text:
Võru (võru keeles Võro, saksa keeles Werro) on linn Eesti kaguosas, Võru maakonna haldus- ja majanduskeskuseks. Linna pindala on 14 km2 ja elanikke oli 2019. aasta seisuga 11 859. Võrus räägitakse peamiselt eesti ja võru keelt.
 Võru kaitsepühak on püha Jüri, kelle nime kannab ka Võru peatänav.
 Võru linnapea on Anti Allas sotsiaaldemokraatlikust erakonnast. Abilinnapead on samast parteist Sixten Sild ja Toomas Sarapuu.
 Nimi
 Kuna läbi praeguse Võru linna voolas Võro oja, siis saigi linn oja nime.
 Arvatakse, et ojanimi Võro on kas järvenime Verojärvi sekundaarnimi, hämardunud tähendusega sõna võra~võre~võro, mille tuletiseks on ka võreng, või Verijärve nime esisilbi e mõjul muutunud viro-hüdronüüm.
 Linnavalitsemine ja -haldus
 vt. Võru linnavolinike loend 1919, 1921, 1934, 1939
 Sümboolika
 Võru linn sai vapi 1788. aastal. Sellel on kujutatud kuuske kuldsel pinnal. Keiserlikus ukaasis on märge, et linna vapile lisati kuusk seetõttu, et nimetatud puu on sealsele maastikule väga iseloomulik. 1864. ja 1866. aastal senatile esitatud Võru linna vapi kujutised on samasugused kui varasem vapp. Eesti Vabariigi ajal kasutati ajaloolist vappi – kuuske kuldsel põhjal. 17. detsembril 1937 kiideti vapp linnavolikogu koosolekul heaks, sest muudetud oli vaid vapikilbi kuju. Vapi värvid võeti ka lipule: kollane – roheline – kollane.
 Võrul on ka logo, mille autor on kunstnik Katre Lember. Logo kujutab Võru linna ümbritsevat looduskeskkonda, milleks on "mägine maa, sügavad järved ja parasjagu päikest". Võru tunnuslause on "Üts ummamuudu liin". Selle soovituslik kasutus eesti keeles on "Üks isemoodi linn". Tunnuslause on inglise keeles "A bit different".
 Rahvastik
 Rahvastik on Võrusse tulnud enamasti ajalooliselt Võrumaalt, mistõttu suurem osa linna elanikkonnast on eestlased: 1934. aastal 91,1% (venelasi 3,2, sakslasi 2,7%), 2000. aastal 90,2% (venelasi 7,5%). Nõukogude okupatsiooni ajal oli eestlaste osatähtsus väiksem, näiteks 1979. aastal 83,2% (venelasi 14,2, ukrainlasi 1,5%).
 Kultuur
 Võru kultuuri seostatakse võru keele, folkloori ja laulupidudega. Tänapäeval on Võrus mitu kultuuriasutust, kes korraldavad kultuuriüritusi ning edendavad võro keelt ja üldist kultuurielu.
 Võru kultuur seostub seal 1833‒1877 elanud ja arstina ametis olnud Friedrich Reinhold Kreutzwaldiga. Võrus kirjutas ta ka eesti rahvuseepose "Kalevipoeg". Kreutzwaldile kuulunud valdustes asub tänapäeval memoriaalmuuseum. Tamula kaldal seisab Lauluisale pühendatud mälestussammas, mille autor on Amandus Adamson.
 Vaatamisväärsusi
 Vabadussõjas langenute kalmistu ja mälestussammas Võru surnuaias
 Parvlaeva Estonia katastroofis hukkunute mälestusmärk
 Skulptuur "Seapere", autor on Tauno Kangro ja pronksi valas selle Bruno Kadak.
 Skulptuur "Elujõud", autor kunstnik Peeter Leinbocki.
 Rippsild Tamula järve põhjanurgas Roosisaarele.
 Roosisaarel silla läheduses muinsuskaitse all olev kiviaja asulakoht (Tamula asulakoht).
 Võru Katariina kirik (1793) ja Võru Suurkannataja Ekaterina kirik (1806) – arhitektuurimälestised Võru kesklinnas.
 Arteesia kaev Võru-Kubijal Kubija järve ääres – arteesia basseini survelised veed väljuvad mitmesaja meetri sügavuse puuraugu kaudu maapinnale.
 Võru Tamula ranna promenaad (2009)
 Asutused
 Võru Kannel on 1881. aastal Eesti esimeste seltside reas asutatud laulu- ja mänguselts. Tänapäevaks on Võru Kannel kujunenud peamiseks Võru linna ja maakonna multifunktsionaalseks kultuurikeskuseks. Sihtasutusele Võru Kannel kuuluvad
 2000 inimest mahutav Kandle aed,
 387 istekohaga teatri- ja kinosaal,
 250 istekohaga kontserdisaal.
 Võru keele uurimise ja arendamisega tegeleb riiklik teadus- ja arendusasutus Võru Instituut. Instituut korraldab võru keele ja kultuuri õpetamist, õpetajate ettevalmistust, teaduskonverentse ning osaleb võrukeelsete multifilmide ja arvutimängude tootmises.
 Muid kultuuriasutusi
 Kunstisalong Avatud Ateljee
 Võru Linnagalerii
 Vendade Kriisade memoriaalmuuseum ehk Orelimuuseum
 Vana-Võromaa Kultuurikoda – Võrumaa muuseum
 Muuseum-teemakoda Inglite Kodu
 Võru Kunstikool
 Üritused
 Igal aastal toimub Võrus pärimustantsufestival, kohvikutepäev ja suur kohaliku toidu laat Uma Mekk. Augustis korraldatakse suurejooneliselt linna aastapäeva, kus kuulutatakse välja linna aukodanik. Iga kolme aasta tagant korraldatakse võrukeelne laulu- ja rahvaüritus Uma Pido.
 Meedia
 Võrumaa peamine päevaleht on Võrumaa Teataja, mille peatoimetaja on Kalev Annom. Samuti antakse Võrus välja Lõunalehte, Lõunaeestlast, Võru Linna Lehte ja võrukeelset Uma Lehte. Võrus asutati ka raadio Ring FM, ent nüüdseks on see stuudio kolinud Tartusse ja Tallinna.
 Religioon
 Võrus on esindatud järgmised konfessioonid: EELK Võru Katariina kogudus, EAÕK Võru Suurkannataja Ekaterina kogudus, Võru Elupuu kogudus, EEVL Täisevangeelne Võru Hosianna kogudus, Päästearmee Võru korpus, Seitsmenda Päeva Adventistide Võru kogudus, Võru Baptisti kogudus, Võru Püha Timoteose kogudus, Võru Jehoova tunnistajate kogudus.
 Loodus
 Kliima
 Selles jaotises on kasutatud Eesti Meteoroloogia ja Hüdroloogia Instituudi (EMHI) Võru meteoroloogiajaama andmeid, mis asub Võrus Vilja tänaval. Meteoroloogiajaamas hakati ilmavaatlusi tegema 1868. aastal, fenoloogilisi vaatlusi alustati 1949. aastal ning süsteem automatiseeriti 2003. aastal.
 Perioodil 1981–2010 oli Võru jaamas mõõdetud aasta keskmiseks õhutemperatuuriks 6,1 °C, Eesti keskmine samas vahemikus oli 6,0 °C. Registreeritud absoluutne maksimumtemperatuur oli +35,6 °C, mis on ühtlasi ka kogu Eesti absoluutne maksimum. Absoluutseks miinimumtemperatuuriks mõõdeti −35,8 °C. Veebruari keskmine õhutemperatuur oli −5,1 °C ja juulis 18,0 °C.
 Aasta keskmine sademete hulk nimetatud perioodil on olnud 665 mm, Eestis samal ajal on keskmine sademete hulk olnud 672 mm. Maksimaalne ööpäevas registreeritud sademehulk on 130,8 mm.
 Keskmine tuule kiirus perioodil 1981–2010 oli 2,6 m/s, maksimaalne aga 24 m/s (86 km/h). Päikesepaistet esines aastas keskmiselt 1659,0 tundi. Veebruari keskmine päiksepaiste kestus oli 57,5 tundi ja juulis 271,5 tundi.
 Veestik
 Linna territooriumil paikneb kolm järve: Tamula järv (231,3 ha), Kubija järv (15,9 ha) ja Kubija Veskijärv (1,7 ha). Tamula järvest on väikese Vahejõe kaudu olemas ühendus Vagula järvega. Loodest ja põhjast piirab linna Võhandu jõgi.
 Linna loode- ja põhjapiiriks on samuti veekogud: Vahejõgi (ühendab Tamula ja Vagula järve), Võhandu jõgi ja Koreli oja. Veekogud moodustavad umbes 19% Võru pindalast.
 Tamula järves, mis saab alguse Võhandu jõest, domineerivad kalaliikidest enamjaolt latikas, ahven ja särg. Üsna palju leidub ka haugi, kiiska ja koha. Koha võib kasvada järves kuni kümnekiloseks.
 Geoloogiline ehitus
 Võru valdavalt tasast ala eraldab põhjas kagu-loodesihiline Koreli oja org, seal on ühtlasi ka linna madalaim koht 69 m üle merepinna, raudteest lõuna suunas ulatub Kubija lainjas männimetsaga kattunud liivik 89 m üle merepinna. Võru linn asub Võru-Hargla nõos, olles piiratud lõunast Haanja kõrgustikuga ja põhjast Ugandi lavamaaga.
 Ugandi lavamaad ja Haanja kõrgustikku eraldav ida-läänesuunaline Võru orund lõikub sügavale aluspõhja kivimitesse, kus settekihi paksus ulatub 60–80 meetrini või enamgi, lõuna poolt Võru orundisse suubuvas Kütiorus on Noodasjärvest lõuna pool mõõdetud pinnakattesetete paksuseks üle 150 m. Võru ümbruses, liivakiviplatool, ulatub pinnakattesetete paksus mõnest meetrist paarikümne meetrini, mattunud orgudes kuni saja meetrini. Võru alal pinnakattes esineb setetena lisaks moreenile ja kruusale turvast ja järvemuda.
 Võru asub Kesk-Devoni ladestul ning kristalne aluskord asub 500 m sügavusel merepinnast. Lisaks on Võru lähedal (Munamäel ja Väimelas) puuritud 1950. aastatel 2 puurauku Nõukogude Liidu nafta-gaasi otsingute ja hüdrogeoloogiliste uuringute raames.
 2019. aasta 27. oktoobri torm
 25. oktoobril 2019 andis Riigi Ilmateenistus eelseisvaks nädalavahetuseks II astme tormihoiatuse. 27. oktoobri hommikul jõudis Rootsi rannikule madalrõhutsüklon, mis liikus päeval Eesti kohale ning muutus järk-järgult tugevamaks. Erakordse jõulisuse põhjuseks oli järjest enam suurenev kontrast keerise lõunaserva mööda liikunud sooja ja Läänemere kohal põhjakaarest alguse saanud külma sissetung.
 Tormi tagajärjel sai kõige enam kahjustada Võru piirkond. Toona registreeritud maksimaalsed tuuleiilid 26,1 m/s on viimase 50 aasta kõige tugevamad tuulepuhangud. Võrreldav torm oli 22. detsembril 1971, siis puhus tuul puhanguti 25 m/s. II astme torm lennutas Võru alajaamas seadmetele selle hoone plekk-katuse tükke, mis jättis kogu linna kaheksaks tunniks elektrita.
 Üks piirkonna suuremaid elektritarbijaid, Valio Võru piimatööstus, pidi peaaegu 10-tunnise tootmisseisaku tõttu hävitama 50 000 euro väärtuses toodangut.
 Linnaehitus ja arhitektuur
 Linnaehitus
 Võru esimene linnaplaan jõustus 1785. aastal. Võru on Paldiski kõrval üks Eesti kõige korrapärasema planeeringuga linnu. Linnaosad on Kesklinn, Võrusoo ja Kubija, asumid Võrukivi, Liitva ja Nöörimaa. Kõige tihedam on korrapärase ristküliku- või ruudukujulise tänavavõrgustikuga Kesklinn. See jääb Tamula järve, Roosi tänava, Koreli oja, Räpina maantee ja Paju tänava vahele. Kesklinnas asuvad olulised haldus- ja kultuuriasutused ning suurem osa äridest. Selle tuumik on võetud muinsuskaitse alla, tema äärekvartalid moodustavad muinsuskaitseala kaitsevööndi. Kesklinnast loodes, Antsla maantee ääres asuvad Võrukivi ja Liitva on peamiselt väikeelamutega asumid. Vanema, 1960. aastatel planeeritud Võrukivi teke on seotud samanimelise tellisetehasega (praegu Võrukivi OÜ).
 Nöörimaa linnaosa paikneb Kesklinnast kirdes Koreli oja ja Kolaoja vahel. See on 1970. aastate II poolel ja 1980. aastatel ehitatud elurajoon. Vilja tänavast lõunas asub Võru suurim viiekorruseliste sektsioonelamute rühm, eramud paiknevad põhja suunas. Kagus, Räpina maantee ääres, on Nöörimaa kokku kasvanud Võrusoo tööstuspiirkonnaga. Võrusooks kutsutakse Tamula idakalda, Räpina maantee, linna idapiiri ja raudtee vahelist ebaühtlase planeeringuga territooriumi. Seal asub peamine osa linna transpordirajatistest ja tööstus-, ehitus- ja laondusettevõtetest (eeskätt Räpina maantee ja Pika tänava ääres) ning mitu erineva hoonestustiheduse ja vanusega elurajooni (vanim lõunas Võru raudteejaama lähistel). Nende keskel paikneb ligemale veerandit linnaosa pindalast katab liigniiske ja võsastunud ala (sellest tuleneb Võrusoo nimi). Raudteest lõuna suunas paiknev Kubija on metsarikas elu- ja puhkerajoon, mille piires on ka Võru kalmistu, hotell-turismikeskus ning Kuperjanovi Üksik-jalaväepataljoni Taara sõjaväelinnak. Viimane on loovutanud osa maad Kubija uusimale, 1990. aastatel rajatud Taara eramuasumile. Võru arenes Eesti oludes keskmise suurusega linnaks 1960. aastatel, kui väikerajoonide kaotamisega suurenes tema hallatav ala ning rajati uusi suurvabrikuid (Võru Gaasianalüsaatorite Tehas, Võru Piimakombinaat) ja laiendati vanu.
 Arhitektuur
 Linnaväljak
 Võru keskväljak (tuntud ka kui Seminari väljak) on linna ajalooline süda, kust avanevad vaated Võru ajaloolistele hoonetele. Väljak on kujundatud tänapäevaseks urbanistlikus stiilis linnaruumiks, mille keskmesse jääb linnasüdame melu koos aktiivse ajaveetmise võimalustega. Arhitektuurses lahenduses ja linnamööbli disainis on kasutatud võru (ringi) motiive. Taastatud ajalooline keskväljak avati 2019. aasta juunis.
 Väljaku suurus koos tänavaruumiga on 18 757 ruutmeetrit. Väljaku idee autor on Villem Tomiste ja see valmis koostöös arhitektuuriprogrammiga "Hea avalik ruum". Võru linna linnaväljaku muudab omapäraseks suurtel ratastel linnamööbel, mida saab vastavalt vajadusele liigutada.
 Kirikud
 Võru Katariina kirik
 Vana-Võromaa kreisi asutaja Venemaa keisrinna Katariina II nimipühakule Aleksandria Katariinale pühendatud kirik. See asub Võru linna keskväljaku kõrval. Kiriku juurest mööda Katariina alleed
 liikudes jõuab välja Tamula järve promenaadile. Stiililt on kirik hilisbarokne koos tugevate varaklassitsistlike elementidega. Ühelöövilise, suurte kaarakendega kirikuhoone projekteeris Riia arhitekt Christoph Haberland. Kirikus on vendade Kriisade 1913. aastal ehitatud orel.
 Katariina kirikut saab külastada pühapäeviti jumalateenistuste ajal või kokkuleppel.
 Võru Ekaterina kirik
 Kiriku ehitamist alustati 1793. aastal Venemaa keisrinna Katariina II valitsemise ajal. Kiriku arhitekt oli arvatavasti Liivimaa kubermangu arhitekt M. Schons, ehitusmeister oli linna elanik Johann Karl Otto.
 Kirik valmis 1804. aastal püha Suurkannataja Ekaterina auks. Klassitsistlikus stiilis ristkülikukujulise põhiplaani, toeka kellatorni ja kõrgel asetseva haritorniga kirikut kaunistavad petikutes asuvad kaaraknad. 2008. aastal taastati kiriku aed. Seal on praegu kunstnik Marje Ernitsa pühakirjateemaliste joonistuste vabaõhunäitus.
 Roosisaare sild
 Roosisaare rippsild ehitati 1998. aastal. Silla projekteeris ka varem mitu rippsilda projekteerinud Jaan Linno. See on mõeldud jalakäijatele ning asub Tamula rannapromenaadi lõpus. Sild ühendab linna Tamula järves asuva Roosisaare poolsaarega. Eesti pikimalt, 180-meetriselt sillalt avaneb vaade Võru linnale ja Tamula järvele. Tamula rannapromenaad ja Roosisaar on nii kohalike kui ka turististe meelispaik.
 Vaadet Tamula järvele ja Roosisaare sillale võib imetleda ka läbi National Geographicu kollase akna, mis paigaldati Lõuna-Eesti Leader-töörühmade ühisprojekti "Elu kahe maailma piiril" ja Võru linna koostöö raames.
 Haridus
 19. sajandil oli Võru tuntud koolilinnana. 1830.–1840. aastatel olid tuntud H. Krümmeri erakool-pansionaat ja Genge kõrgem tütarlastekool. 19. sajandi teisel poole töötas Võrus 7 kooli 31 õpetaja ja 317 õpilasega. 1917. aastal alustas tööd Naiskäsitöökool ja 1925. aastal Võru Tööstuskool. Aastail 1921–1930 tegutses seal Võru Õpetajate Seminar, kus õpetas Johannes Käis.
 Lasteaiad
 Võrus on neli lasteaeda: 12 rühmaga Sõleke, 5 rühmaga Okasroosike, 10 rühmaga Päkapiku ja 11 rühmaga Punamütsike.
 Põhiharidus
 Võrus tegutseb kolm põhikooli. Võru Kesklinna Kool on Võru vanim põhikool. 2015. aastal asutati Võru linnas uue põhikoolina Võru Kreutzwaldi Kool. 1996. aastal asutati Võru Järve Kool, mis on mõõduka, raske ja sügava vaimse ning liitpuudega laste kool. Lisaks sellele tegutseb Võrus veel 6-klassiline Väike Werrone Kool, mis rajati 2017. aastal ning mis juhindub Waldorfi pedagoogikast.
 1792. aastal asutud Võru I Põhikool suleti 31. augustil 2015 koolivõrgu ümberkorraldamise tõttu. 1925. aastal asutatud Võrusoo Põhikool suleti 2004. Ka 1. oktoobril 1945 asutatud Võru Vene Põhikool suleti 14. juulil 2010 õpilaste vähesuse tõttu..
 Keskharidus
 Võrus tegutseb alates 1. septembrist 2015 riigigümnaasium – Võru Gümnaasium. Enne seda sai keskharidust omandada Võru Kreutzwaldi Gümnaasiumis (suleti 31. augustil 2015). Kuni 2020. aastani tegutses Võru linnas ka Võru Täiskasvanute Gümnaasium.
 Majandus
 Ettevõtlus
 Pärast Eesti taasiseseisvumist on töötajate üldarv ja tootmisega seotud töötajate osatähtsus järsult vähenenud. 1989. aastal töötas tööhõivelistest võrulastest esmases ja teises majandussektoris kokku 54%, 2000. aastal 38,5%. 2002. aasta alguses oli Võru linna ettevõtetes ja asutustes tööl 6435 inimest, neist umbes 1400 elas väljaspool Võru linna. Osa võrulasi töötab ka linnast väljas.
 Võrus paikneb RMK Võrumaa metskonna keskus. Tööstuses on esikohal puidu- ja mööblitööstus. Mööblit ja mööblidetaile valmistavad näiteks Võru EMPAK ning AS Wermo. Plastist ja puidust aknaid ja uksi toodab AS RehPol. Võru ettevõtluses on olulisel kohal ka toiduainetööstus. Suured ettevõtted on Valio Eesti AS, Arke Lihatööstus AS, kes valmistab Karni kaubamärgiga lihasaadusi ning Cristella VT OÜ, mis on Baltimaade suurim sügavkülmutatud pagaritoodete valmistaja. Kergetööstuse sektoris on silmapaistvamaks näiteks Võru jalatsivabrik AS Abris. Logistikavaldkonnast on heaks näiteks OÜ Plangi Trans. Kaubanduses on tähtsal kohal ettevõte Võru Tarbijate Ühistu. Turismi tähtsuse kasv on elavdanud majutus- ja toitlustusasutuste tegevust.
 Võru suurim kaubanduskeskus on Kagukeskus.
 Turism
 Võrus leiavad turistid puhkuse veetmiseks tegevust nii suvel kui talvel. Linnasüdamest vaid 8 minuti autosõidu kaugusel asuvad Kubija valgustatud suusa- ja jooksurajad ja välijõusaal ning 20 minuti sõidu kaugusel Haanja valgustatud suusarajad. Suvel on turistide meelispaik Tamula rand, kus leidub tegevust igas vanuses inimestele – suur liivarand, mänguväljakud väikelastele, palliväljakud ja välijõusaal. 800-meetrine rannapromenaad algab Tamula hotelli juurest ning lõpeb Roosisaare silla juures, millelt avaneb kaunis vaade Võru linnale ja järvele. Silla läheduses asub muinasasula koht ning silmapaistev skulptuuri, mis sümboliseerib elujõudu. Suviti on avatud ka Tamula rannabangalo. Suvitajate ja linnarahva rõõmuks toimub suvel romantikafestival, juuli keskpaigas Võru Folkloorifestival, augustis Võru linnapäevad ning lisaks muid üritusi. Vaiksemat rannapuhkust saab nautida Kubija hotell-loodusspaa vahetus läheduses pisikese Kubija järve kaldal.
 Ajaloohuvilistel on võimalus külastada Fr. R. Kreutzwaldi Memoriaalmuuseumi ja Võrumaa kultuurikoda, kus asuvad muuseum ja galerii. Kultuurihuvilistele pakub huvitavat programmi Võru Kultuurimaja Kannel, kus asuvad kino/teatri- ja kontserdisaalid ning linnagalerii. Rokkmuusikat on aeg-ajalt võimalus kuulata pubis Õlle 17 ja džässmuusikat kohvikus Spring. Öistele pidulistele pakuvad programmi klubid Tartu ja Capital, Stedingu kelder, pubi Taevas ja Pubi 17. Ka spordihuvilistele jätkub Võrus tegevust nii iseseisvalt, kuna linnas ja selle vahetus ümbruses asuvad jooksu-, rulli- ja suusarajad ning puhkealad, kui ka spordiürituste raames. Võrus on suurepärane spordikeskus ja väiksemad spordibaasid.
 Majutusasutused
 Majutusasutustest leiduvad Võrus
 Georgi hotell
 TAEVAS külalistemaja
 Villa Margit
 UMA KUUP Külaliskorter
 Kagu hostel
 Mõisa Ait külalistemaja
 Sviit NR 7 Külaliskorter Võrus
 Tamula hotell
 Ränduri külalistemaja
 Kubija puhkemajad
 Kubija hotell-loodusspaa
 Transport
 Võru on liiklussõlm, kus ristuvad rahvusvaheliselt tähtsad Valga–Petseri raudtee ja Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee. Linna asukoht on geograafiliselt soodne kaubavahetuseks Venemaa ja Lätiga. Seal kohtuvad teed, mis viivad Põlvasse, Räpinasse ja Valka. Tallinna–Tartu–Võru–Luhamaa maantee läheb läbi linna Antsla maantee, Jüri tänava ja Kose tee nime all. Lisaks asub Jaama tänaval Võru raudteejaam, mis pole enam aktiivselt kasutusel. Võru linnas ja selle lähiümbruses asub ka heas korras kergliiklusteede võrk.
 Sport
 Võru spordiüritused
 Võrus korraldatakse näiteks järgmisi spordiüritusi:
 Jaan Gutmanni nimeline Võru võrkpalliturniir
 Haanja maraton
 1784 meetri linnajooks
 Võhandu maraton (algab Tamula järvest)
 Võru Rattaralli
 Georg Otsa ujumisvõistlus (üle Tamula järve)
 Võru Roller
 Kesköökoss
 Lisaks toimub igal aastal orienteerumis- ja jooksusari. Võrumaa Spordiliit korraldab Võrumaa meistrivõistlusi näiteks kettagolfis ja petankis. Mainekamad spordialad on Võrus võrkpall ja suusatamine.
 Võru spordirajatised
 Võrus leiduvad järgmised spordirajatised:
 Võru Spordikeskus
 Kubija tervisespordikeskus
 Kreutzwaldi tänava 16 võimla ja väliväljakud
 Roosi tänava staadion
 Vee tänava tenniseväljakud ja korvpalliväljak
 Tamula rannaala rannavõrkpalli ja -jalgpalli väljakud
 Minijalgpalliväljakud
 Võru rulapark
 Lisaks saab Võrus sportimiseks kasutada Võru Kreutzwaldi Kooli, Võru Kesklinna Kooli ja Võru Täiskasvanute Gümnaasiumi võimlat ning staadione. Koreli pargis asub kettagolfirada.
 Spordiklubid
 Võrus asuvad järgmised spordiklubid:
 Võru Sulgpalliklubi
 FC Helios Võru jalgpallikool
 Võru Judoklubi Rei
 Kergejõustikuklubi Lõunalõvi
 Orienteerumisklubi Võru
 Spordiühing Võru Biathlon (laskesuusatamine)
 Spordiühing Ekstreempark (kärestikuslaalom, kaljuronimine, seiklussport)
 Võru Võrkpalliklubi
 Tenniseklubi VSOP
 Võrumaa Koolispordi Ühendus
 Võrumaa Spordiliit
 Jalgpalliklubi Võru
 Parksepa Spordiklubi (korvpall)
 Võru Spordiveteranide Koondis
 Võru Spordiselts Kalev (kahevõistlus, Kreeka-Rooma maadlus, firma- ja tervisesport)
 Võru Maleklubi (male, kabe)
 Võru Suusaklubi
 Võru Spordiklubi Küti (petank)
 Kati Pilatese Stuudio
 MTÜ Kagu Kotkad (kettagolf)
 Tervishoid
 Võru tervishoiu- ja sotsiaalhoolekandesüsteem tugineb aktsiaseltsil Lõuna-Eesti Haigla. Selle polikliiniku osakond asub Kubija lähistel Meegomäel (Võru vallas). Seal on 167 aktiivravi kohta ja 30 hoolderavikohta. Lisaks leidub seal ka 46 hooldekodu kohta. Eraldi majas paikneb erihooldekodu ja MTÜ Lõuna-Eesti Erihooldusteenuste Keskus. Võru linnas pakuvad rehabilitatsiooniteenust Nöörimaa Tugikodu, MTÜ Toetuskeskus Meiela ja MTÜ Võru Päevakeskuse Ühing.
 Turvalisus
 Riigikaitse
 Riigikaitseorganisatsioonidest asub Võru kaguosas Taara linnak, mis tegeleb 2. jalaväebrigaadi ajateenijate väljaõpetamisega ja on peamiselt tuntud Kuperjanovi jalaväepataljoni poolest.
 Lisaks sellele on Taara linnakus ka Kaitseväe Ühendatud Õppeasutuste Lahingukool ja 2. jalaväebrigaadi Tagalapataljon.
 Samuti leidub Võrus Noorte Kotkaste, Kaitseliidu ja Kodutütarde Võrumaa malev ning Naiskodukaitse Võrumaa ringkond.
 Politsei
 Võrus aadressil Räpina mnt 20a paikneb Kagu politseijaoskond, mida juhib piirkonnavanem Anti Paap.
 Tuletõrje
 1867. aastal asutati Võrus Vabatahtliku Tuletõrje Selts. 1884. aastal oli Võrus teadaolevalt 2697 elanikku, kellest 100 vabatahtlikku tuletõrjujat. 1923. aastal sai Võru Vabatahtlik Tuletõrjeühing esimese mootoriseeritud pritsi ja 1929. aastal esimese tuletõrjeauto. 1991. aasta 1. märtsil tehti maakondliku tuletõrje järelevalve jaoskonnast ja Võru kutselise tuletõrjemeeskonnast Võru Maakonna Tuletõrjeamet. Tulekustutus- ja päästetööde valdkonna parandamiseks loodi 1993. aastal Võru Päästeameti ja Võru Tuletõrjeameti baasil ühtne Võrumaa Päästeamet. 2002. aasta alguses kolis Võru päästekomando ja Võrumaa Päästeamet uude hoonesse aadressil Võrus Räpina mnt 20a, mida oli selleks ajaks viis aastat ehitatud. Töötingimused muutusid seal oluliselt töötajasõbralikumaks. Selle ajani oli tegutsetud Kreutzwaldi tänava väikestes ruumides, kus oli raskusi uue tehnika ja meeskonna mahutamisega.
 Ajalugu
 Linnarajamiseelne aeg
 Vanim arheoloogiline leid praeguse Võru linna territooriumilt on juhuleiuna leitud naise kolju, mis kuulub keskmisse kiviaega (umbes IV aastatuhandesse eKr), olles seega umbes 6000 aastat vana. Ühtlasi on see vanim kolju, mis Eestimaalt seni leitud. Võrumaa Muuseumi püsinäitusel on eksponeeritud selle kolju järgi Leedu Teaduste Akadeemias tehtud büst. Paikkonna suurimateks asulateks enne linna rajamist olid Kirumpää ja Võru mõis (Võrumõisa). Linnasüdamest teele asudes kulub pool tundi, et jõuda läbi pargi ja üle rippsilla Tamula asulakoha juurde.
 Rajamisest 19. sajandini
 Katariina II korraldusega moodustati 1783. aastal Vene riigis palju uusi maakondi, sealhulgas neli maakonda (kreisi) Liivimaal. 1783. aasta moodustati Riia asehaldurkond ja kreisid, sealhulgas Võru kreis, kes määrasid ühe keskuse asukohaks esialgu Vana-Koiola mõisa. Kuna Võru eramõis arvati olevat asendilt keskuseks sobivam, avaldati 21. augustil 1784 Riias dekreet, mis määras maakonna ametkonnad uude asukohta. Võru linn asutati selle dekreedi kohaselt 21. augustit 1784, mil Riia asehaldurkonna kindralkuberner George Browne andis nõusoleku allkirjaga dekreedi linna asukoha ja nime määramise kohta.
 19. märtsil 1785 kinnitas kindralkuberner George Browne, linnaseaduse («Грамота на права и выгоды городам Российской империи») alusel esimese Võru linna plaani. 4. oktoobril 1788 kinnitas Katariina II Võru linna vapi. Linnaplaani kohaselt pidi linnas olema korrapärase, täisnurkselt ristuvate tänavate võrk. Säilinud on ajalooline tänavavõrk, vanemas hoonestuses on juhtivad ühekorruselised puumajad. Võrule iseloomulikuks ongi ainulaadne tänavavõrk ja ehituslooliselt huvitav puitarhitektuur. Linna algaastaid meenutavad veel luteri (1793) Katariina kirik ja õigeusu (1804) Suurkannataja Ekaterina kirik. Esialgu ehitati hooned Võru turuplatsi ümbrusse, 1787 oli Võrus üle mõnekümne elamu ja rohkem kui poolsada väljajagatud ehituskrunti.
 Algselt juhtis oli Võru linnajuht politseimeister major Georg Gottfried Osterhausen. 1790. aastal valiti Võrus esimene kolmeliikmeline magistraat ja linnanõukogu. Esimeseks linnapeaks sai Friedrich Ambrosius Schroeder ja bürgermeistriks Georg Heinrich Franzen. Pärast Katariina II surma 1796. aastal troonile asunud Paul I likvideeris asehalduskorra ja määras kehtetuks linnaseaduse. Võru kaotas 1796. aastal ajutiselt maakonnalinna õigused ning moodustati ühine Liivimaa kubermangu Tartu-Võru kaksikmaakond. 1797. aastast aga mindi tagasi vana haldus- ja valitsemiskorra juurde.
 19. sajand kuni tänapäev
 19. sajandil hakkas Võrus elavnema kodanikuelu. 1867. aastal asutati Võru Vabatahtlik Tuletõrje Selts, 1881. aastal Laulu- ja Mänguselts Kannel. Võru oli sellel ajal tuntud ka koolilinnana, kus asus Heinrich Krümmeri erakool ja Genge kõrgem tütarlastekool. XIX sajandi teisel poolel tegutses Võrus 7 kooli 31 õpetaja ja 317 õpilasega. Lisaks andis kultuurielule juurde Võrus elanud Friedrich Reinhold Kreutzwald, kes elas ja tegutses seal arstina aastatel 1833–1877. Võrus kirjutas ta ka eesti rahvuseepose "Kalevipoeg".
 Soome eepose "Kalevala" autor Elias Lönnrot oli 1844. aastal Eestisse rännanud ja asunud seitsmenädalasele matkale Eesti lõunaserva. Oma reisil läks ta ka Võrru, kus kohtus Fr. R. Kreutzwaldiga. Eeposte autorite kohtumisele Võrus on hiljem antud sümboolne tähendus vaatamata sellele, et kohtumine jäi formaalseks ja kestis peret vaevanud haiguse tõttu vaid mõne tunni.
 Majanduslikult ei olnud esialgu linna areng kiire, tegeldi peamiselt linakiu ja -seemne ekspordiga. 19. sajandi keskel hakkas arenema käsitöönduslik tootmine (naha-, lubja- ja õllevabrik). Hoogu andis linna arengule 1889. aastal valminud Pihkva–Riia raudtee, mille abil Võru sai otseühenduse Riia ja Peterburiga. Hoogu sai kaubandus, rajati saeveski, jahuveski ja piiritusepuhastustehas. 1899. aastal peeti esimene telefonikõne Tartuga, 1915. aastal sai Võru elektrivalguse.
 Esimese maailmasõja ajal evakueeriti Võrru koole Palangast ja Riiast. 1918. aasta lõpul tegutsesid Eestis kaks punast eesti töörahva polku: esimene Tallinna polk ja teine Tartu polk. Võrus loodi kolmas vabatahtline polk — "3. kommunistline Võru polk". Bolševike võim oli Võrus 20. XI 1917 ‒ 24. II 1918. Vabadussõja ajal jäi Võru Lõuna rindel 8. XII 1918 ‒ 1. II 1919 Punaarmee kätte hõivatuks. 19. jaanuaril tungisid Eesti väed Voore mõisani. Võru piirkonnas asunud Punaarmee Võru Eesti kommunistlik kütipolk taganes Eestist Marienburgi poole, mis asus Läti piirides. Polgus oli üle tuhande mehe, osalt vabatahtlikud ja osalt mobiliseeritud, sest päev enne linnast lahkumist toimetas mobilisatsioonikomisjon linnas kokkutulnud meeste vastuvõtmist punasesse sõjaväkke.
 Pärast esimest maailmasõda elavnes kodanike tegevus taas, 1917. aastal alustas tegevust Naiskäsitöökool, 1925. aastal Võru Tööstuskool. Aastatel 1921–1930 tegutses Võru Õpetajate Seminar, kus õpetaja oli Johannes Käis. Laulu- ja mänguselts Kannel. 1927.–1948. aastal oli Võrus kutseline teater. Võrulane on ikka pidanud lugu ühistegevusest, harrastanud laulu, tantsu, pillimängu. 1926. aastal oli Võrus 9 raamatukogu, ilmus 2 ajalehte, mitmesuguseid seltse ja ühinguid oli 36. Võrus elas 1940. aastal 6600 inimest. Pärast esimest maailmasõda 1920.‒1930. aastail arenes Võrus väiketööstus (lina-, puidu- ja nahatöötlusettevõtted). 1926. aastal oli Võrus 31 tööstusettevõtet, 79 käsitöökoda, 5 panka, 4 võõrastemaja ja restorani, 3 sauna, 148 kaubandusettevõtet.
 Teise maailmasõja ajal kestis Võrus 8. VII 1941 ‒ 13. VIII 1944 Saksa okupatsioon. Kagu-Eestis pealetungiv Punaarmee võttis 11. augustil ära Petseri ja kaks päeva hiljem Võru.. Augustis 1944 oli Eesti NSV ajutine pealinn Võru, hiljem sai Võrust rajoonikeskus.
 Nõukogude ajal rajati Võrru mööblivabrik, gaasianalüsaatorite tehas (VGT), piimatoodete tehas, ehitusettevõtted, jalatsivabrik jt. Võru linna rahvaarv suurenes 18 000 inimeseni. Ehitati uusi paneelelamurajoone (Võrusool Luha tänava ja Nöörimaal Vilja tänava piirkonnas) Liitval ja Kubjal kujunesid välja individuaalmajade kompleksid.
 Nõukogude plaanimajanduse kokkuvarisemine tõi kaasa tõsised majanduslikud ja sotsiaalsed probleemid. Samas andis turumajanduslikel suhetel põhinev uus majanduskorraldus vabas Eestis ka väikesele Võrule uued, kaasaegsed võimalused edeneda ja areneda igas eluvaldkonnas. Turumajandusele ümber orienteerunud vanade ettevõtete kõrvale on tekkinud uusi ettevõtteid ja teenindusasutusi, kauplusi ja toitlustusettevõtteid.
 Silmapaistvaid isikuid
 Contra, luuletaja
 Ivi Eenmaa, endine Võru linnapea
 Hillar Kalda, poliitik, arst ja Võrumaa vapimärgi kavaler
 Kalle Kauksi, muusik
 Vahur Kersna, ajakirjanik
 Tuuli Koch, ajakirjanik
 Friedrich Reinhold Kreutzwald, Võru linnaarst, kirjanik
 Vennad Kriisad, orelimeistrid
 Johannes Käis, pedagoog ja kooliuuendusliikumise juht
 Hilje Murel, näitleja
 Erkki Nool, poliitik ja endine kergejõustiklane
 Silja Otsar, Võru valla aukodanik
 Ivari Padar, poliitik
 Jüri Pihl (oli Võru linna RSN siseasjade osakonna (miilitsa)ülem)
 Kerttu Rakke, kirjanik (kodanikunimi Kadi Kuus)
 Villu Reiljan, ettevõtja ja endine poliitik
 Olavi Ruitlane, kirjanik
 Peeter Saan, Võru linna teenetemärgi kavaler ja Kaitseväe orkestri peadirigent
 Ain Saar, vabadusvõitleja
 Anti Saarepuu, endine murdmaasuusataja
 Alar Sikk, alpinist
 Uku Suviste, muusik
 Vilja Toomast, poliitik
 Harry Tuul, endine Võru prefektuuri politseiprefekt, aastatel 1997–2003 politsei peadirektor
 Tõnis Sarap, saatejuht ja muusik
 Sõpruslinnad
 Laitila (Soome)
 Landskrona (Rootsi)
 Suwałki (Poola)
 Joniškis (Leedu)
 Chambray-Lès-Tours (Prantsusmaa)
 Kaniv (Ukraina)
 Lisaks on Võru linnal kujunenud sõprussuhted veel järgmiste omavalitsustega:
 Alūksne (Läti)
 Bad Segeberg (Saksamaa)
 Härryda (Rootsi)
 Iisalmi (Soome)
 Vaata ka
 Segakoor Hilaro
 Võrumaa keskraamatukogu
 Võru JK
 Koreli tänav
 Võru raudteejaam
 Võru pangahoone
 Võru Täht
 Võru Muusikakool
 Võru vanalinna muinsuskaitseala
 Viited
 Välislingid
 Võru koduleht
 360° aeropanoraam / aerofoto
 Võru ajalugu fotodel
 Võru ajalugu aastaarvudes
 Eesti linnad
 Eesti omavalitsuslikud linnad


type: other

text:
Arrendeprinciper för vissa tomter i Böle
 HEL 2018-008124 T 10 01 01 02
 Stadsfullmäktige fastställde arrendeprinciper för de i bilaga 2 angivna tomterna för flervåningshus (AK) och bilplatstomten (LPA), eller de tomter som bildas av dessa, i 17 stadsdelen (Böle) från en senare bestämd tidpunkt till 31.12.2080 i enlighet med bilaga 1.
 Asemakaavan muutos nro 12475
 För Postparkens område i Norra Böle har det utarbetats en detaljplaneändring nr 12475 för att kunna utveckla området och bygga där. Området blir ett bostadsområde för ca 5 700 nya invånare. Avsikten är att inleda byggandet år 2019 och byggarbetena beräknas pågå till slutet av 2020-talet. Arrendetiden för tomterna är ca 60 år.
 De föreslagna arrendeprinciperna för bostadstomterna (AK) i Postparken, som ska förverkligas som produktion av hyresbostäder med statligt räntestöd och bostadsrättsbostäder, motsvarar byggrättens nuvärde (index 1951), ca 605 euro/m2 vy (ca 484 euro/m2 vy med den s.k. Ara-nedsättningen). Enligt förslaget till arrendeprinciper blir arrendets teoretiska effekt på boendekostnaderna ca 2,42 euro/m2 i månaden (ca 1,94 euro/m2 i månaden med den s.k. Ara-nedsättningen).
 De föreslagna arrendeprinciperna för bostadstomterna (AK), som ska förverkligas som produktion av hitasbostäder, motsvarar byggrättens nuvärde (index 1951), ca 722 euro/m2 vy. Enligt förslaget till arrendeprinciper blir arrendets teoretiska effekt på boendekostnaderna ca 2,89 euro/m2 i månaden.
 Butikslokaler och lokaler för varierande ändamål, såsom affärslokaler, kontor, kaféer, restauranger och arbetslokaler beaktas på samma sätt som bostäder då arrendet bestäms. Årsarrendet för bilplatstomten (LPA) föreslås bli bestämt så att byggrättens nuvärde motsvarar ca 20 euro/m2 vy eller m2 i prisnivån ovan.
 I de föreslagna priserna ovan har den s.k. begynnelseårsnedsättning som föreslås för tomterna och som ska gälla till 31.12.2023 inte beaktats. Begynnelseårsnedsättningen sänker i första fasen priserna ovan med 30 % i fråga om tomter med statligt stöd och med 20 % i fråga om fritt finansierade tomter till 31.12.2023.
 Detaljplan och gällande tomtuppgifter
 Detaljplaneändringen nr 12475 för Postparken godkändes av stadsfullmäktige 25.4.2018 (§ 90) och vann laga kraft 6.7.2018. I detaljplaneområdet byggs nya bostäder för sammanlagt ca 5 700 invånare. Byggrätten i detaljplaneområdet uppgår till sammanlagt 251 095 m2 vy, varav 237 400 m2 vy är för boende och 4 310 m2 vy för affärs- och verksamhetslokaler, 8 200 m2 vy för offentliga tjänster och 1 185 m2 vy för gemensamma lokaler.
 I detaljplaneområdet finns 14 kvarter för flervåningshus (AK). Till en del av kvarteren får förutom bostäder, fritidslokaler och gemensamma lokaler också butiker, lokaler för varierande ändamål och daghem förläggas. I området finns dessutom två kvarter för allmänna byggnader (Y) i vilka en skola och/eller ett daghem får byggas och ett kvarter i sambruk som betjänar boende (AH) till vilket fritidslokaler för invånarna och lokaler för småskalig affärsverksamhet, såsom ett kafé, får förläggas. I detaljplanen anges också tre kvarter för bilplatser (LPA) i vilka en parkeringsanläggning med gemensamma lokaler i marknivå får byggas.
 En karta över läget utgör bilaga 3 och detaljplanekartan bilaga 4.
 Tomternas ytor, adresser, byggrätter och detaljplaneuppgifter framgår av bilaga 2. Tomterna har ännu inte styckats eller förts in i fastighetsregistret.
 Markuppgifter
 Enligt befintliga uppgifter har på de tomter i området för detaljplaneändringen nr 12475 för vilken förslaget till arrendeprinciper gäller funnits en landtrafikcentral och en distributionsstation för flytande bränslen. Dessutom har tvätt av fordon utövats i området. Området har betecknats i det riksomfattande datasystemet för markens tillstånd enligt vilket en begränsning av användningen av marksubstanser gäller för området.
 I de undersökningar som genomförts har bland annat oljekolväten, PAH-föreningar och metaller konstaterats i marken. Det har genomförts marksaneringsåtgärder i området och slutrapporter har gjorts upp för åtgärderna. Enligt miljömyndigheternas utlåtanden finns det inga hinder mot att utnyttja området enligt planerna. Efter saneringsåtgärderna har halter av skadliga ämnen som överskrider gränsvärdet blivit kvar i området. Byggentreprenören bör beakta detta i alla anläggningsarbeten. Den som arrenderar området bör bifoga slutrapporterna om saneringen i sitt arrendeområde med serviceböckerna för de byggnader som uppförs i området.
 I detaljplaneområdet för Postparken har klorerade kolväten i vatten konstaterats. Staden genomför kontroll av grundvattnet i området. Utifrån resultaten beräknas risker som skadeämnena eventuellt orsakar och behovet av åtgärder.
 Om behov av tilläggssaneringsåtgärder förekommer i området utförs dessa i samband med byggandet. Staden ersätter den som arrenderar området för de extra kostnader som detta eventuellt orsakar. Villkoren för ersättningen kommer att preciseras i arrendeavtalet.
 Stadsstyrelsen beslutade 25.8.2014 (§ 836) följande i fråga om reservering av den planerade bostadsbyggrätten (ca 150 000 m2 vy) i Postparken för överlåtelse för partnerskapsplanläggning och planering och byggande av bostadsprojekt till 31.12.2016 bl.a. på följande villkor:
  Av den planerade bostadsbyggrätten som planläggs i området ska sammanlagt ca 20 % förverkligas som hyresbostäder med statligt stöd, 40 % som bostäder av mellanformstyp och 40 % som oreglerade ägar- och/eller hyresbostäder med fri finansiering. Av den oreglerade bostadsproduktionen kan högst ca 30 % vara hyresbostadsproduktion.
  Rätten att bygga hyresbostäder med statligt stöd reserveras för Helsingfors stads bostadsproduktionsbyrå.
  De som förverkligar den oreglerade bostadsproduktionen väljs genom en idé-/koncepttävling.
  Den oreglerade bostadsbyggrätten reserveras för vinnarna i tävlingen. Enligt den tidigare fastighetsnämndens omdöme är det också möjligt att reservera högst ca 50 % av bostadsbyggrätten som avses för produktion av bostäder av mellanformstyp till vinnarnas disposition.
  Tomterna för oreglerad bostadsproduktion överlåts genom försäljning till tomternas gängse värde med den förutsättningen att stadsfullmäktige fastställer försäljningsgrunderna för tomterna.
 Stadsstyrelsen beslutade 23.11.2015 (1141 §) reservera bl.a. tomterna för flervåningshus 17126, 17127 och 17128 i området för landtrafikcentralen i Böle för bostadsproduktionsbyrån för partnerskapsplanläggning och planering av bostadsprojekt till 31.12.2017 bl.a. på följande villkor:
  Av kvarterens bostadsbyggrätt får högst ca 50 % användas för statligt understödd produktion av hyresbostäder och minst 50 % ska vara produktion av bostäder av mellanformstyp.
  Stadsstyrelsen beslutade 25.8.2014 (836 §) reservera bostadsbyggrätten för hyresbostäder med statligt stöd (ca 30 000 m2 vy) för bostadsproduktionsbyrån. Med den aktuella reserveringen reserveras för bostadsproduktionsbyrån ytterligare 36 500 m2 vy för produktion av bostäder av mellanformstyp.
 Kvarteret 17128 reserverades för statligt understödd produktion av hyresbostäder och kvarteren 17126 och 17127 för produktion av mellanformstyp.
 Tomtchefen i stadsmiljösektorn beslutade 6.4.2018 (§ 14) förlänga reserveringen av tomterna 17126/1 och 2, 17127/1 och 2 och 17128/1 och 2 på samma villkor.
 Chefen för teamet bostadstomter beslutade 28.8.2018 (§ 243) ändra reserveringsvillkoren för tomterna 17126/1 och 17128/2 enligt följande:
  Finansierings- och besittningsformen för tomten 17126/1 ändras från produktion av bostäder av mellanformstyp till produktion av hyresbostäder med statligt stöd. I övrigt gäller de tidigare reserveringsvillkoren.
  Finansierings- och besittningsformen för tomten 17128/2 ändras från produktion av hyresbostäder med statligt stöd till produktion av bostadsrättsbostäder. I övrigt gäller de tidigare reserveringsvillkoren.
 Enligt bostadsproduktionens anmälan byggs på tomten 17126/1 hyresbostäder med statligt stöd (långt räntestöd), på tomterna 17126/2, 17127/2 och 17128/1 och 2 bostäder av mellanformstyp (bostadsrätt) och på tomten 17127/1 bostäder av mellanformstyp (Hitas).
 Dåvarande fastighetsnämnden beslutade 18.5.2017 (§ 276) på basis av ett anmälningsförfarande och ett förhandlat förfarande för bostadskvarteren i norra Postparken i Böle välja följande aktörer till reserverare och projekterare för bland annat de planerade tomterna 17115/1 och 8, 17120/2, 17121/1 och 17122/1 och 4, eller de tomter som bildas av dessa, på det villkor att stadens behöriga organ godkänner byggavtalet för tomten och att reserveraren/projekteraren förbinder sig att som reserveringsvillkor för tomten i fråga följa följande villkor i avtalet:
  Y-Stiftelsen sr ska bygga hyresbostäder med statligt stöd (långt räntestöd) på tomten 17115/1. Det är meningen att tomten överlåts genom långsiktig utarrendering.
  TA-Rakennuttaja Oy ska bygga bostäder av mellanformstyp (bostadsrätt) på tomten 17115/8. Det är meningen att tomten överlåts genom långsiktig utarrendering.
  Bonava Suomi Oy ska bygga bostäder av mellanformstyp (Hitas I) på tomten 17120/2 och en parkeringsanläggning på tomten 17121/1. Till parkeringsanläggningen förläggs bilplatserna för kvarteren 17116, 17117, 17120 och 17122. Det är meningen att tomterna 17120/2 och 17121/1 överlåts genom långsiktig utarrendering.
  Fira Oy ska bygga hyresbostäder med statligt stöd (långt räntestöd) på tomten 17122/1 och bostäder av mellanformstyp (Hitas II, gruppentreprenadsprojekt) på tomten 17122/4. Det är meningen att tomterna 17122/1 och 17121/4 överlåts genom långsiktig utarrendering.
 Stadsfullmäktige beslutade 30.8.2017 (§ 301) bemyndiga stadsmiljönämnden att ingå byggavtal för bl.a. de planerade tomterna 17115/1 och 8, 17120/2, 17121/1 och 17122/1 och 4 och att vid behov göra ändringar och justeringar i dessa.
 Den sammanlagda bostadsbyggrätten på tomterna uppgår till 65 150 m2 vy, varav ytan för bostäder av mellanformstyp (Hitas, bostadsrätt) uppgår till sammanlagt 41 270 m2 vy och ytan för hyresbostäder med statligt räntestöd till sammanlagt 23 880 m2 vy. Den sammanlagda byggrätten för butiker och lokaler för varierande ändamål på tomterna uppgår till 850 m2 vy.
 Förslag till arrendeprinciper
 Arrendet har bestämts med beaktande av tidigare fastställda arrendeprinciper för samma område eller motsvarande områden, tomternas läge och markvärdets utveckling i området och en utomstående sakkunnigs bedömning om marknadsvärdet på byggrätterna för tomterna. En enhetlig och konsekvent prissättning har eftersträvats. Tomternas besittnings- och finansieringsform har enligt sedvanlig praxis beaktats vid bestämningen av arrendeprinciper, likaså kostnaderna för bilplatserna för tomterna och kostnaderna för grundläggningen av byggnaderna.
 Stadsfullmäktige beslutade 4.11.2015 (§ 282) bemyndiga dåvarande fastighetsnämnden att utarrendera flervåningshustomterna (AK) 28131/4 och 5, eller de tomter som bildas av dessa, i 28 stadsdelen (Åggelby) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 29 euro/m2 vy för bostadsrättsbostäder och hyresbostäder med statligt räntestöd.
 Stadsfullmäktige beslutade 9.12.2015 (§ 340) bemyndiga dåvarande fastighetsnämnden att utarrendera flervåningshustomterna (AK) 23126/11–13, eller de tomter som bildas av dessa, i 23 stadsdelen (Majstad) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 40 euro/m2 vy för oreglerade ägarbostäder och 38 euro/m2 vy för oreglerade hyresbostäder. Byggnader som ska rivas har sänkt arrendepriset.
 Stadsfullmäktige beslutade 11.5.2016 (§ 129) bemyndiga dåvarande fastighetsnämnden att utarrendera flervåningshustomterna (AK) 10631/1, 10633/1 och 3 samt 10635/1 och 3 , eller de tomter som bildas av dessa, i 10 stadsdelen (Sörnäs) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 37 euro/m2 vy för hitasbostäder och bostadsrättsbostäder och för bostäder med stöd av Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet.
 Stadsfullmäktige beslutade 15.6.2016 (§ 181) bemyndiga dåvarande fastighetsnämnden att utarrendera flervåningshustomterna (AK) 10630/1 och 3, 10632/1 och 3, 10634/1 och 4, 10636/3 och 6 samt 10637/1 och 3, eller de tomter som bildas av dessa, i 10 stadsdelen (Sörnäs) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 42 euro/m2 vy för hitasbostäder och/eller för bostäder med stöd av Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet.
 Stadsfullmäktige beslutade 15.2.2017 (§ 96) bemyndiga dåvarande fastighetsnämnden att utarrendera bostadstomten (A) 28327/1 i 28 stadsdelen (Åggelby) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 33 euro/m2 vy. Fritt finansierade ägarbostäder med Hitas II-villkor har byggts på tomten.
 Stadsfullmäktige beslutade 30.8.2017 (§ 303) bemyndiga stadsmiljönämnden att utarrendera flervåningshustomterna (AK) 10627/3 och 4, 10628/1–5 och 10629/4–7, eller de tomter som bildas av dessa, i 10 stadsdelen (Sörnäs) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 37 euro/m2 vy för hitasbostäder och/eller bostäder med stöd av Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet.
 Stadsfullmäktige beslutade 17.1.2018 (§ 9) bemyndiga stadsmiljönämnden att utarrendera tilläggsbyggrätten för flervåningshustomten (AK) 10250/2 i 10 stadsdelen (Sörnäs) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 49 euro/m2 vy för oreglerad hyresbostadsproduktion med fri finansiering.
 Stadsfullmäktige beslutade 16.5.2018 (§ 103) bemyndiga stadsmiljönämnden att utarrendera den planerade tomten (AKS) 22585/17 i 22 stadsdelen (Vallgård) så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 34 euro/m2 vy för produktion av studentbostäder med statligt räntestöd.
 Arrendeprinciper
 Med beaktande av de ovan angivna jämförelseuppgifterna, tomternas läge, hustypen och markvärdets utveckling i området föreslås det att årsarrendet för flervåningshustomterna (AK) 17115/1 och 8, 17120/2, 17122/1 och 4, 17126/1–2, 17127/1–2 och 17128/1–2 bestäms så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” i fråga om tomterna för produktion av hyresbostäder och bostadsrättsbostäder med statligt räntestöd motsvaras av minst 31 euro/m2 vy, vilket motsvarar ett nuvärde (8/2018, index 1951) på ca 605 euro/m2 vy (ca 484 euro med den s.k. Ara-nedsättningen) och i fråga om tomterna för hitasproduktion av minst 37 euro/m2 vy, vilket motsvarar ett nuvärde (8/2018, index 1951) på ca 722 euro/m2 vy.
 I fråga om tomterna för hyresbostäder och bostadsrättsbostäder med statligt räntestöd (AK) blir arrendets teoretiska effekt på boendekostnaderna ca 2,42 euro/m2 i månaden (ca 1,94 euro/m2 i månaden med den s.k. Ara-nedsättningen) och i fråga om tomterna för produktion av bostäder med hitasvillkor ca 2,89 euro/m2 i månaden.
 I de beräknade priserna ovan har den s.k. begynnelseårsnedsättning som nedan föreslås för tomterna inte beaktats.
 Loft som byggs i bostäderna och som uppfyller kraven för lokaler enligt huvuddispositionen beaktas på samma sätt som bostäder då arrendet bestäms. Loftens inverkan på arrendet justeras årligen på basis av byggloven sökta före den sista dagen i december (31.12.). I fråga om loft som byggs i efterhand motsvarar priset per kvadratmeter våningsyta det ovan angivna priset per kvadratmeter våningsyta fram till 31.12.2029. I fråga om loft som byggs efter 1.1.2030 har uthyraren rätt att justera priset per kvadratmeter våningsyta räknat från 1.1.2031.
 Butiker och lokaler för varierande ändamål, såsom affärslokaler, kontor, kaféer, restauranger, arbetslokaler eller motsvarande utrymmen som eventuellt byggs på bostadstomterna beaktas på samma sätt som bostäder då arrendet bestäms.
 Årsarrendet för utrymmen som tjänar parkeringen på bilplatstomten (LPA) 17121/1 och eventuella gemensamma lokaler bestäms så att poängtalet 100 för det officiella levnadskostnadsindexet ”oktober 1951 = 100” motsvaras av priset 1 euro per kvadratmeter våningsyta eller per kvadratmeter.
 I första fasen föreslås för bostadstomterna för produktion av bostäder med statligt stöd eller den andel av bostadsbyggrätten på tomten som motsvarar denna också en begynnelseårsnedsättning på 30 % och i fråga om fritt finansierade tomter 20 % till 31.12.2023. Enligt förslaget ska begynnelseårsnedsättningen beviljas på basis av att byggarbetena i området inte är färdiga. Med anledning av detta tas 70 % av arrendet ut i fråga om tomter med statligt stöd och 80 % i fråga om tomter med fri finansiering till 31.12.2023.
 Därefter tas 80 % av årsarrendena för tomterna ut i fråga om bostadsproduktionen med statligt stöd så länge som statligt bostadslån för bostadsproduktionen på tomterna återstår att amortera eller så länge som staten betalar räntegottgörelse (räntestöd) på lån som beviljats för bostadsproduktionen.
 Priset på tomterna för bostadsproduktion med statligt stöd har förhandlats fram med finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (Ara). Finansierings- och utvecklingscentralen för boendet (Ara) anser att de föreslagna priserna stämmer överens med Aras anvisningar och är godtagbara.
 Om tomternas finansierings- och/eller besittningsformer ändras till exempel med anledning av ett reserveringsbeslut eller en ändring av detaljplanen kan arrendet för tomterna i fråga bestämmas utifrån det pris som i detta förslag anges för de ovannämnda tomterna och som lämpar sig för och motsvarar den nya finansierings- och/eller besittningsformen.
 Enligt stadsfullmäktiges beslut 1.10.1980 (ärende 18) ska årsarrendet för bostadstomter motsvara 4 % och årsarrendet för andra tomter 5 % av det kalkylmässiga tomtpriset baserat på den huvudsakliga tomtanvändningen.
 Arrendetiden föreslås vara ca 60 år. Arrendeavtalet går då ut 31.12.2080.
 Kaupunginhallitus 10.12.2018 § 798
 Kaupunginvaltuusto vahvistaa Helsingin kaupungin kaupunginosan 17. (Pasila) liitteessä 2 mainittujen asuinkerrostalotonttien (AK) ja autopaikkatontin (LPA) tai niistä muodostettavien tonttien vuokrausperiaatteet myöhemmin päätettävästä ajankohdasta alkaen 31.12.2080 saakka liitteen 1 mukaisesti.
 10.12.2018 Ehdotuksen mukaan
 Kaupunkiympäristölautakunta 23.10.2018 § 499
 Postipuisto
  että Helsingin Pasilassa sijaitsevien liitteessä 1 mainittujen asuinkerrostalotonttien (AK) ja autopaikkatontin (LPA) tai niistä muodostettavien tonttien vuokrausperiaatteet vahvistetaan 31.12.2080 saakka liitteestä 2 ilmenevin periaattein.
 Anne Björn, tonttiasiamies, puhelin: 310 32870
 anne.bjorn(a)hel.fi


type: wikipedia

text:
Briti saared on saarestik Atlandi ookeani põhjaosas. Koosneb Suurbritanniast, Iirimaast ja paljudest neid ümbritsevatest väiksematest saartest.
 Briti saartel paikneb kaks iseseisvat riiki: Ühendkuningriik ja Iirimaa. Saarestikus on ka Briti krooni sõltkonnad Mani saar ning traditsiooniliselt ka Jersey ja Guernsey, kuigi kaks viimast ei ole füüsiliselt saarestiku osad.
 Saartest umbes 136 on püsiasustusega. Üsna ühtlaselt suure asustustihedusega on Suurbritannia saare Inglismaa osa (mille rahvaarv moodustab umbes 80% kogu saarestiku elanikkonnast), teistes piirkondades on asustus koondunud peamiselt suurematesse linnadesse ja nende ümbrusse.
 Vaata ka
 Mandri-Euroopa
 Atlandi ookeani saarestikud


text:
Kalinjingrad (ruski: Калининград, njemački: Königsberg, poljski: Królewiec, a od 14. do 16. stoljeća: Królówgród, zatim litvanski: Karaliaučius , latinski: Regiomontium), lučki grad i glavni grad Kalinjingradske oblasti, ruske eksklave između Poljske i Litve, s pristupom Baltičkom moru.
 Pod njemačkim imenom bio je glavni grad njemačke pokrajine Istočne Pruske, bivšeg poljskog posjeda Pruske kneževine te, prije toga, Države Teutonskog viteškog reda.
 Povijest
 Država viteškog reda
 Königsberg ("Kraljeva gora" na njemačkom) osnovali su 1255. vitezi Teutonskog reda za vrijeme njihova osvajanja Pruske. Grad je imenovan u čast češkog kralja Otakara II., koji je došao pomoći Redu u njegovu osvajanju, skrivenom iza pokrštavateljskih misija zvanih Sjeverni križarski ratovi.
 Tijekom idućih desetljeća, Teutonski red, uz pomoć raznih viteza iz Zapadne Europe, pokorio je domaće baltičke Pruse, čime je započelo istrebljivanje lokalnih baltičkih Prusa i njemačko naseljavanje u tom području. Preostali baltički Prusi su ponijemčeni. Unatoč svemu tome, baltički pruski jezik nije izumro sve do 18. stoljeća.
 Königsberg je bio glavni grad Sambije, jedne od četiri dijeceze na koje je Prusku 1243. godine podijelio papinski legat Vilim Modenski. Glavnim svetcem zaštitnikom tamošnje katedrale ("Königsberger Dom") bio je sveti Adalbert Praški. Königsberg je postao članom Hanzeatske lige i važnom lukom za Prusku i Litvu.
 Kao rezultat Trinaestogodišnjeg rata ("Rata gradova") između Reda i Poljske, Država Teutonskog viteškog reda smanjila se nakon Toruńskog mira na područje kasnije Kneževine Pruske, pod poljskom krunom.
 Brandenburg-Pruska i Njemačko Carstvo
 Weimarska Republika
 Treći Reich
 SSSR
 Ruska federacija
 Zemljopis
 Kalinjingrad je smješten na ušću rijeke Pregel, koja ondje uvire u Vislansku lagunu. Zemljopisni položaj Kalinjingrada je .
 Morska plovila mogu doći do Gdanjskog zaljeva i Baltičkog mora kroz Vislansku lagunu i Baltijski tjesnac.
 Gospodarstvo
 Luke Baltičkog mora
 Znamenitosti
 Kalinjingradska katedrala - glavna crkva starog Königsberga
 Sackheimska vrata i Kraljevska vrata
 Dom Sovjeta
 Katedrala Krista Spasitelja(Kaliningrad), pravoslavna katedrala, 2005. je još u izgradnji
 Kalinjingradski zoološki vrt (bivši "Königsberg Tiergarten") i bivša lokacija Ostmessea
 "Ploščad pobedi" (Trg pobjede - gradsko središte)
 Kalinjingradsko sveučilište
 stare utvrde
 Sport
 Nogometni klub FK Baltika Kalinjingrad.
 Poznati stanovnici
 Christian Goldbach (1690. – 1764.), matematičar
 Immanuel Kant (1724. – 1804.), filozof
 Fanny Lewald (1811. – 1889.), feministica i spisateljica
 Ernst Theodor Amadeus Hoffmann (1776. – 1822.), spisatelj i skladatelj
 Gotthilf Heinrich Ludwig Hagen (1797. – 1884.), fizičar
 Gustav Robert Kirchhoff (1824. – 1887.), fizičar
 Karl Rudolf König (1832. – 1901.), fizičar
 Käthe Kollwitz
 Otto Wallach (1847. – 1931.), kemičar
 David Hilbert (1862. – 1943., Wehlau), matematičar
 Erich von Drygalski (1865. – 1949.), istraživač
 Arnold Sommerfeld (1868. – 1951.), fizičar
 Agnes Miegel (1879. – 1964.), autorica
 Hannah Arendt (1906. – 1975.), politički teoretičar
 Lea Rabin (1928. – 2000.), supruga Yitzhaka Rabina
 Heinrich August Winkler (1938.-), povjesničar
 Neuobičajeno velik broj astronauta je živio u Kalinjingradu
 Aleksej Leonov, astronaut (1934.-), prva osoba koja je činila "šetnju u svemiru"
 Viktor Pacajev (1933. – 1971.), astronaut
 Jurij Romanenko
 Aleksander Viktorenko
 Oleg Gazmanov, ruski popularni pjevač
 Ljudmila Putina (prva dama Rusije) je rođena u ovom gradu
 Sergej Snegov, pisac znanstvene fantastike
 Za više podataka o razdoblju poslije 1945. vidi: Kalinjingradska oblast i Jasnaja Poljana.
 Vanjske poveznice
 http://www.ost-preussen.de/ostpr/koenigsb.htm (Povijest grada)
 https://web.archive.org/web/20110814041618/http://www.klgd.ru/en/ (lokalna uprava)
 https://web.archive.org/web/20050305134507/http://www.kcxc.org/index.php (ortodoksna katedrala u Kalinjingradu, stranica na ruskome jeziku)
 http://www.territorial.de/ostp/koen/koen.htm. (povijest ozemlja 1815. – 1945., stranica na njemačkom jeziku)
 http://www.kaliningrad.aktuell.ru/ Kalinjingrad aktualno - lokalne novine)
 BBC-eva priča o Kalinjingradu
 Zemljovidi Pruske
 J. Lemmen's slike današnje Istočne Pruske i područja Kalinjingrada
 Landsmannschaft Ostpreußen - Info o Istočnoj Pruskoj (Zemlja mračnih šuma i kristalnih jezera)
 Gradovi u Rusiji
 Kalinjingradska oblast


text:
Kaldbaksbotnur [] ist ein Ort der Färöer im Südwesten der Hauptinsel Streymoy.
 Einwohner: 7 (1. Januar 2007)
 Postleitzahl: FO-185
 Kommune: Tórshavnar kommuna
 Kaldbaksbotnur liegt am Ende des Fjords Kaldbaksfjørður und gehört administrativ zur Hauptstadt-Kommune, ohne aber zum geschlossenen Siedlungsgebiet des Ballungsraums zu gehören. Im Wesentlichen besteht der Ort, wie Sund am Eingang des Fjordes im Osten, aus einem Bauernhof. Seit 1980 gibt es eine Straßenanbindung, die von Tórshavn weiter zum Nachbarort Kaldbak am Ausgang des Fjordes führt. Hoch über Kaldbaksbotnur liegt der frühere dänische Marinestützpunkt Mjørkadalur.
 Ort auf den Färöern
 Streymoy
 Geographie (Kommune Tórshavn)


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 20.5.2006
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 C 121/17
 Klage, eingereicht am 27. März 2006 — ESOTRADE/HABM
 (Rechtssache T-103/06)
 (2006/C 121/30)
 Sprache der Klageschrift: Spanisch
 Parteien
 Klägerin: ESOTRADE SA (Madrid) (Prozessbevollmächtigter: Rechtsanwalt Jaime de Rivera Lamo de Espinosa)
 Beklagter: Harmonisierungsamt für den Binnenmarkt (Marken, Muster und Modelle)
 Anderer Beteiligter im Verfahren vor der Beschwerdekammer: Antonio Segura Sánchez
 Anträge der Klägerin
 Es wird beantragt,
 —
 die Entscheidung der Zweiten Beschwerdekammer des HABM vom 10. Januar 2006 in der Sache R 217/2004-2 zu der Kollision der Marken YOKANA/YOKONO aufzuheben;
 —
 die Gemeinschaftsmarke Nr. 1 600 659 „YOKANA“ zur Eintragung zuzulassen;
 —
 dem Beklagten die Kosten im vorliegenden Verfahren und in den vorangegangenen Verfahren aufzuerlegen.
 Klagegründe und wesentliche Argumente
 Anmelderin der Gemeinschaftsmarke: Klägerin.
 Betroffene Gemeinschaftsmarke: Bildmarke „YOKANA“ (Anmeldung Nr. 1 600 659) für Waren der Klassen 14, 18 und 25.
 Inhaber des im Widerspruchsverfahren entgegengehaltenen Marken- oder Zeichenrechts: Antonio Segura Sánchez.
 Entgegengehaltenes Marken- oder Zeichenrecht: Gemeinschaftsbildmarke und spanische Bildmarke „YOKONO“ für Waren der Klassen 25 (Nr. 1 099 356) und 18, 25 sowie 39 (Nr. 336 750).
 Entscheidung der Widerspruchsabteilung: Teilweise Stattgabe des Widerspruchs und Zurückweisung der Anmeldung für bestimmte Waren der Klassen 18 und 25.
 Entscheidung der Beschwerdekammer: Zurückweisung der Beschwerde.
 Klagegründe: Fehlerhafte Anwendung von Artikel 8 Absatz 1 Buchstabe b der Verordnung Nr. 40/94 über die Gemeinschaftsmarke.


text:
 21.12.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 429/27
 Tužba podnesena 29. svibnja 2015. – Ezz i drugi protiv Vijeća
 (Predmet T-288/15)
 (2015/C 429/35)
 Jezik postupka: engleski
 Stranke
 Tužitelji: Ahmed Abdelaziz Ezz (Giza, Egipat), Abla Mohammed Fawzi Ali Ahmed Salama (Kairo, Egipat), Khadiga Ahmed Ahmed Kamel Yassin (Giza, Egipat), Shahinaz Abdel Azizabdel Wahab Al Naggar (Giza, Egipat) (zastupnik: J. Lewis, QC, B. Kennelly i J. Pobjoy, barristers, J. Binns, solicitor, J. Bellis i S. Rowe, odvjetnici)
 Tuženik: Vijeće Europske unije
 Tužbeni zahtjev
 Tužitelji od Općeg suda zahtijevaju da:
 —
 poništi Odluku Vijeća (ZVSP) 2015/486 od 20. ožujka 2015. o izmjeni Odluke 2011/172/ZVSP o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Egiptu (SL 2015 L 77, str. 16.), u dijelu u kojem se odnosi na tužitelje; i
 —
 naloži tuženiku snošenje troškova.
 Tužbeni razlozi i glavni argumenti
 U prilog osnovanosti tužbe tužitelji ističu pet tužbenih razloga.
 1.
 Prvi tužbeni razlog, kojim tvrde da je Vijeće propustilo navesti odgovarajuću pravnu osnovu za osporavanu odluku. Tužitelji ističu da članak 29. UEU-a nije odgovarajuća pravna osnova za osporavanu odluku.
 2.
 Drugi tužbeni razlog, kojim tvrde da je Vijeće povrijedilo prava tužitelja iz članka 6., u vezi s člancima 2. i 3. UEU-a, i članaka 47. i 48. Povelje Europske unije o temeljnim pravima, utvrdivši da su sudski postupci u Egiptu provedeni u skladu s temeljnim ljudskim pravima.
 3.
 Treći tužbeni razlog, kojim tvrde da Vijeće nije ispunilo kriterij za uvrštavanje tužitelja navedenih u članku 1. Odluke Vijeća 2011/172/ZVSP od 21. ožujka 2011. o mjerama ograničavanja protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Egiptu (SL 2011 L 76, str. 63.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 18., svezak 8., str. 260.) (kako je izmijenjena) i članku 2. Uredbe Vijeća (EU) br. 270/2011 od 21. ožujka 2011. o mjerama ograničavanja usmjerenima protiv određenih osoba, subjekata i tijela s obzirom na stanje u Egiptu (SL 2011 L 76, str. 4.) (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 18., svezak 6., str. 204.) (kako je izmijenjena). Tužitelji tvrde de nije „utvrđeno da su odgovorni” za nezakonito prisvajanje državnih sredstava Egipta ili kršenje ljudskih prava u Egiptu, niti da su povezani s osobama za koje je to utvrđeno.
 4.
 Četvrti tužbeni razlog, kojim tvrde da je Vijeće prekršilo pravo tužitelja na obranu i pravo na dobru upravu i djelotvornu sudsku zaštitu. Tužitelji osobito tvrde da je Vijeće propustilo pažljivo i nepristrano ispitati jesu li navodni razlozi koji bi trebali opravdati ponovno uvrštavanje bili opravdani s obzirom na očitovanja koja su tužitelji podnijeli prije ponovnog uvrštavanja.
 5.
 Peti tužbeni razlog temelji se na tome da je Vijeće neopravdano i neproporcionalno prekršilo temeljna prava tužiteljâ, uključujući pravo na zaštitu vlasništva i ugleda. Tužitelji tvrde da je Vijeće propustilo pokazati da je zamrzavanje tužiteljeve financijske imovine i gospodarskih sredstava povezano s legitimnim ciljem ili njime opravdano, kao ni da je proporcionalno takvom cilju.


text:
Glinek triniklu, – międzymetaliczny stop glinu i niklu mający właściwości charakterystyczne zarówno dla ceramiki, jak i metali.
 W przeciwieństwie do typowych stopów wytrzymałość glinku triniklu wzrasta wraz z temperaturą (do 1100 °C). Jest odporny na utlenianie, nie ulega nawęglaniu ani azotowaniu.
 Faza krystalizuje w temperaturze 1396 °C poprzez przemianę perytektyczną roztworu ciekłego i wydzielonych kryształów AlNi (roztwór stały β). krystalizuje w sieci A1 i cechuje się uporządkowaniem L12 (w każdej komórce elementarnej znajdują się 4 atomy: 1 atom aluminium w narożniku oraz 3 atomy niklu centrujące ściany komórki). Roztwór wtórny bazujący na fazie jest trwały przy zawartości aluminium wynoszącej 24–27% atomowych.
 cechuje się:
 wysoką wytrzymałością na rozciąganie w temperaturze of 650–1100 °C,
 zależnością granicy plastyczności od temperatury w zakresie 600–900 °C,
 wysoką odpornością na korozję przy działaniu powietrza, kwasów organicznych, zasad i roztworu chlorku sodu,
 wysoką wytrzymałością zmęczeniową,
 wysoką odpornością na pełzanie,
 odpornością na ścieranie,
 stosunkowo niską gęstością.
 Przypisy
 Stopy
 triniklu
 Związki niklu