. 3, i forordning nr. 44/2001 (1) fortolkes således, at det også omfatter et krav, som fremsættes i form af modkrav i henhold til national lovgivning, efter at en dom, der er afsagt i en procedure om sagsøgtes hovedkrav og der er blevet endelig og eksigibel, under en kassationsankesag er blevet ophævet, og samme sag er blevet hjemvist til førsteinstansretten til fornyet behandling, men sagsøgeren i sit modkrav baseret på uberettiget berigelse har anmodet om tilbagebetaling af det beløb, som sagsøgeren er blevet pålagt at betale i kraft af den dom, som er blevet afsagt i proceduren om sagsøgtes hovedkrav og efterfølgende er blevet ophævet?
 2)
 Skal begrebet »sager om forbrugeraftaler« i artikel 15, stk. 1, i forordning [udelades] nr. 44/2001 fortolkes således, at det også omfatter den situation, hvor en forbruger iværksætter et søgsmål, hvormed vedkommende gør et krav gældende baseret på uberettiget berigelse i form af modkrav i henhold til national lovgivning, som har tilknytning til hovedkravet, idet hovedkravet derimod angår en tvist om en forbrugeraftale i henhold til den nævnte bestemmelse i forordning [udelades] nr. 44/2001, og hvormed sagsøgeren (forbrugeren) har anmodet om tilbagebetaling af et beløb, som sagsøgeren er blevet pålagt at betale i kraft af en dom, der er afsagt i en procedure om sagsøgtes hovedkrav og (efterfølgende) er blevet ophævet, og således tilbagebetaling af beløb, der udspringer af en sag om forbrugeraftaler?
 3)
 Hvis kompetencen i det ovenfor beskrevne tilfælde ikke kan baseres på reglerne om kompetence med hensyn til modkrav eller reglerne om kompetence i sager om forbrugeraftaler:
 a)
 Skal begrebet »sager om kontraktforhold« i artikel 5, nr. 1, i forordning nr. 44/2001 fortolkes således, at det også omfatter det søgsmål, hvormed sagsøgeren gør et krav gældende baseret på uberettiget berigelse, men som fremsættes i form af modkrav i henhold til national lovgivning, som har tilknytning til sagsøgtes hovedkrav, idet hovedkravet angår kontraktforholdet mellem parterne, og hvor genstanden for kravet baseret på uberettiget berigelse udgøres af tilbagebetaling af det beløb, som sagsøgeren er blevet pålagt at betale i kraft af en dom, der er afsagt i en procedure om sagsøgtes hovedkrav og (efterfølgende) er blevet ophævet, og således tilbagebetaling af beløb, der udspringer af en sag om kontraktforhold?
 Såfremt det foregående spørgsmål besvares bekræftende:
 b)
 Skal kompetencen baseret på opfyldelsesstedet i overensstemmelse med artikel 5, nr. 1, i forordning nr. 44/2001 da i det ovenfor omhandlede tilfælde vurderes på baggrund af reglerne om opfyldelse af forpligtelser, der udspringer af et krav baseret på uberettiget berigelse?
 (1) Rådets forordning (EF) nr. 44/2001 af 22.12.2000 om retternes kompetence og om anerkendelse og fuldbyrdelse af retsafgørelser på det civil- og handelsretlige område (EFT L 12 af 16.1.2001, s. 1).