text:
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2015 11 18
 COM(2015) 496 final
 2015/0239(COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą
 (Tekstas svarbus EEE)
 AIŠKINAMASIS MEMORANDUMAS
 1.PASIŪLYMO APLINKYBĖS
 •Pasiūlymo pagrindas ir tikslai
 Komisija (Eurostatas) renka duomenis apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas galutiniams pramonės vartotojams (galutiniams ne namų ūkių vartotojams). Kainos galutiniams pramonės vartotojams teisės aktais reglamentuotos nuo 1990 m., šiuo metu jos reglamentuojamos Direktyva 2008/92/EB, kuria panaikinta Direktyva 90/377/EEB. Nacionalinės institucijos renka duomenis apie kainas namų ūkių vartotojams pagal savanorišką susitarimą. Nacionalinės institucijos pranešė Komisijai, kad dėl ribotų finansinių ir žmogiškųjų išteklių kai kurie duomenų teikėjai (gamtinių dujų ir elektros energijos bendrovės) abejoja, ar turės galimybę šiuos duomenis rinkti ateityje.
 2013 m. gegužės 22 d. Europos Vadovų Tarybos susitikime dėl energetikos ir apmokestinimo valstybių ir vyriausybių vadovai nurodė, kad ES energetikos politika turėtų būti siekiama užtikrinti, kad energija namų ūkiams ir bendrovėms būtų tiekiama saugiai ir tvariai, taip pat prieinamomis ir konkurencingomis kainomis. Taigi Komisijos paprašyta pateikti „energijos kainų ir sąnaudų sudedamųjų dalių ir veiksnių valstybėse narėse“ analizę. Šia analize turėjo būti siekiama nustatyti energijos kainų poveikį namų ūkiams, mažosioms ir vidutinėms įmonėms, taip pat daug energijos suvartojantiems pramonės sektoriams, ir platesniu mastu išnagrinėti ES konkurencingumą, palyginti su atitinkamais pasauliniais ekonominiais subjektais.
 Komisija, nustačiusi, kad šiai analizei reikia papildomų išsamių kainodaros duomenų, surinko reikiamą informaciją iš visų 28 ES valstybių narių pagal savanorišką susitarimą. Ataskaita, į kurią įtraukta išsami gamtinių dujų ir elektros energijos kainų komponentų analizė, 2014 m. sausio mėn. pateikta Tarybai.
 2014 m. politikos formuotojai kelis kartus paprašė pateikti išsamesnių oficialių statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas. 2014 m. birželio 13 d. susitikime Transporto, telekomunikacijų ir energetikos (TTE) taryba pripažino neigiamą didelių ir toliau didėjančių energijos kainų bei sąnaudų poveikį Europos konkurencingumui pasaulyje ir pavienių vartotojų gyvenimo lygiui. Todėl TTE taryba paragino Komisiją iki 2016 m. atlikti tolesnę poveikio energijos kainoms bei sąnaudoms ir vartotojams apžvalgą.
 2015 m. vasario 25 d. Europos Komisija priėmė energetikos sąjungos dokumentų rinkinį. Vienas iš energetikos sąjungos dokumentų rinkinyje su energijos vidaus rinka susijusiame skyriuje numatytų veiksmų – 2016 m. ir vėliau kas 2 metus atliktina energijos kainų ir sąnaudų analizė.
 Atsižvelgiant į energetikos sąjungos dokumentų rinkinio tikslus, sudarytas papildomas subkomponentų rinkinys, susijęs su mokesčiais ir rinkliavomis bei gamtinių dujų ir elektros energijos tinklų kainomis; taip visų pirma tenkinamas poreikis užtikrinti didesnį energijos sąnaudų ir kainų skaidrumą, kaip nurodyta dokumentų rinkinio 8 punkte.
 •Derėjimas su esamomis nuostatomis šioje politikos srityje
 2014 m. birželio mėn. Europos Vadovų Taryba dar kartą patvirtino, kad reikia stiprinti ES bendrąją rinką, didinti konkurenciją ir skaidrumą dujų rinkoje ir visiškai integruoti Europos energijos rinką. Be to, Taryba paragino papildomai išnagrinėti rinkos integraciją, kiek tai susiję su energijos vartojimo efektyvumu ir energetiniu saugumu.
 •Derėjimas su kitomis ES politikos sritimis
 2015 m. vasario 25 d. Komisija priėmė energetikos sąjungos dokumentų rinkinį. Šiomis aplinkybėmis Komisija nuo 2016 m. teiks duomenis apie energijos kainas ir sąnaudas (įskaitant mokesčius ir subsidijas). Šis energijos kainų ir sąnaudų išskirstymas leis Komisijai stebėti padėtį energijos rinkoje.
 2.TEISINIS PAGRINDAS, SUBSIDIARUMO IR PROPORCINGUMO PRINCIPAI
 •Teisinis pagrindas
 Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 338 straipsnio 1 dalis.
 • Subsidiarumas (neišimtinės kompetencijos sritys)
 Komisija (Eurostatas) renka nacionalinius gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenis, taikydama metodiką, kuri leidžia palyginti kainas skirtingose valstybėse narėse. Šie kainų duomenys turi būti renkami ES lygmeniu, siekiant užtikrinti, kad visų ES valstybių narių duomenys būtų patikimi ir palyginami, ir sukaupti duomenis apie ES ir euro zoną. Nacionaliniu lygmeniu kainų duomenis renka atitinkamos nacionalinės institucijos ir Eurostatas.
 •Proporcingumas
 Siūlomas teisės aktas reglamentuos duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas namų ūkių ir ne namų ūkių sektoriuose rinkimą. Anksčiau pramonės sektoriaus kainų duomenys buvo renkami pagal Direktyvą 2008/92/EB, o namų ūkių sektoriaus kainų duomenys – remiantis savanorišku susitarimu. Kadangi nėra teisiškai privalomų įpareigojimų teikti tokius duomenis, visų pirma namų ūkių sektoriaus duomenis, dėl didėjančio energijos vidaus rinkos sudėtingumo vis sunkiau gauti patikimų ir atnaujintų duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas. Siūloma pakeisti taikant Direktyvą 2008/92/EB susidariusią padėtį ir šiuo metu savanoriškai renkamus duomenis įtraukti į siūlomą teisės aktą. Siūlomais pakeitimais neviršijama to, kas būtina nustatytiems tikslams pasiekti.
 •Pasirinkta teisinė priemonė
 Pasirinkta teisinė priemonė – Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas – turėtų padėti užtikrinti greitą, sklandų ir darnų įgyvendinimą visoje ES.
 3.EX POST VERTINIMO, KONSULTACIJŲ SU SUINTERESUOTOSIOMIS ŠALIMIS IR POVEIKIO VERTINIMO REZULTATAI
 •Ex-post vertinimas ir (arba) galiojančių teisės aktų tinkamumo patikros
 Galiojantis taikytinas teisės aktas (Direktyva 2008/92/EB) reglamentuoja tik pramonės sektoriaus gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenų rinkimą. 2007 m. pradėta taikyti šių kainų tyrimų metodika pasiteisino.
 •Konsultacijos su suinteresuotaisiais subjektais
 2015 m. sausio mėn. Eurostatas raštu konsultavosi su Energetikos statistikos darbo grupe (ESDG). Į jų pastabas ir rekomendacijas atsižvelgta. Raštu pasikonsultavus su ESDG, sumažintas mokesčių ir rinkliavų subkomponentų skaičius (nuo 11 iki 6 subkomponentų) ir gerokai sumažintas pateiktinų duomenų apie elektros energijos ir gamtinių dujų tinklų kainas kiekis. 2015 m. gegužės ir birželio mėn. raštu konsultuotasi su Už sektorių ir aplinkos statistiką ir sąskaitas atsakingų direktorių (DIMESA) grupe; po šių konsultacijų pratęsti terminai, per kuriuos galima pateikti prašymą taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą dėl pranešimo apie kainų komponentus ir (arba) subkomponentus. Gamtinių dujų kainų namų ūkių sektoriuje atveju nustatyta riba, kad duomenų nereikėtų teikti šalims, kurių namų ūkiuose sunaudojama mažai gamtinių dujų. Iš dalies pakeistas projektas 2015 m. birželio 11 d. pateiktas grupės DIMESA posėdyje ir 2015 m. birželio 24 d. ESWG posėdyje.
 •Konsultavimasis su ekspertais ir naudojimasis jų patarimais
 Eurostatas dėl duomenų rinkimo galimybių konsultavosi su dviem dujų ir elektros energijos sektoriuose veiklą vykdančiomis asociacijomis – „Eurogas“ ir „Eurelectric“. Atsižvelgta į jų rekomendacijas dėl galimybės gauti informacijos apie elektros energijos ir gamtinių dujų tinklų kainų subkomponentus.
 •Reglamentavimo kokybė ir paprastinimas
 Ataskaitas teikiančių institucijų ir Komisijos administracinė našta labai nepadidės, nes apie daugelį kainų duomenų jau pranešama savanoriškai. Nors į rinktinų duomenų sąrašą įtraukta keletas su mokesčiais ir tinklų kainomis susijusių subkomponentų, sumažintas ataskaitų teikimo dažnumas – jas reikės teikti ne kasmet, o kas trejus metus. Todėl tikėtina, kad bendra administracinė našta nepasikeis.
 •Poveikio vertinimas
 Šio pasiūlymo poveikio vertinimas nebuvo atliktas, nes dėl jo nei ataskaitas teikiančių institucijų, nei Komisijos veikla gerokai nepakis. Priežastys, dėl kurių nuspręsta neatlikti poveikio vertinimo, išsamiai paaiškintos Komisijos gairėse, paskelbtose Komisijos interneto svetainėje adresu http://ec.europa.eu/smart-regulation/impact/planned_ia/docs/2014_estat_001_roadmap_electricityprices.pdf.
 •Pagrindinės teisės
 Netaikoma.
 4.POVEIKIS BIUDŽETUI
 Pasiūlymas ES biudžetui poveikio neturi. Kadangi veiklos gerokai nepadaugės, papildomų išlaidų nebus.
 5.KITI ASPEKTAI
 •Įgyvendinimo planai ir stebėjimo, vertinimo ir ataskaitų teikimo taisyklės
 Nėra.
 •Aiškinamieji dokumentai (direktyvoms)
 Netaikoma.
 •Išsamus konkrečių pasiūlymo nuostatų paaiškinimas
 Patikimi, laiku teikiami ir išsamūs statistiniai gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenys Europos politikos formuotojams yra svarbus informacijos šaltinis. Kadangi dujų ir elektros energijos kainų namų ūkių sektoriuje duomenys renkami pagal savanorišką susitarimą, pavieniai duomenų teikėjai (elektros energijos arba dujų bendrovės) gali nuspręsti to nebedaryti. Duomenų rinkimą reglamentavus teisine sistema, bus užtikrintas tolesnis ataskaitų teikimas.
 Siekiant išnagrinėti pagrindinius elektros energijos ir gamtinių dujų kainų veiksnius, nepakanka vertinti vien galutines dujų ir elektros energijos kainas bei tinklų kainas, mokesčius ir produktų kainas. Siekiant nustatyti kainų veiksnius, rinktinų duomenų sąrašas papildytas kintamųjų rodiklių (subkomponentų) rinkiniu; tai padės pagal darnią metodiką išsamiau nagrinėti renkamus duomenis.
 Europos ekonominė erdvė
 Siūlomas teisės aktas susijęs su Europos ekonominei erdvei (EEE) svarbiu klausimu, todėl turėtų būti taikomas joje.
 2015/0239 (COD)
 Pasiūlymas
 EUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTAS
 dėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą
 (Tekstas svarbus EEE)
 EUROPOS PARLAMENTAS IR EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,
 atsižvelgdami į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 338 straipsnio 1 dalį,
 atsižvelgdami į Europos Komisijos pasiūlymą,
 teisėkūros procedūra priimamo akto projektą perdavus nacionaliniams parlamentams,
 laikydamiesi įprastos teisėkūros procedūros
 1
 ,
 kadangi:
 (1)konkurencingumas, tvarumas ir energetinis saugumas yra pagrindiniai atsparios Europos Sąjungos, taikančios perspektyvią klimato kaitos politiką, tikslai;
 (2)siekiant rengti energetikos sąjungos politiką ir stebėti valstybių narių energetikos rinkas, reikia aukštos kokybės, palyginamos, atnaujintos, patikimos ir suderintos informacijos apie galutiniams vartotojams taikomas gamtinių dujų ir elektros energijos kainas;
 (3)šio reglamento tikslas – teikti Europos statistinius duomenis, kuriais būtų grindžiama energetikos politika, visų pirma siekiant vartotojų labui sukurti visiškai integruotą energijos vidaus rinką. Siekiant pagerinti rinkos integraciją, reikia didinti energijos sąnaudų ir kainų, taip pat viešosios paramos skaidrumą;
 (4)iki šiol bendra palyginamų statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos mažmenines kainas pramonės vartotojams Sąjungoje rengimo, perdavimo ir platinimo sistema buvo užtikrinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB
 2
 ;
 (5)iki šiol duomenys apie gamtinių dujų ir elektros energijos mažmenines kainas, taikomas galutiniams vartotojams namų ūkių sektoriuje, buvo renkami pagal savanorišką susitarimą;
 (6)kadangi nėra teisiškai privalomų įpareigojimų teikti tokius duomenis, visų pirma namų ūkių sektoriaus duomenis, dėl didėjančio energijos vidaus rinkos kompleksiškumo vis sunkiau gauti patikimų ir atnaujintų gamtinių dujų ir elektros energijos kainų duomenų;
 (7)siekiant užtikrinti, kad būtų teikiami aukštos kokybės duomenys apie kainas namų ūkių sektoriuje ir ne namų ūkių sektoriuje, į teisės aktą turėtų būti įtrauktas abiejų rūšių duomenų rinkimas;
 (8)daugelyje šalių duomenis apie perdavimo sistemas teikia energetikos reguliavimo institucijos. Tačiau duomenis apie skirstymo sąnaudas renka gerokai daugiau subjektų ir kai kuriose valstybėse narėse tokių duomenų teikimas sukelia daugiau sunkumų. Atsižvelgiant į skirstymo sąnaudų svarbą ir poreikį šioje srityje užtikrinti skaidrumą, duomenų rinkimas turi būti suderintas remiantis patikima metodika;
 (9)suvartojimo grupių sistema, kurią Komisija (Eurostatas) taiko savo kainų leidiniuose, turėtų užtikrinti rinkos skaidrumą ir plačią nekonfidencialių kainų duomenų sklaidą, taip pat suteikti galimybę nustatyti Europos suvestinius rodiklius;
 (10)Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 223/2009
 3
 nustatyta, kad statistiniai duomenys rinktini vadovaujantis nešališkumo, skaidrumo, patikimumo, objektyvumo, profesinio nepriklausomumo ir išlaidų efektyvumo principais, užtikrinant statistinių duomenų konfidencialumą;
 (11)informacija apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas galutiniams vartotojams turėtų suteikti galimybę jas palyginti su kitų energetikos produktų kainomis;
 (12)informacija apie kainų duomenų rinkimą ir jų kokybę turėtų būti teikiama pagal įprastą ataskaitų teikimo tvarką;
 (13)išsamūs duomenys apie suvartojimo grupių išskirstymą ir jų atitinkamas rinkos dalis yra svarbi gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistinių duomenų dalis;
 (14)kainų analizę galima atlikti, tik jeigu iš valstybių narių galima gauti aukštos kokybės oficialių statistinių duomenų apie įvairius gamtinių dujų ir elektros energijos kainų komponentus bei subkomponentus. Peržiūrėjus metodiką, pagal kurią išsamiai išskiriami įvairūs gamtinių dujų ir elektros energijos kainų galutiniams vartotojams komponentai ir subkomponentai, bus galima nagrinėti įvairių aspektų poveikį galutinėms kainoms;
 (15)Komisijai (Eurostatui) pateikti duomenys apie kainas ir pardavimo galutiniams vartotojams sąlygas bei galutinių vartotojų skaičiaus išskirstymas pagal suvartojimą kiekvienoje suvartojimo grupėje turėtų padėti Komisijai gauti pakankamai informacijos, kad ji galėtų spręsti dėl tinkamų priemonių ar pasiūlymų, susijusių su energetikos politika;
 (16)siekiant užtikrinti kainų skaidrumą, svarbu gerai išmanyti mokesčius ir rinkliavas kiekvienoje valstybėje narėje. Nustatyta, kad svarbu išskirstyti duomenis apie tinklų sąnaudas, išlaidas, mokesčius, rinkliavas ir įmokas;
 (17)valstybės narės, kuriose gamtinių dujų suvartojimas sudaro nedidelę dalį galutinio energijos suvartojimo namų ūkiuose, turėtų būti atleistos nuo prievolės teikti duomenis apie gamtinių dujų kainas galutiniams namų ūkių vartotojams;
 (18)siekdama pagerinti duomenų patikimumą, Komisija (Eurostatas) kartu su valstybėmis narėmis turėtų įvertinti ir prireikus patobulinti tikslaus duomenų rinkimo ir tvarkymo metodiką, atitinkančią gero statistikos valdymo principą. Todėl turėtų būti reguliariai rengiamos kokybės ataskaitos ir atliekami kainų duomenų kokybės vertinimai;
 (19)remdamasi pagrįstu valstybės narės prašymu, Komisija gali leisti valstybėms narėms taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas, susijusias su tomis konkrečiomis prievolėmis, dėl kurių taikant šį reglamentą valstybės narės nacionalinės statistikos sistemai prireiks didelių pakeitimų ir gali susidaryti didelė papildoma našta respondentams;
 (20)siekiant išlaikyti aukštą valstybių narių teikiamų duomenų kokybę, Komisijai turėtų būti suteikti įgaliojimai priimti teisės aktus pagal Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 290 straipsnį, kad būtų galima pakoreguoti ribas, kurios gali būti taikomos gamtinių dujų rinkai. Ypač svarbu, kad atlikdama parengiamąjį darbą Komisija tinkamai konsultuotųsi, taip pat ir su ekspertais. Atlikdama su deleguotaisiais aktais susijusį parengiamąjį darbą ir rengdama jų tekstus Komisija turėtų užtikrinti, kad atitinkami dokumentai būtų vienu metu, laiku ir tinkamai perduodami Europos Parlamentui ir Tarybai;
 (21)Komisija turėtų užtikrinti, kad deleguotaisiais aktais valstybėms narėms arba respondentams nebūtų nustatoma didelė papildoma administracinė našta;
 (22)siekiant užtikrinti vienodas reglamento įgyvendinimo sąlygas, Komisijai turėtų būti suteikti įgyvendinimo įgaliojimai, susiję su duomenų perdavimo formatu ir tvarka, taip pat kokybės ataskaitoms taikomais reikalavimais, jų struktūra ir palyginamumu bei leidimu taikyti nukrypti leidžiančias nuostatas. Tais įgaliojimais turėtų būti naudojamasi laikantis 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai;
 (23)Direktyva 2008/92/EB panaikinama;
 (24)konsultuotasi su Europos statistikos sistemos komitetu,
 PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:
 1 straipsnis
 Dalykas
 Šiuo reglamentu sukuriama bendra palyginamų Europos statistinių duomenų apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainų namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams ES plėtojimo, rengimo ir sklaidos sistema.
 2 straipsnis
 Apibrėžtys
 Šiame reglamente vartojamų terminų apibrėžtys:
 (1)terminai „namų ūkis“, „galutinis energijos naudojimas“ ir „gamintojai savoms reikmėms“ vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos Reglamento (EB) Nr. 1099/2008
 4
 A priede;
 (2)terminai „vartotojas“, „galutinis vartotojas“, „namų ūkio vartotojas“, „ne namų ūkio vartotojas“, „perdavimas“, „skirstymas“ ir „tiekimas“, susiję su elektros energija, vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/72/EB
 5
 , kai vartojami kalbant apie elektros energiją;
 (3)terminai „vartotojas“, „galutinis vartotojas“, „namų ūkio vartotojas“, „ne namų ūkio vartotojas“, „perdavimas“, „skirstymas“ ir „tiekimas“, susiję su gamtinėmis dujomis, vartojami tokiomis pačiomis reikšmėmis kaip Europos Parlamento ir Tarybos direktyvoje 2009/73/EB
 6
 , kai vartojami kalbant apie gamtines dujas;
 (4)tinklo komponentas – perdavimo ir skirstymo tinklų sąnaudų derinys, kaip nurodyta I priedo 6 punkte ir II priedo 5 punkte.
 3 straipsnis
 Duomenų šaltiniai
 Taikydamos naštos respondentams nedidinimo ir administravimo supaprastinimo principą, valstybės narės renka duomenis apie gamtinių dujų ir elektros energijos kainas ir jų subkomponentus, susijusius su tinklų sąnaudomis, mokesčiais, rinkliavomis, įmokomis ir išlaidomis, kaip nurodyta I ir II prieduose, bei suvartotus kiekius ir parengia kokybės ataskaitą, naudodamosi šiais šaltiniais:
 (a)specialiais statistiniais tyrimais, susijusiais su gamtinių dujų ir elektros energijos mažmeninėmis kainomis, skirtomis gamintojams ir prekybininkams, perdavimo ir skirstymo sistemų operatoriams, energetikos produktų importuotojams ar eksportuotojams ir tiekimo įmonėms;
 (b)kitais statistiniais tyrimais, skirtais vartotojams namų ūkių sektoriuje ir galutiniams vartotojams ne namų ūkių sektoriuje;
 (c)administraciniais šaltiniais, pvz., gamtinių dujų ir elektros energijos rinkų nacionalinių reguliavimo institucijų turimais šaltiniais;
 (d)kitais šaltiniais, remdamosi tinkamomis statistinio vertinimo procedūromis.
 4 straipsnis
 Apimtis
 (1)Valstybės narės užtikrina, kad duomenų rinkimo ir rengimo sistema būtų reprezentatyvi.
 (2)Valstybės narės neprivalo Komisijai (Eurostatui) perduoti gamtinių dujų kainų namų ūkių vartotojams duomenų, jei gamtinių dujų suvartojimas namų ūkių sektoriuje sudaro mažiau negu 1 % visos šalies namų ūkių sektoriuje suvartojamos energijos. Komisija (Eurostatas) reguliariai, bent kas 3 metus, peržiūri, kurios valstybės narės, atsižvelgiant į gamtinių dujų suvartojimą jų namų ūkių sektoriuje, gali būti atleistos nuo prievolės perduoti duomenis.
 (3)Komisijai suteikiami įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus, kaip nustatyta 10 straipsnyje, atsižvelgiant į ekonomines ir technines tendencijas, susijusias su suvartojimo ribos koregavimu.
 5 straipsnis
 Duomenų perdavimas
 (1)Valstybės narės Komisijai (Eurostatui) teikia I ir II prieduose nurodytus duomenis.
 (2)Komisija įgyvendinimo aktais nustato ir priima duomenų perdavimo formatą ir tvarką, kaip nurodyta prieduose. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
 6 straipsnis
 Ataskaitinis laikotarpis ir perdavimo dažnumas
 (1)Valstybės narės nuo kalendorinių metų pradžios po šio reglamento priėmimo renka visus šio reglamento prieduose nurodytus duomenis ir per tris mėnesius nuo ataskaitinio laikotarpio pabaigos pateikia statistinius duomenis Komisijai (Eurostatui).
 (2)Perdavimo dažnumas turi būti toks:
 (a)
 duomenys, nurodyti I priedo 6 punkto a papunktyje ir 7 punkte bei II priedo 5 punkto a papunktyje ir 6 punkte, perduodami kas metus (nuo sausio iki gruodžio mėn.);
 (b)duomenys, nurodyti I priedo 6 punkto b papunktyje ir II priedo 5 punkto b papunktyje, – du kartus per metus (nuo sausio iki birželio mėn. ir nuo liepos iki gruodžio mėn.).
 7 straipsnis
 Kokybės vertinimas ir ataskaitos
 (1)Valstybės narės užtikrina, kad duomenų kokybė atitiktų kokybės kriterijus, nustatytus Reglamento (EB) Nr. 223/2009 12 straipsnio 1 dalyje.
 (2)Valstybės narės nedelsdamos praneša Komisijai (Eurostatui) apie bet kokius metodinius arba kitus pakeitimus, kurie galėtų turėti didelį poveikį gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistiniams duomenims, – bet kuriuo atveju ne vėliau kaip per vieną mėnesį po tokių pakeitimų.
 (3)Valstybės narės kas trejus metus Komisijai (Eurostatui) pateikia duomenų kokybės ataskaitą, kurioje nurodo, kaip šie duomenys apskaičiuoti. Šioje ataskaitoje pateikiama informacija apie duomenų apimtį ir rinkimą, apskaičiavimo kriterijus, metodiką ir duomenų šaltinius, kuriais naudotasi, taip pat apie bet kokius šaltinių ar metodikos pokyčius.
 (4)Komisija (Eurostatas) įvertina perduotų duomenų ir kokybės ataskaitose pateiktos informacijos kokybę, taip pat parengia ir išplatina suvestinę kokybės vertinimo ataskaitą.
 (5)Nustačiusi statistiškai reikšmingų netikslumų ar neatitikimų Komisija (Eurostatas) gali prašyti nacionalinių institucijų tinkamai išskirstyti duomenis ir skaičiavimo ar vertinimo metodus, kuriais grindžiami pateikti duomenys, kad galėtų įvertinti duomenis ir prireikus paprašyti atitinkamos valstybės narės pakeisti arba iš naujo pateikti bet kokius duomenis arba bet kokią informaciją, kuri, kaip manoma, yra netiksli.
 (6)Komisija įgyvendinimo aktais nustato reikalavimus dėl kokybės ataskaitų, jų struktūros ir palyginamumo, kaip nurodyta 3 dalyje. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros.
 8 straipsnis
 Sklaida
 Komisija (Eurostatas) išplatina gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistinius duomenis ne vėliau kaip per penkis mėnesius nuo kiekvieno ataskaitinio laikotarpio pabaigos.
 9 straipsnis
 Nukrypti leidžiančios nuostatos
 (1)Įgyvendinimo aktuose gali būti numatomos nukrypti leidžiančios nuostatos, susijusios su tomis konkrečiomis prievolėmis, dėl kurių taikant šį reglamentą valstybės narės nacionalinės statistikos sistemai prireiks didelių pakeitimų ir gali susidaryti didelė papildoma našta respondentams. Tie įgyvendinimo aktai priimami laikantis 11 straipsnio 2 dalyje nurodytos nagrinėjimo procedūros ne vėliau kaip [xxxx-xx-xx].
 (2)1 dalies tikslais ne vėliau kaip per devynis mėnesius nuo šio reglamento įsigaliojimo atitinkama valstybė narė Komisijai pateikia tinkamai pagrįstą prašymą.
 (3)Nukrypti leidžiančios nuostatos taikomos kuo trumpiau ir bet kuriuo atveju ne ilgiau nei trejus metus.
 (4)Valstybė narė, kuriai pagal 1 dalį leista taikyti nukrypti leidžiančią nuostatą, nukrypti leidžiančios nuostatos galiojimo laikotarpiu toliau taiko atitinkamas Direktyvos 2008/92/EB nuostatas.
 10 straipsnis
 Įgaliojimų delegavimas
 (1)Įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus Komisijai suteikiami šiame straipsnyje nustatytomis sąlygomis.
 (2)4 straipsnio 3 dalyje nurodyti įgaliojimai suteikiami neribotam laikotarpiui nuo [xxxx-xx-xx].
 (3)Europos Parlamentas arba Taryba gali bet kada atšaukti 4 straipsnio 3 dalyje nurodytus deleguotuosius įgaliojimus. Sprendimu dėl įgaliojimų atšaukimo nutraukiami tame sprendime nurodyti įgaliojimai priimti deleguotuosius aktus. Sprendimas įsigalioja kitą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje arba vėlesnę jame nurodytą dieną. Jis nedaro poveikio jau galiojančių deleguotųjų aktų galiojimui.
 (4)Apie priimtą deleguotąjį aktą Komisija nedelsdama vienu metu praneša Europos Parlamentui ir Tarybai.
 (5)Pagal 4 straipsnio 3 dalį priimtas deleguotasis aktas įsigalioja tik tuo atveju, jeigu per du mėnesius nuo pranešimo Europos Parlamentui arba Tarybai apie šį aktą dienos nei Europos Parlamentas, nei Taryba nepareiškia prieštaravimų arba jeigu dar nepasibaigus šiam laikotarpiui ir Europos Parlamentas, ir Taryba praneša Komisijai, kad prieštaravimų nereikš. Europos Parlamento arba Tarybos iniciatyva šis laikotarpis pratęsiamas dviem mėnesiais.
 11 straipsnis
 Komiteto procedūra
 (1)Komisijai padeda Europos statistikos sistemos komitetas, įsteigtas pagal Reglamentą (EB) Nr. 223/2009. Tas komitetas – tai komitetas, kaip nustatyta Reglamente (ES) Nr. 182/2011
 7
 .
 (2)Jei daroma nuoroda į šią dalį, taikomas Reglamento (ES) Nr. 182/2011 5 straipsnis.
 12 straipsnis
 Direktyvos 2008/92/EB panaikinimas
 (1)Direktyva 2008/92/EB panaikinama.
 (2)Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šį reglamentą.
 13 straipsnis
 Įsigaliojimas
 Šis reglamentas įsigalioja dvidešimtą dieną po jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.
 Šis reglamentas privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.
 Priimta Briuselyje
 Europos Parlamento vardu
 Tarybos vardu
 Pirmininkas
 Pirmininkas
 (1)
 ... Europos Parlamento nuomonė (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje) ir ... Tarybos sprendimas.
 (2)
 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą (OL L 298, 2008 11 7, p. 9).
 (3)
 2009 m. kovo 11 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 223/2009 dėl Europos statistikos, panaikinantis Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (EB, Euratomas) Nr. 1101/2008 dėl konfidencialių statistinių duomenų perdavimo Europos Bendrijų statistikos tarnybai, Tarybos reglamentą (EB) Nr. 322/97 dėl Bendrijos statistikos ir Tarybos sprendimą 89/382/EEB, Euratomas, įsteigiantį Europos Bendrijų statistikos programų komitetą (OL L 87, 2009 3 31, p. 164).
 (4)
 2008 m. spalio 22 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 1099/2008 dėl energetikos statistikos (OL L 304, 2008 11 14, p. 6–11).
 (5)
 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/72/EB dėl elektros energijos vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/54/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 55).
 (6)
 2009 m. liepos 13 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2009/73/EB dėl gamtinių dujų vidaus rinkos bendrųjų taisyklių, panaikinanti Direktyvą 2003/55/EB (OL L 211, 2009 8 14, p. 94).
 (7)
 2011 m. vasario 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 182/2011, kuriuo nustatomos valstybių narių vykdomos Komisijos naudojimosi įgyvendinimo įgaliojimais kontrolės mechanizmų taisyklės ir bendrieji principai (OL L 55, 2011 2 28, p. 13–18).
 ---documentbreak---
 EUROPOS KOMISIJA
 Briuselis, 2015 11 18
 COM(2015) 496 final
 PRIEDAI
 priePasiūlymo dėlEUROPOS PARLAMENTO IR TARYBOS REGLAMENTOdėl Europos gamtinių dujų ir elektros energijos kainų statistikos, kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/92/EB dėl Bendrijos tvarkos, leidžiančios padidinti dujų ir elektros energijos kainų galutiniams pramonės vartotojams skaidrumą
 PRIEDAI
 I PRIEDAS. GAMTINIŲ DUJŲ KAINOS
 Šiame priede išdėstyta statistinių duomenų apie gamtinių dujų kainas namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams rinkimo ir rengimo metodika.
 1. Kainos
 Praneštinos kainos – tai kainos, taikomos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams, savo reikmėms perkantiems dujotiekiais tiekiamas gamtines dujas.
 2. Gamtinės dujos
 Gamtinės dujos apima gamtines dujas ir kitą dujinį kurą, perdavimo ir skirstymo tinkle sumaišytą su gamtinėmis dujomis, kaip antai biodujomis. Kitas dujinis kuras, kuris specialiais tinklais skirstomas nesumaišytas su gamtinėmis dujomis (pvz., dujų gamyklų dujos, koksavimo dujos, aukštakrosnės dujos ir biodujos), neapimamas.
 3. Vienetai, apie kuriuos pranešama
 Duomenys turi apimti visus namų ūkių ir galutinius ne namų ūkių gamtinių dujų vartotojus, tačiau turi neapimti vartotojų, kurie dujas naudoja tik:
 elektros energijai gaminti jėgainėse arba bendros šilumos ir elektros energijos gamybos jėgainėse arba
 ne energetikos tikslais (pvz., chemijos pramonėje).
 4. Matavimo vienetai
 Praneštinos kainos yra vidutinės nacionalinės kainos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams.
 Kainos turi būti nurodomos nacionaline valiuta (nurodoma suma, kurią reikia mokėti už gigadžaulio energijos kiekio pagaminimą). Sunaudotas energijos vienetas matuotinas remiantis viršutiniu šilumingumu.
 Turi būti nustatomos svertinės kainos, atsižvelgiant į gamtinių dujų tiekimo įmonių rinkos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje. Jeigu neįmanoma apskaičiuoti vidutinių svertinių kainų, gali būti pateikiamas aritmetinis kainų vidurkis. Bet kuriuo atveju duomenys turi apimti reprezentatyvią nacionalinės rinkos dalį.
 5. Suvartojimo grupės
 Praneštinos kainos turi būti grindžiamos tipinių metinių gamtinių dujų suvartojimo grupių sistema.
 a) Namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:
 Suvartojimo grupė
 Metinis suvartojamas gamtinių dujų kiekis (GJ)
 Mažiausias
 Didžiausias
 D1 grupė
 <20
 D2 grupė
 ≥20
 <200
 D3 grupė
 ≥200
 b) Galutiniams ne namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:
 Suvartojimo grupė
 Metinis suvartojamas gamtinių dujų kiekis (GJ)
 Mažiausias
 Didžiausias
 I1 grupė
 <1 000
 I2 grupė
 ≥1 000
 <10 000
 I3 grupė
 ≥10 000
 <100 000
 I4 grupė
 ≥100 000
 <1 000 000
 I5 grupė
 ≥1 000 000
 <4 000 000
 I6 grupė
 ≥4 000 000
 6. Išsamumas
 Nagrinėjamos kainos turi apimti visus mokėtinus mokesčius: tinklo mokesčius, prie kurių pridedamas mokestis už sunaudotą energiją ir iš kurių atimamos visos grąžinamos permokos arba priemokos, ir prie kurių pridedamos bet kokios kitos išlaidos (pvz., skaitiklių nuomos įmokos, abonentiniai mokesčiai). Pradiniai prijungimo mokesčiai nėra apimami.
 Turi būti pateikiami išsamūs duomenys, kaip nurodyta toliau.
 a) Reikalaujamas komponentų ir subkomponentų išsamumas
 Turi būti pateikiamos į tris pagrindinius komponentus ir atskirus subkomponentus suskirstytos kainos.
 Galutinė gamtinių dujų kaina vartotojams pagal suvartojimo grupę yra trijų pagrindinių komponentų suma: energijos ir tiekimo komponento, tinklo komponento (perdavimo ir skirstymo) bei komponento, kurį sudaro mokesčiai, rinkliavos, įmokos ir išlaidos.
 Komponentas ir
 subkomponentas
 Aprašymas
 Energija ir tiekimas
 Šis komponentas turi apimti gamtinių dujų kainą, kurią moka tiekėjas, arba gamtinių dujų kainą įleidimo į perdavimo sistemą punkte, įskaitant, jei taikoma, saugojimo sąnaudas ir sąnaudas, susijusias su gamtinių dujų pardavimu galutiniams vartotojams.
 Tinklas
 Tinklo kaina turi apimti šias sąnaudas: perdavimo ir skirstymo tarifus, perdavimo ir skirstymo nuostolius, tinklo sąnaudas, vartotojų aptarnavimo sąnaudas, sistemos priežiūros sąnaudas, skaitiklių nuomos ir skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudas.
 Subkomponentas
 Tinklo komponentas turi būti padalytas į perdavimo sąnaudas ir skirstymo tinklų sąnaudas, kaip nurodyta toliau:
 1. Bendra vidutinė santykinė perdavimo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 5 punkte).
 2. Bendra vidutinė santykinė skirstymo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 5 punkte).
 Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ir išlaidos
 Šis komponentas yra visų toliau išvardytų subkomponentų (mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų) suma.
 Subkomponentai
 Toliau nurodyti subkomponentai praneštini atskirai pagal kiekvieną 5 punkte nurodytą suvartojimo grupę.
 1. Pridėtinės vertės mokestis, kaip apibūdinta Tarybos direktyvoje 2006/112/EB
 1
 dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos.
 2. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su skatinimu naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos skatinimu.
 3. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos arba išlaidos, susijusios su strateginėmis atsargomis, mokėjimais už pajėgumus ir energetiniu saugumu; dujų skirstymo mokesčiai; neatgaunamos sąnaudos ir rinkliavos, kuriomis finansuojamos energetikos reguliavimo institucijos arba rinkos dalyviai.
 4. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su oro kokybe ir aplinkos apsauga; CO2 arba kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijų mokesčiai.
 5. Visi kiti mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, nepatenkančios į nė vieną iš pirmiau nurodytų keturių kategorijų: pagalba centralizuotam šilumos tiekimui; vietos ar regioniniai mokesčiai; mokesčiai už tiekimą atokioje zonoje; koncesijos mokesčiai, susiję su licencijomis, taip pat mokesčiai už tinklams ir kitiems įrenginiams naudojamą žemę arba valstybinę ar privačią nuosavybę.
 b) Išsamumas, atsižvelgiant į apmokestinimą
 Kainų duomenys turi būti suskirstyti į šiuos tris lygmenis:
 Lygmuo
 Aprašymas
 Kainos be visų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų
 Šis kainų lygmuo apima tik energijos ir tiekimo komponentą bei tinklo komponentą.
 Kainos be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir kitų susigrąžinamų mokesčių
 Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, laikomas nesusigrąžinamomis galutiniams ne namų ūkių vartotojams. Namų ūkių vartotojų atveju šis kainų lygmuo apima energijos ir tinklo komponentus ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, tačiau neapima PVM.
 Kainos, apimančios visus mokesčius
 Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir visus susigrąžinamus ir nesusigrąžinamus mokesčius, įmokas, rinkliavas ir išlaidas.
 7. Suvartojami kiekiai
 Valstybės narės privalo perduoti informaciją apie santykinę gamtinių dujų dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje, remdamosi bendru kiekiu, su kuriuo susijusios kainos.
 Metiniai suvartojami kiekiai, susiję su kiekviena suvartojimo grupe, praneštini kartą per metus tuo pačiu metu, kuriuo pranešami antro pusmečio kainų duomenys.
 Duomenys turi būti ne senesni kaip dvejų metų.
 II PRIEDAS. ELEKTROS ENERGIJOS KAINOS
 Šiame priede išdėstyta statistinių duomenų apie elektros energijos kainas namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams rinkimo ir rengimo metodika.
 1. Kainos
 Praneštinos kainos – tai kainos, taikomos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams, savo reikmėms perkantiems elektros energiją.
 2. Vienetai, apie kuriuos pranešama
 Duomenys turi apimti visus namų ūkių ir galutinius ne namų ūkių elektros energijos vartotojus, tačiau neturi apimti gamintojų savoms reikmėms pagamintos ir sunaudotos elektros energijos.
 3. Matavimo vienetas
 Praneštinos kainos yra vidutinės nacionalinės kainos namų ūkių ir galutiniams ne namų ūkių vartotojams.
 Kainos turi būti nurodomos nacionaline valiuta (nurodoma suma už kilovatvalandę, kWh).
 Turi būti nustatomos svertinės kainos, atsižvelgiant į elektros energijos tiekimo įmonių rinkos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje. Jeigu neįmanoma apskaičiuoti vidutinių svertinių kainų, gali būti pateikiamas aritmetinis kainų vidurkis. Bet kuriuo atveju duomenys turi apimti reprezentatyvią nacionalinės rinkos dalį.
 4. Suvartojimo grupės
 Praneštinos kainos turi būti grindžiamos tipinių metinių elektros energijos suvartojimo grupių sistema.
 a) Namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:
 Suvartojimo grupė
 Per metus suvartojamas elektros energijos kiekis (kWh)
 Mažiausias
 Didžiausias
 DA grupė
 <1 000
 DB grupė
 ≥1 000
 <2 500
 DC grupė
 ≥2 500
 <5 000
 DD grupė
 ≥5 000
 <15 000
 DE grupė
 ≥15 000
 b) Galutiniams ne namų ūkių vartotojams taikomos šios grupės:
 Suvartojimo grupė
 Metinis elektros energijos suvartojimas (MWh)
 Mažiausias
 Didžiausias
 IA grupė
 <20
 IB grupė
 ≥20
 <500
 IC grupė
 ≥500
 <2 000
 ID grupė
 ≥2 000
 <20 000
 IE grupė
 ≥20 000
 <70 000
 IF grupė
 ≥70 000
 <150 000
 IG grupė
 ≥150 000
 5. Išsamumas
 Nagrinėjamos kainos turi apimti visus mokėtinus mokesčius: tinklo mokesčius, prie kurių pridedamas mokestis už sunaudotą energiją, iš kurių atimamos visos grąžinamos permokos arba priemokos, ir prie kurių pridedami kiti mokesčiai (pvz., skaitiklių nuomos, abonentiniai mokesčiai). Pradiniai prijungimo mokesčiai nėra apimami.
 Turi būti pateikiami išsamūs duomenys, kaip nurodyta toliau.
 a) Reikalaujamas komponentų ir subkomponentų išsamumas
 Pateiktos kainos suskirstytinos į tris pagrindinius komponentus ir atskirus subkomponentus.
 Elektros energijos kaina galutiniams vartotojams pagal suvartojimo grupę yra trijų pagrindinių komponentų suma: energijos ir tiekimo komponento, tinklo komponento (perdavimo ir skirstymo) bei komponento, kurį sudaro mokesčiai, rinkliavos, įmokos ir išlaidos.
 Komponentas ir
 subkomponentas
 Aprašymas
 Energija ir tiekimas
 Šis komponentas turi apimti šias sąnaudas: gamybos, agregavimo, balansavimo energijos, elektros energijos tiekimo sąnaudas, paslaugų teikimo vartotojams, vartotojų aptarnavimo ir kitas tiekimo sąnaudas.
 Tinklas
 Tinklo kaina turi apimti šias sąnaudas: perdavimo ir skirstymo tarifus, perdavimo ir skirstymo nuostolius, tinklo sąnaudas, vartotojų aptarnavimo sąnaudas, sistemos priežiūros sąnaudas, skaitiklių nuomos ir skaitiklių rodmenų nuskaitymo sąnaudas.
 Subkomponentas
 Tinklo komponentas turi būti padalytas į perdavimo ir skirstymo tinklų sąnaudas, kaip nurodyta toliau:
 1. Bendra vidutinė santykinė perdavimo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 4 punkte).
 2. Bendra vidutinė santykinė skirstymo sąnaudų dalis (apskaičiuota kaip visų tinklo sąnaudų procentinė dalis ir grindžiama suvartojimo grupėmis, nurodytomis 4 punkte).
 Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ir išlaidos
 Šis komponentas yra visų toliau išvardytų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų suma.
 Subkomponentas
 Toliau nurodyti subkomponentai praneštini atskirai pagal kiekvieną 4 punkte nurodytą suvartojimo grupę.
 1. Pridėtinės vertės mokestis, kaip nurodyta Tarybos direktyvoje 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos.
 2. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su skatinimu naudoti atsinaujinančiuosius energijos šaltinius, energijos vartojimo efektyvumo didinimu ir bendros šilumos ir elektros energijos gamybos skatinimu.
 3. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos arba išlaidos, susijusios su mokėjimais už pajėgumus, energetiniu saugumu ir gamybos pakankamumu; anglies pramonės restruktūrizavimo mokesčiai; elektros skirstymo mokesčiai. Neatgaunamos sąnaudos ir rinkliavos, kuriomis finansuojamos energetikos reguliavimo institucijos arba rinkos dalyviai.
 4. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su oro kokybe ir aplinkos apsaugos tikslais, CO2 arba kitų šiltnamio efektą sukeliančių dujų emisijomis.
 5. Mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, susijusios su branduoliniu sektoriumi, įskaitant branduolinių įrenginių eksploatavimo nutraukimą, patikrinimus ir mokesčius už branduolinės energetikos objektus.
 6. Visi kiti mokesčiai, įmokos, rinkliavos ar išlaidos, nepatenkančios į nė vieną iš pirmiau nurodytų penkių kategorijų: pagalba centralizuotam šilumos tiekimui; vietos ar regioniniai mokesčiai; mokesčiai už tiekimą atokioje zonoje; koncesijos mokesčiai, susiję su licencijomis, taip pat mokesčiai už tinklams ir kitiems įrenginiams naudojamą žemę arba valstybinę ar privačią nuosavybę.
 b) Išsamumas, atsižvelgiant į apmokestinimą
 Kainų duomenys turi būti suskirstyti į šiuos tris lygmenis:
 Lygmuo
 Aprašymas
 Kainos be visų mokesčių, įmokų, rinkliavų ir išlaidų
 Šis kainų lygmuo apima tik energijos ir tiekimo komponentą bei tinklo komponentą.
 Kainos be pridėtinės vertės mokesčio (PVM) ir kitų susigrąžinamų mokesčių
 Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, laikomas nesusigrąžinamomis galutiniams ne namų ūkių vartotojams. Namų ūkių vartotojų atveju šis kainų lygmuo apima energijos ir tinklo komponentus ir mokesčius, įmokas, rinkliavas bei išlaidas, tačiau neapima PVM.
 Kainos, apimančios visus mokesčius
 Šis kainų lygmuo apima energijos ir tiekimo komponentą, tinklo komponentą ir visus susigrąžinamus ir nesusigrąžinamus mokesčius, įmokas, rinkliavas ir išlaidas.
 6. Suvartojami kiekiai
 Valstybės narės privalo perduoti informaciją apie santykinę elektros energijos dalį kiekvienoje suvartojimo grupėje, remdamosi bendru kiekiu, su kuriuo susijusios kainos.
 Metiniai suvartojami kiekiai, susiję su kiekviena suvartojimo grupe, praneštini kartą per metus tuo pačiu metu, kuriuo pranešami antro pusmečio kainų duomenys.
 Duomenys turi būti ne senesni kaip dvejų metų.
 (1)
 2006 m. lapkričio 28 d. Tarybos direktyva 2006/112/EB dėl pridėtinės vertės mokesčio bendros sistemos (OL L 347/1, 2006 12 11, p. 1).


type: other

text:
UčPS - Judikát Jtk 2/2011 - Prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a/, ods. 3 písm. b/ Tr. zák.) a povinnosť súdu prečítať podstatný obsah spisu o skoršom odsúdení (§ 269 Tr.por.)
 Judikát Jtk 2/2011 - Prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a/, ods. 3 písm. b/ Tr. zák.) a povinnosť súdu prečítať podstatný obsah spisu o skoršom odsúdení (§ 269 Tr.por.) NEPREČÍTANÉ
 PRÁVNE INŠTITÚTY / TÉMY: Dokazovanie v trestnom konaní
 POJMY: prieskumná povinnosť, krádež, rozhodnutia v trestnom konaní, hlavné pojednávanie
 Záver súdu o tom, že obžalovaný spáchal prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a), ods. 3 písm. b) Trestného zákona je záverom skutkovým, pričom predchádzajúce odsúdenia sú práve tou okolnosťou, ktorá odôvodňuje posúdenie konania páchateľa ako prečinu krádeže aj podľa písm. b) ods. 3 § 212 Trestného zákona a preto takýto skutkový záver musí mať základ vo vykonanom dokazovaní prečítaním podstatného obsahu súdnych spisov o takých skorších odsúdeniach. V dôsledku toho uvedené zistenia treba uviesť vo výrokovej časti odsudzujúceho rozsudku, keďže aj na ne sa v prípade odvolania vzťahuje prieskumná povinnosť odvolacieho súdu. S ohľadom na to nestačí na hlavnom pojednávaní prečítať len odpis registra trestov, resp. v spise založené rozhodnutia o predchádzajúcich odsúdeniach.
 uznesenie KS ZA sp.zn. 1To/135/2010 z 30.12.2010
 1To/135/2010-612
 Krajský súdu v Žiline, v senáte zloženom z predsedu senátu JUDr. Martina Bargela a sudcov JUDr. Pavla Polku a JUDr. Márie Urbanovej, na neverejnom zasadnutí konanom 30.12.2010, prejednal odvolania obžalovaných R. K. a T. K. proti rozsudku Okresného súdu Dolný Kubín, sp.zn. 9T/56/2010 z 19.11.2010 a takto
 Podľa § 321 ods. 1 písm. c) Tr. por. z r u š u j e rozsudok Okresného súdu Dolný Kubín, sp.zn. 9T/56/2010 z 19.11.2010.
 Napadnutým rozsudkom bol obžalovaný R. K. uznaný za vinného zo spáchania prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a), ods. 3 písm. b) Tr. zák., v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Tr. zák., formou spolupáchateľstva podľa § 20 Tr. zák. a zločinu útoku na verejného činiteľa podľa § 323 ods. 1 písm. a), ods. 2 písm. a), c) Tr. zák. v spojení s § 138 písm. a) Tr. zák., formou spolupáchateľstva podľa § 20 Tr. zák.
 Za spáchanie uvedených trestných činov bol obžalovaný R. K. odsúdený podľa § 323 ods. 2 Tr. zák., v spojení s § 37 písm. k), m) Tr. zák., § 38 ods. 4 Tr. zák., za použitia § 41 ods. 2 Tr. zák. na úhrnný trest odňatia slobody vo výmere 9 rokov. Na výkon trestu ho súd zaradil podľa § 48 ods. 2 písm. b) Tr. zák. do ústavu na výkon trestu so stredným stupňom stráženia a zároveň mu bol uložený aj trest prepadnutia vecí podrobne rozvedených vo výrokovej časti výroku o treste.
 Obžalovaný T. K. bol uznaný za vinného zo spáchania prečinu krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a), ods. 3 písm. b) Tr. zák., v štádiu pokusu podľa § 14 ods. 1 Tr. zák., formou spolupáchateľstva podľa § 20 Tr. zák. a zo spáchania zločinu útoku na verejného činiteľa podľa § 323 ods. 1 písm. a), ods. 2 písm. a) Tr. zák. formou spolupáchateľstva podľa § 20 Tr. zák.
 Obžalovaný T. K. bol odsúdený podľa § 323 ods. 2 Tr. zák., v spojení s § 36 písm. n) Tr. zák., § 37 písm. m) Tr. zák., § 38 ods. 2 Tr. zák., za použitia § 41 ods. 2 Tr. zák. na úhrnný trest odňatia slobody vo výmere 7 rokov a na výkon trestu ho okresný súd zaradil do ústavu na výkon trestu so stredným stupňom stráženia.
 Proti rozsudku súdu prvého stupňa podali riadne a včas odvolanie obidvaja obžalovaní.
 Obžalovaný R. K. vo svojom odvolaní okrem iného uviedol, že: „Odvolanie smerujem jednak voči výroku o vine a jednak aj voči výroku o treste. Svoje vyhlásenie po vynesení Rozsudku dopĺňam v tom smere, že vo výroku o vine zo spáchania tr. činu krádeže súhlasím, že tento som spáchal, avšak vzhľadom na použitú aplikáciu úhrnného trestu nesúhlasím s výrokom o treste, pretože som toho názoru, že skutok útoku na verejného činiteľa sa nestal, tak ako to popisuje obžaloba. Rozhodnutie OS DK považujem nielen za predčasné, ale aj za také, ku ktorému nemalo dôjsť na pôde OS DK. Mám za to, že zákonný sudca odignoroval podnet, ktorý som voči jeho osobe vzniesol námietku zaujatosti a to bezodkladne potom, ako som sa dozvedel od JUDr. K., obhajcu v tom čase, že JUDr. S. (sudca) neznáša Rómov a že je voči tejto národnosti predpojatý. Keďže zákonný sudca vo veci nekonal, hoci konať mal vydaním uznesenia o vylúčení, resp. nevylúčení sa z vykonávania úkonov Trestného konania, bol som nútený využiť možnosť aplikácie zákona o slobodnom prístupe k informáciám. Sudca ani nereagoval na tento druh podnetu. Keby sa aspoň k tejto veci písomne vyjadril. Za nezákonný postup zákona považuje aj bezdôvodné odopretie práva obvineného na obhajobu, ktorým si obvinený uplatňuje v rozsahu Trestného poriadku procesné postupy, pretože obvinený má právo brániť sa spôsobom aký uzná za vhodné. V spise sa nenachádza žiadne rozhodnutie sudcu, ktorým by preukázal aplikáciu ustanovenia § 32 ods. 6 Tr. por. v jeho celom znení. V tomto kontexte je namieste poukázať na § 32 ods. 4 Tr. por. kde toto ustanovenie sudcovi výslovne zakazuje po zahlásení (podaní) námietky zaujatosti aplikovať verdiktný úkon, teda rozhodnutie vo veci samej – Rozsudok. Postup sudcu v tejto záležitosti ma absolútne utvrdil v presvedčení, že sudca nenávidí Rómsku populáciu. Z bežnej justičnej praxe vyplýva, že zákonný sudca po pridelení prípadu sa mal namietať sám podľa § 32 ods. 1 Tr. por. per analogiam tak, že by oznámil svoju zaujatosť vo veci z dôvodu predpojatosti k občanom Rómskej národnosti. Namiesto toho zaujal postoj, ktorým sa chcel „s týmto druhom občanov“ vysporiadať totalitne a zjavne diskriminačným spôsobom. Ak sa zákonný sudca JUDr. R. S. s otázkou zahlásenej námietky vysporiadal v zmysle § 32 ods. 6 Tr. por., jeho rozhodnutiu bráni absencia takého úkonu (rozhodovania o námietke) na ktorý by sa mohol sudca neskôr odvolávať. Ak sa obvinený po pridelení zákonného sudcu dozvie od dôveryhodnej osoby (JUDr. K.) aj počas zahájeného a prejednávaného konania okolnosť určujúcu postup podľa § 31 ods. 1 Tr. por., je to stav, ktorý oprávňuje obvineného k podaniu námietky. Žiadam Krajský súd, aby pri revíznom princípe preskúmal najprv otázku zákonnosti postupu sudcu, pretože ak si odvolací súd osvojí môj názor na vec, nebude mať možnosť spisovú dokumentáciu preskúmať po vecnej stránke, pretože postup sudcu už v úvode hlavného pojednávania vykazuje trvalé známky stavu nezákonnosti, čo tvorí chybu konania pre ktorú je nemožné sa zaoberať revíziou konania z viacerých hľadísk. Z tohto pohľadu vnímam konanie OS DK za predčasné vo výroku o vine a treste a nemožno sa cez tieto chyby konania zákonne preniesť a s nimi sa vysporiadať na odvolacom súde. Súd neodstránil rozpory vo výpovediach svedkov na hlavnom pojednávaní a z prípravného konania. V druhom rade znalecká činnosť znalca vykazuje také veľké nedostatky, že je nemožné ustáliť útok, ktorý popisuje obžaloba a samotný poškodený P. Ď. Opis skutku poškodeným P. Ď. a svedkami nevytvárajú spoľahlivú dejovú líniu, ktorá by mala oporu v dôkaznej situácii. Súd v tejto veci vykonal úkony iba formálne, bez dostatočného skúmania stavu veci, nezameral sa na logiku opisu deja svedkov v ich vzájomnom pomere a rovnako so znaleckým dokazovaním, ktoré vykonal MUDr. T. Ď. Okresný súd mal byť pri vypočúvaní svedkov dôslednejší. Mám za to, že okr. súd postupoval v rozpore so základnými zásadami Trestného poriadku najmä preto, že nebol riadne zistený skutkový stav veci. Žiadam, aby boli opäť vypočutí všetci svedkovia. Žiadam odvolací súd, aby podľa § 321 ods. 1 písm. a), b), c), d) Tr. por. zrušil Rozsudok Okresného súdu Dolný Kubín, č.k. 9T/56/2010 zo dňa 19.11.2010 a s prihliadnutím na § 31 ods. 1 Tr. por. vylúčil z vykonávania úkonov v tejto Trestnej veci zákonného sudcu, a Okresný súd D. Kubín ako taký a vec vrátil inému súdu podľa § 322 ods. 1 Tr. por. na nové prejednanie a rozhodnutie“.
 Obžalovaný T. K. v podanom odvolaní uviedol: „Odvolanie smerujem jednak voči výroku o vine a jednak aj voči výroku o treste. Svoje vyhlásenie po vynesení Rozsudku dopĺňam v tom smere, že vo výroku o vine zo spáchania tr. činu krádeže súhlasím, že tento som spáchal avšak vzhľadom na použitú aplikáciu úhrnného trestu nesúhlasím s výrokom o treste, pretože som toho názoru, že skutok na verejného činiteľa sa nestal, tak ako to popisuje obžaloba. Okresný súd postupoval v rozpore so základnými zásadami Tr. poriadku najmä preto, že nebol riadne zistený skutkový stav veci. Za nezákonný postup zákona považuje aj bezdôvodne odopretie práva obvineného na obhajcu, ktorým si obvinený uplatňuje v rozsahu Trestného poriadku procesné postupy, pretože obvinený má právo brániť sa spôsobom aký uzná za vhodne. Žiadam krajský súd, aby pri revíznom princípe preskúmal najprv otázku zákonnosti postupu sudcu pretože ak si odvolací súd osvojí môj názor na vec, nebude mať možnosť spisovú dokumentáciu preskúmať po vecnej stránke, pretože postup sudcu už v úvode hlavného pojednávania vykazuje trvalé známky stavu nezákonnosti, čo tvorí chybu konania pre ktorú je nemožné sa zaoberať revíziou konania z viacerých hľadísk. Z tohto pohľadu vnímam konanie OS DK za predčasne vo výroku o vine a Treste a nemožno sa cez tieto chyby konania zákone preniesť a s nimi sa vysporiadať na odvolacom súde. Súd neodstránil rozpory vo výpovediach svedkov na hlavnom pojednávaní a z prípravného konania. Vina ktorá sa mi kladie z útoku na verejného činiteľa sa nezakladá na pravde, lebo ja som z policajtom do kontaktu ani neprišiel, je to voči nám umelo vykonštruovane. Opis skutku poškodeným P. Ď. a svedkami nevytvára spoľahlivú dejovú líniu, ktorá by mala oporu v dôkaznej situácii. Súd v tejto veci vykonal úkony iba formálne, bez dostatočného skúmania stavu veci, nezameral sa na logiku opisu deja svedkov. S poukazom na vyššie uvádzané skutočnosti žiadam odvolací súd, aby podľa § 321 ods. 1 písm. a) b) c) d) Tr. por. zrušil Rozsudok Okresného súdu Dolný Kubín, č.k. 9T/56/2010 a s prihliadnutím na § 31 os. 1 Tr. por. vylúčil z vykonávania úkonov v tejto Trestnej veci zákonného sudcu, a Okresný súd Dolný Kubín ako taký a vec vrátil inému súdu podľa § 322 ods. 1 Tr. por. na nové prejednanie a rozhodnutie“.
 V mene obžalovaných odôvodnil podané odvolanie aj ich obhajca a v podstate uviedol: „Obžalovaní R. K. a T. K. sa k spáchaniu trestného činu krádeže do potravín COOP Jednota v Oravskej Porube priznali, tento skutok oľutovali a vzniknutú škodu nahradili. Obidvaja obžalovaní však popierajú spáchanie trestného činu útoku na verejného činiteľa. Pri hodnotení dôkazov ohľadne spáchania skutku útoku na verejného činiteľa je potrebné vyhodnotiť v zásade dve skupiny svedeckých výpovedí, ktoré sú vzájomne rozporné. Na jednej strane sú to výpovede obžalovaných a na druhej strane výpovede policajtov Ď. a I.. Obžalovaní popierajú útok na policajta a popierajú tiež použitie palice. Nepopierajú však, že medzi R. K. a poškodeným Ď. došlo ku kontaktu, avšak nie z dôvodu úmyselného útoku R. K. voči poškodenému Ď.. Poškodený Ď. sa snažil zadržať unikajúcich obžalovaných a obžalovaní sa snažili vyšmyknúť, resp. vytrhnúť zo zadržania a z tohto dôvodu došlo medzi obžalovaným R. K. a poškodeným Ď. ku vzájomnému šarpaniu sa. Počas tohto vzájomného šarpania sa opakovane spadli na zem alebo do vstupnej bráničky do dvora rodinného domu. Účelom šarpania sa s poškodeným nebol úmysel útočiť, ale útek policajtovi, ktorý sa obžalovaného R. K. snažil zadržať. Svedok I. uviedol, že nevidel, že by niekto udrel palicou poškodeného Ď. a nepotvrdil ani údery R. K. päsťou voči poškodenému. Údery päsťou nevyplývajú ani zo záverov odborného vyjadrenia MUDr. T. Ď. Pokiaľ ide o údery palicou ako zbrane, je potrebné vyhodnotiť tvrdenie poškodeného, tvrdenia obžalovaných, ktorí popierajú útok na policajta s palicou, a závery odborného vyjadrenia znalca MUDr. T. Ď. Podľa tvrdenia poškodeného, tento mal utŕžiť tri rany palicou do hlavy. Avšak podľa záverov odborného vyjadrenia MUDr. T. Ď., znalec nevedel určiť počet prípadných úderov, a to z toho dôvodu, že pri prvotných lekárskych vyšetreniach neboli nejaké znalcom presne neoznačené zranenia poškodeného zadokumentované. Pri popise a mechanizme vzniku zranení sa znalec viac riadil výpoveďou poškodeného ako lekárskymi správami, podľa ktorých mal vyhotoviť odborné vyjadrenie, pretože ak uvedené zranenia ani neboli zapísané v zdravotnej dokumentácii poškodeného, nemôže znalec určiť potom ani mechanizmus ich vzniku. Skutočnosť, že vzniknuté zranenia poškodeného neboli pri prvotných lekárskych vyšetreniach riadne zdokumentované, čo potvrdil aj sám znalec Ď., spochybňuje aj samotné závery a najmä úplnosť odborného vyjadrenia. Pokiaľ ide o samotné ublíženie na zdraví spôsobené poškodenému, toto je závislé na dobe obmedzenia poškodeného v obvyklom spôsobe života alebo dobe práceneschopnosti. Vzniknuté zranenia si podľa znalca vyžiadali u poškodeného 12 dní práceneschopnosti. Zranenie poškodeného, ktoré bolo podľa znalca najzávažnejšie, bolo podvrtnutie krčnej chrbtice. Toto zranenie však nebolo zistené pri vyšetreniach poškodeného v deň incidentu 1.2.2010, ale sedem dní po incidente 8.2.2010. Podľa výpovede znalca MUDr. T. Ď. na hlavnom pojednávaní, že v prípade, ak by ku zraneniu krčnej chrbtice poškodeného nedošlo, by sa doba práceneschopnosti poškodeného skrátila alebo by práceneschopnosť ani nebola konštatovaná. Na základe vyššie uvedených skutočností tvrdenie prvostupňového súdu, že dĺžka trvania práceneschopnosti poškodeného bola preukázaná, bolo spochybnené. Samotné použitie palice ako zbrane nebolo zákonom požadovaným nepochybným spôsobom preukázané. Na palici neboli expertízou nájdené žiadne stopy, ktoré by preukazovali spáchanie skutku obžalovaným. Okolnosti použitia palice spochybňuje skutočnosť, že palicu si na mieste činu bezprostredne po ukončení incidentu nevšimla svedkyňa M., napriek tomu, že vyšla zo svojho domu von, aby zistila, čo sa dialo. Svedkyňa pritom vedela napr. detailne popísať oblečenie obžalovaného R. K. Skutočnosť, že sa pri prvotnom ohliadaní na mieste činu nenašla palica, potvrdil aj svedok I. vo svojej výpovedi na hlavnom pojednávaní, keď uviedol, že „tam pri dome, pokiaľ viem, tak sa nič nenašlo v ten večer“. Na základe uvedených skutočností obžalovaný R. K. nesúhlasí so záverom prvostupňového súdu, že použil zbraň. Obžalovaní žiadajú, aby odvolací súd rozsudok okresného súdu podľa § 321 ods. 1 písm. a), b), c), d) Tr. por. zrušil v celom rozsahu a podľa § 322 ods. 1 Tr. por. vrátil mu vec na nové prejednanie a rozhodnutie.“
 Krajský súd na podklade podaných odvolaní preskúmal v zmysle § 317 ods. 1 Tr. por. zákonnosť a odôvodnenosť napadnutých výrokov rozsudku, proti ktorým odvolatelia podali odvolania, ako aj správnosť postupu konania, ktoré im predchádzalo. Mal pritom na zreteli aj povinnosť prihliadnuť na chyby, ktoré neboli odvolaniami vytýkané, ak by odôvodňovali podanie dovolania podľa § 371 ods. 1 Tr. por. Krajský súd zistil, že odvolania obidvoch obžalovaných sú dôvodné, avšak pre iné skutočnosti ako uviedli v odôvodneniach svojich odvolaní.
 Prvostupňový súd v posudzovanej veci nepostupoval dôsledne v súlade s ustanovením § 2 ods. 10, 11 Tr. por., keď nevykonal riadne všetky dostupné a potrebné dôkazy pre zákonné rozhodnutie.
 V rámci procesného postupu súd prvého stupňa nevykonal kompletné dokazovanie, keď na hlavnom pojednávaní neprečítal podstatný obsah spisov Okresného súdu Spišská Nová Ves, sp.zn. 4T/105/2008 a sp.zn. 1T/67/2008 a tieto si dokonca ani nezabezpečil.
 Záver súdu o tom, že obžalovaní mali spáchať prečin krádeže podľa § 212 ods. 2 písm. a), ods. 3 písm. b) Tr. zák., je záverom skutkovým, pretože predchádzajúce odsúdenia sú tou okolnosťou, ktorá odôvodňuje posúdenie konania páchateľa ako prečinu krádeže aj podľa písm. b) ods. 3 § 212 Tr. zák., a preto takýto skutkový záver musí mať základ vo vykonanom dokazovaní prečítaním podstatného obsahu súdnych spisov o takých skorších odsúdeniach. V dôsledku toho uvedené zistenie treba uviesť vo výrokovej časti odsudzujúceho rozsudku, keďže aj na ne sa v prípade odvolania vzťahuje prieskumná povinnosť odvolacieho súdu (podobne Rt 32/2007 II).
 S ohľadom na uvedené potom nestačí na hlavnom pojednávaní prečítať len odpis registra trestov, resp. v spise založené rozhodnutie o predchádzajúcich odsúdeniach, ako to v predmetnej veci učinil okresný súd (č.l. 556).
 V ďalšom konaní preto bude súd prvého stupňa povinný zabezpečiť si spisy Okresného súdu Spišská Nová Ves, sp.zn. 4T/105/2008 a sp.zn. 1T/67/2008 a tieto na hlavnom pojednávaní riadne vykonať prečítaním ich podstatného obsahu.
 V súvislosti s odvolaním obžalovaného R. K. v časti týkajúcej sa „nerozhodnutia“ okresného súdu o ním vznesených námietkach zaujatosti procesného sudcu a nerešpektovania práva na obhajobu, krajský súd v celom rozsahu odkazuje na vysvetlenie týchto súvislostí v odôvodnení napadnutého rozsudku (č.l. 565-566), ktoré považuje za správne, vysoko erudované a úplne vyčerpávajúce. Preto v tejto časti považuje procesný postup okresného súdu za zákonný a bezchybný.
 Pokiaľ ide o podanie obžalovaného T. K. na č.l. 604, označené ako: „sťažnosť na nečinnosť súdu vo veci príkazu na prepustenie z väzby“, toto krajský súd v zmysle § 62 ods. 1 Tr. por. posúdil ako žiadosť o prepustenie z väzby, o ktorej bude musieť okresný súd po vrátení veci z krajského súdu bezodkladne rozhodnúť.
 So zreteľom k tomu, že predmetná vec s najväčšou pravdepodobnosťou nebude právoplatne skončená do 1.2.2011, kedy končí obžalovanému T. K. lehota väzby, bude nevyhnutné, aby okresný súd buď menovaného prepustil z väzby na slobodu, alebo rozhodol podľa § 76 ods. 8 Tr. por. o zmene dôvodov väzby tak, aby sa väzba vzťahovala aj na zločin útoku na verejného činiteľa, za ktorý je obžalovaný T. K. stíhaný.
 S ohľadom k uvedenému rozhodol krajský súd tak, ako je uvedené vo výrokovej časti tohto uznesenia.
 V Žiline, 30. decembra 2010


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.9.2021
 SL
 Uradni list Evropske unije
 L 339/84
 IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/1709
 z dne 23. septembra 2021
 o spremembi Izvedbene uredbe (EU) 2019/627 glede enotnih praktičnih ureditev za izvajanje uradnega nadzora nad proizvodi živalskega izvora
 (Besedilo velja za EGP)
 EVROPSKA KOMISIJA JE –
 ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,
 ob upoštevanju Uredbe (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. marca 2017 o izvajanju uradnega nadzora in drugih uradnih dejavnosti, da se zagotovi uporaba zakonodaje o živilih in krmi, pravil o zdravju in dobrobiti živali ter zdravju rastlin in fitofarmacevtskih sredstvih, ter o spremembi uredb (ES) št. 999/2001, (ES) št. 396/2005, (ES) št. 1069/2009, (ES) št. 1107/2009, (EU) št. 1151/2012, (EU) št. 652/2014, (EU) 2016/429 in (EU) 2016/2031 Evropskega parlamenta in Sveta, uredb Sveta (ES) št. 1/2005 in (ES) št. 1099/2009 ter direktiv Sveta 98/58/ES, 1999/74/ES, 2007/43/ES, 2008/119/ES in 2008/120/ES ter razveljavitvi uredb (ES) št. 854/2004 in (ES) št. 882/2004 Evropskega parlamenta in Sveta, direktiv Sveta 89/608/EGS, 89/662/EGS, 90/425/EGS, 91/496/EGS, 96/23/ES, 96/93/ES in 97/78/ES ter sklepa Sveta 92/438/EGS (Uredba o uradnem nadzoru) (1) in zlasti člena 18(8) Uredbe,
 ob upoštevanju naslednjega:
 (1)
 Uredba (EU) 2017/625 določa pravila o uradnem nadzoru in drugih uradnih dejavnostih, ki jih izvajajo pristojni organi držav članic za preverjanje skladnosti z zakonodajo Unije, med drugim na področju varnosti hrane v vseh fazah proizvodnje, predelave in distribucije. Določa zlasti uradni nadzor v zvezi s proizvodi živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi.
 (2)
 Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/627 (2) določa pravila o praktičnih ureditvah za izvajanje uradnega nadzora nad proizvodi živalskega izvora v skladu s členom 18(8) Uredbe (EU) 2017/625.
 (3)
 Od datuma začetka uporabe Izvedbene uredbe (EU) 2019/627, tj. 14. decembra 2019, so praktične izkušnje z njenim izvajanjem pokazale potrebo po večji jasnosti nekaterih pravnih določb, zlasti v zvezi z nekaterimi praktičnimi ureditvami za pregled post mortem in priznanimi metodami za odkrivanje morskih biotoksinov v školjkah.
 (4)
 Kar zadeva praktične ureditve za pregled post mortem, Izvedbena uredba (EU) 2019/627 ne bi smela določati, kdo naj izvede dodatne praktične ureditve za pregled post mortem v primeru morebitnega tveganja za zdravje ljudi, zdravje živali ali dobrobit živali. To, ali naj pregled post mortem izvede uradni veterinar ali uradni pomočnik, je določeno že v členu 18(2)(c) Uredbe (EU) 2017/625, ki ga dopolnjujeta člena 7 in 8 Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/624 (3), zato ta določba v Izvedbeni uredbi (EU) 2019/627 ni potrebna. Poleg tega bi bilo treba odpraviti podvojitev zahteve glede zareze v bronhialne in mediastinalne limfne vozle v členu 19(1)(b) in (2)(b).
 (5)
 Podvojitve vsebujejo tudi zahteve za pregled post mortem pri gojeni divjadi, zlasti zahteve, ki se nanašajo na družino Suidae. Te zahteve bi bilo treba dodatno pojasniti, da se olajša uporaba Uredbe.
 (6)
 Z Uredbo (EU) 2017/625 se je s 14. decembrom 2019 črtal člen 22 Uredbe Sveta (ES) št. 1099/2009 (4). Ukrepi ob ugotovljeni neskladnosti z zahtevami glede dobrobiti živali iz navedenega člena so bili nadomeščeni z določbami člena 138 Uredbe (EU) 2017/625. Sklic na člen 22 Uredbe (ES) št. 1099/2009 v členu 44(1) Izvedbene uredbe (EU) 2019/627 bi bilo zato treba ustrezno črtati.
 (7)
 Člen 48 Izvedbene uredbe (EU) 2019/627 določa pogoje za označevanje zdravstvene ustreznosti. Ti pogoji so taki, kot so že določeni v Izvedbeni uredbi Komisije (EU) 2015/1375 (5) za preskus za trihinelo in v Uredbi (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta (6) za preskus za transmisivno spongiformno encefalopatijo. Zaradi jasnosti je besedilo člena 48 Izvedbene uredbe (EU) 2019/627 primerno nadomestiti s sklicem na ustrezni Uredbi.
 (8)
 V skladu s členom 4 Direktive 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta (7) morajo države članice zagotoviti, da se, kadar je to mogoče, uporablja metoda, ki ne zahteva uporabe živih živali. Glede na to, da je za ugotavljanje paralitičnega toksina školjk kot alternativna metoda na voljo standard EN 14526, ki izpolnjuje pogoje iz člena 4 Direktive 2010/63/EU, bi bilo treba prenehati uporabljati biološke poskuse na miših.
 (9)
 Žive školjke, dane na trg, ne smejo vsebovati količin morskih biotoksinov, ki presegajo mejne vrednosti iz poglavja V(2) oddelka VII Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (8). Kar zadeva pektenotoksine, je Evropska agencija za varnost hrane (EFSA) ugotovila, da ni poročil o škodljivih učinkih na ljudi, povezanih s toksini iz skupine pektenotoksinov (9). Ker so bili pektenotoksini črtani iz zdravstvenih standardov za žive školjke v Delegirani uredbi Komisije (EU) 2021/1374 (10), je primerno, da se črtajo tudi iz določb Izvedbene uredbe (EU) 2019/627.
 (10)
 Ribiške proizvode iz akvakulture je treba preskusiti za onesnaževala in pesticide v skladu z Direktivo Sveta 96/23/ES (11) in Odločbo Komisije 97/747/ES (12). Tudi divje ulovljene ribiške proizvode bi bilo treba preskusiti, da se ugotovi skladnost v zvezi z onesnaževali v skladu z Uredbo Komisije (ES) št. 1881/2006 (13). Trenutno zakonodajo bi bilo treba ustrezno spremeniti.
 (11)
 Izvedbeno uredbo (EU) 2019/627 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti.
 (12)
 Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –
 SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:
 Člen 1
 Izvedbena uredba (EU) 2019/627 se spremeni:
 (1)
 v členih 18(3), 19(2), 20(2), 21(2), 22(2) in 23(2) se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „Kadar obstajajo znaki morebitnega tveganja za zdravje ljudi, zdravje živali ali dobrobit živali, navedeni v členu 24, se postopki pregleda post mortem izvedejo v skladu s členom 18(2)(c) Uredbe (EU) 2017/625 ter členoma 7 in 8 Delegirane uredbe (EU) 2019/624, pri čemer se uporabi zareza in palpacija na trupu in drobovini:“;
 (2)
 v točki (b) člena 19(2) se črta besedilo „zareza v bronhialne in mediastinalne limfne vozle (Lnn. bifurcationes, eparteriales in mediastinales);“;
 (3)
 v členu 24 se uvodni stavek nadomesti z naslednjim:
 „Izvedejo se dodatni postopki pregleda post mortem iz členov 18(3), 19(2), 20(2), 21(2), 22(2) in 23(2) z uporabo zarez in palpacije na trupu in drobovini, če po mnenju uradnega veterinarja kaj od naslednjega nakazuje morebitno tveganje za zdravje ljudi, zdravje živali ali dobrobit živali:“;
 (4)
 v členu 27(1) se točka (c) nadomesti z naslednjim:
 „(c)
 v primeru drugih divjih kopitarjev, ki niso zajeti v točkah (a) in (b), postopki post mortem za govedo iz člena 19;“;
 (5)
 v členu 44 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:
 „1. V primerih neupoštevanja pravil glede zaščite živali pri zakolu ali usmrtitvi iz členov 3 do 9, členov 14 do 17 in člena 19 Uredbe (ES) št. 1099/2009 uradni veterinar preveri, ali nosilec živilske dejavnosti takoj sprejme potrebne popravne ukrepe in prepreči ponavljanje.“;
 (6)
 v členu 48(2) se točka (a) nadomesti z naslednjim:
 „(a)
 se oznaka zdravstvene ustreznosti namesti le na domače kopitarje in gojene divje sesalce, razen lagomorfov, pri katerih sta se izvedla pregleda ante mortem in post mortem, ter veliko divjad, pri kateri se je izvedel pregled post mortem, v skladu s členom 18(2)(a), (b) in (c) Uredbe (EU) 2017/625, kadar ni razlogov za razglasitev, da je meso neprimerno za prehrano ljudi. Vendar se lahko oznaka namesti, preden so na voljo rezultati kakršnega koli pregleda za trihinelo in/ali preskusa za transmisivno spongiformno encefalopatijo, v skladu z določbami iz člena 4(3) Izvedbene uredbe (EU) 2015/1375 ter točk 6.2 in 6.3 točke I ter točk 7.2 in 7.3 točke II poglavja A Priloge III k Uredbi (ES) št. 999/2001;“;
 (7)
 Priloga V se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge k tej uredbi;
 (8)
 Priloga VI se spremeni v skladu z besedilom iz Priloge k tej uredbi.
 Člen 2
 Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.
 Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.
 V Bruslju, 23. septembra 2021
 Za Komisijo
 predsednica
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) UL L 95, 7.4.2017, str. 1.
 (2) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2019/627 z dne 15. marca 2019 o določitvi enotnih praktičnih ureditev za izvajanje uradnega nadzora nad proizvodi živalskega izvora, namenjenimi za prehrano ljudi, v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta ter spremembi Uredbe Komisije (ES) št. 2074/2005 o uradnem nadzoru (UL L 131, 17.5.2019, str. 51).
 (3) Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/624 z dne 8. februarja 2019 o posebnih pravilih za izvajanje uradnega nadzora proizvodnje mesa ter za pridelovalna območja in območja za ponovno nasaditev živih školjk v skladu z Uredbo (EU) 2017/625 Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 131, 17.5.2019, str. 1).
 (4) Uredba Sveta (ES) št. 1099/2009 z dne 24. septembra 2009 o zaščiti živali pri usmrtitvi (UL L 303, 18.11.2009, str. 1).
 (5) Izvedbena uredba Komisije (EU) 2015/1375 z dne 10. avgusta 2015 o določitvi posebnih predpisov za uradni nadzor trihinel v mesu (UL L 212, 11.8.2015, str. 7).
 (6) Uredba (ES) št. 999/2001 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. maja 2001 o določitvi predpisov za preprečevanje, nadzor in izkoreninjenje nekaterih transmisivnih spongiformnih encefalopatij (UL L 147, 31.5.2001, str. 1).
 (7) Direktiva 2010/63/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2010 o zaščiti živali, ki se uporabljajo v znanstvene namene (UL L 276, 20.10.2010, str. 33).
 (8) Uredba (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2004 o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 139, 30.4.2004, str. 55).
 (9) https://doi.org/10.2903/j.efsa.2009.1109
 (10) Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/1374 z dne 12. aprila 2021 o spremembi Priloge III k Uredbi (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta o posebnih higienskih pravilih za živila živalskega izvora (UL L 297, 20.8.2021, str. 1).
 (11) Direktiva Sveta 96/23/ES z dne 29. aprila 1996 o ukrepih za spremljanje nekaterih snovi in njihovih ostankov v živih živalih in v živalskih proizvodih ter razveljavitvi direktiv 85/358/EGS in 86/469/EGS in odločb 89/187/EGS in 91/664/EGS (UL L 125, 23.5.1996, str. 10).
 (12) Odločba Komisije 97/747/ES z dne 27. oktobra 1997 o obsegu in pogostnosti vzorčenja, predvidenega v Direktivi Sveta 96/23/ES za nadzor nekaterih snovi in njihovih ostankov v nekaterih živalskih proizvodih (UL L 303, 6.11.1997, str. 12).
 (13) Uredba Komisije (ES) št. 1881/2006 z dne 19. decembra 2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih (UL L 364, 20.12.2006, str. 5).
 PRILOGA
 Priloga V in Priloga VI k Izvedbeni uredbi (EU) 2019/627 se spremenita:
 (1)
 v Prilogi V se poglavje I nadomesti z naslednjim:
 „POGLAVJE I
 METODA ZA ODKRIVANJE PARALITIČNEGA TOKSINA ŠKOLJK
 A.
 Količina paralitičnega toksina školjk v celotnem telesu ali vsakem užitnem delu školjk posebej se določi z uporabo metode, opisane v standardu EN 14526 (*1), ali katere koli druge mednarodno priznane validirane metode, ki ne zahteva uporabe živih živali.
 B.
 Z navedenimi metodami se določijo vsaj naslednje spojine:
 (a)
 toksini karbamat STX, NeoSTX, goniautoksin 1 in 4 (vsota izomerov GTX1 in GTX4) ter goniautoksin 2 in 3 (vsota izomerov GTX2 in GTX3);
 (b)
 toksini N-sulfokarbamoil (B1), goniautoksin 6 (B2), N-sulfokarbamoil-goniautoksin 1 in 2 (vsota izomerov C1 in C2), N-sulfokarbamoil-goniautoksin 3 in 4 (vsota izomerov C3 in C4);
 (c)
 toksini dekarbamoil dcSTX, dcNeoSTX, dekarbamoil goniautoksin 2 in 3 (vsota izomerov).
 B.1
 Če se pojavijo novi analogi navedenih toksinov, za katere je določen faktor toksične ekvivalentnosti (TEF), se vključijo v analizo.
 B.2
 Skupna toksičnost se izrazi v μg ekvivalentov STX 2HCL/kg, izračuna pa se z uporabo TEF, kot so priporočeni v najnovejšem mnenju EFSA ali poročilu FAO/SZI, na predlog referenčnega laboratorija EU za morske biotoksine in mreže nacionalnih referenčnih laboratorijev ter z odobritvijo Evropske komisije. Uporabljeni TEF bodo objavljeni na spletišču referenčnega laboratorija EU za morske biotoksine (*2).
 C.
 Če so rezultati sporni, je referenčna metoda metoda, opisana v standardu EN 14526, iz dela A.
 (*1) Determination of saxitoxin-group toxins in shellfish - HPLC method using pre-column derivatization with peroxide or periodate oxidation (Določevanje toksinov iz skupine saksitoksina v školjkah – Metoda HPLC z uporabo predkolonske derivatizacije s peroksidno ali perjodatno oksidacijo)."
 (*2) http://www.aecosan.msssi.gob.es/en/CRLMB/web/home.html“;"
 (2)
 v Prilogi V, poglavje III, se v delu A črta točka (b);
 (3)
 v Prilogi VI se v delu D poglavja I na koncu doda nov odstavek:
 „Za divje ulovljene ribiške proizvode se vzpostavijo ureditve spremljanja za nadzor skladnosti z zakonodajo EU o onesnaževalih v skladu z Uredbo (ES) št. 1881/2006 o določitvi mejnih vrednosti nekaterih onesnaževal v živilih.“
 (*1) Determination of saxitoxin-group toxins in shellfish - HPLC method using pre-column derivatization with peroxide or periodate oxidation (Določevanje toksinov iz skupine saksitoksina v školjkah – Metoda HPLC z uporabo predkolonske derivatizacije s peroksidno ali perjodatno oksidacijo).
 (*2) http://www.aecosan.msssi.gob.es/en/CRLMB/web/home.html“;“