type: wikipedia

text:
Névnapok: Ádám + Gara, Gorgiás, Omár, Orgona, Péter, Pető, Szergiusz, Sziringa, Vulfia
 Események
 I. e. 490 – A marathóni csata kezdete a megszálló perzsa haderő és a görög városállamok hadseregei között. A maratoni futás mint sportág, innen származik.
 1261 – IV. Béla király rendeletében megújította az egri püspökség különleges jogait és kiváltságait.
 1552 – A törökök 35-40 ezer fős hadserege megkezdi a Dobó István parancsnoksága alatt álló egri vár ostromát.
 1776 – Amerikában e naptól kezdve hivatalos az „Egyesült Államok„ név az a „Egyesült Kolóniák” helyett. (2. Kontinentális Kongresszus döntése).
 1791 – Az Amerikai Egyesült Államokban a Potomac északi partján épített új „szövetségi várost” George Washingtonról nevezik el.
 1805 – Franciaországban megszüntetik a forradalmi naptár használatát és visszatérnek a Gergely-naptárra.
 1850 – Kalifornia lett az USA 31. állama.
 1852 – Dzsombe Szudi mohéli királynő (szultána) Mohéli (Comore-szigetek) székhelyén, Fomboniban feleségül ment Szaidi (Szajjid) Hamada (Muhammad bin Nasszer Al-Buszaidi) Makadara (Mkadara) zanzibári és ománi herceghez.
 1886 – A Berni Egyezmény véglegesítése.
 1901 – Az Osztrák–Magyar Monarchia diplomáciai kapcsolatba lép Mexikóval.
 1911 – A légiposta szolgáltatás kezdete (British Post Office).
 1925 – Klebelsberg Kuno vallás- és közoktatásügyi miniszter bejelenti, hogy a kormány 7,5 millió aranykoronát fordít tanyasi iskolák építésére.
 1928 – Asboth Oszkár találmányának, a helikopternek első felszállása.
 1930 – A Magyarországi Szociáldemokrata Párt XXVII. Kongresszusa.
 1941 – Szlovákiában kiadják a zsidóellenes intézkedéseket összefoglaló törvényt, az ún. Zsidó Kódexet.
 1944 – A Szovjetunió felszabadítja Bulgáriát.
 1948 – Észak-Korea megváltoztatja nevét, megalakul a Koreai Népi Demokratikus Köztársaság.
 1948 – Farkas Mihály lesz a honvédelmi miniszter. Megindul a honvédség átalakítása néphadsereggé.
 1965 – Megalakul az Országos Népművelési Tanács.
 1968 – Az Amerikai Egyesült Államokban elkezdik építeni a Nimitz-et (CVN-68) , világ legnagyobb repülőgép-anyahajóját.
 1970 – Kambodzsában kikiáltják a nyugatbarát Khmer Köztársaságot, melynek következtében polgárháború tör ki Lon Nol tábornok hívei (akiket az USA és Dél-Vietnám támogat), és a kommunista vörös khmerek (Észak-Vietnám és Kína támogatottjai) között.
 1971 – Piacra kerül John Lennon Imagine című nagylemeze, és azonnal a slágerlista élére kerül.
 1975 – Az Amerikai Egyesült Államok elindítja a Marsra a Viking–2 űrszondát.
 1990 – George H. W. Bush amerikai elnök és Mihail Gorbacsov szovjet elnök és pártfőtitkár találkozója Helsinkiben.
 2001 – Magukat arab újságíróknak kiadó Al-Káida tagok egy kamerába rejtett robbanószerkezettel megölik Ahmed Sah Maszúdot az Afgán Északi Liga vezetőjét.
 Sportesemények
 Formula–1
 1973 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Ronnie Peterson (Lotus Ford Cosworth)
 1979 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Jody Scheckter (Ferrari)
 1984 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Niki Lauda (McLaren TAG Porsche)
 1990 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Ayrton Senna (McLaren Honda)
 2007 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Fernando Alonso (McLaren Mercedes)
 2012 – olasz nagydíj, Monza - Győztes: Lewis Hamilton (McLaren Mercedes)
 Születések
 214 – Claudius Lucius Valerius Domitius Aurelianus római császár, uralk. 270 – 275-ig († 275)
 384 – Flavius Honorius római császár († 423)
 1349 – III. Albert osztrák herceg († 1395)
 1585 – Armand Jean du Plessis de Richelieu francia bíboros, államférfi, XIII. Lajos francia király főminisztere, az Académie Française alapítója († 1642)
 1737 – Luigi Galvani olasz orvos, fiziológus († 1798)
 1778 – Clemens Brentano német író és költő, az úgynevezett heidelbergi romantika fontos képviselője († 1842)
 1826 – I. Frigyes badeni nagyherceg († 1907)
 1828 – Lev Nyikolajevics Tolsztoj orosz író († 1910)
 1831 – Izsó Miklós magyar szobrászművész († 1875)
 1845 – Acsády Ignác magyar műfordító, történetíró († 1906)
 1852 – John Henry Poynting Royal-éremmel kitüntetett angol fizikus († 1914)
 1873 – Max Reinhardt (er. Max Goldmann), osztrák színész, színházi rendező († 1943)
 1894 – Gulácsy Irén (Pálffy Jenőné) magyar írónő († 1945)
 1896 – Kozma István honvéd vezérőrnagy, a székely határvédelmi erők parancsnoka († 1951)
 1909 – Pogány Frigyes magyar építész, művészettörténész, a művészettörténeti tudományok doktora († 1976)
 1920 – Márkus István magyar író, kritikus, szociológus († 1997)
 1922 – Darvas Magda magyar színésznő († 1992)
 1923
 Cliff Robertson Oscar-díjas amerikai színész (Virágot Algernonnak) († 2011)
 Daniel Carleton Gajdusek Nobel-díjas magyar-szlovák származású amerikai fiziológus, virológus és orvoskutató († 2008)
 1929 – Hanák Tibor magyar újságíró, esszéíró, kritikus, filozófus és filozófiatörténész, a filozófia doktora († 1999)
 1929 – Simonek Lídia világbajnoki ezüstérmes magyar kézilabdázó († 2013)
 1931 – Latinovits Zoltán Kossuth-díjas magyar színművész († 1976)
 1935 – Hajím Topól izraeli színész
 1937 – Sütő József magyar atléta, hosszútávfutó, autótechnikus.
 1938 – Berczelly István Kossuth-díjas magyar operaénekes
 1941 – Otis Redding amerikai soul-énekes († 1967)
 1941 – Dennis M. Ritchie amerikai informatikus, a UNIX cég alapítója († 2011)
 1943 – Fodor István magyar régész, muzeológus († 2021)
 1948 – Jacqueline Taïeb tunéziai születésű francia énekesnő és dalszerző
 1950 – Bor Adrienne magyar színésznő
 1951 – Tordasi Ildikó magyar vívó, olimpiai bajnok († 2015)
 1953 – Kőrössi P. József magyar költő, kritikus
 1955 – Kari Györgyi magyar színésznő
 1956 – Szokolay Zoltán magyar író, versmondó-, előadóművész († 2020)
 1957 – Mucsi Zoltán Jászai Mari-díjas magyar színművész, érdemes művész
 1960 – Hugh Grant Golden Globe-díjas amerikai színész
 1961 – Zubornyák Zoltán, magyar színész, rendező, színházigazgató, producer
 1966 – Adam Sandler amerikai színész
 1968 – Jóna Dávid magyar költő
 1972 – Goran Višnjić horvát színész
 1974 – Zavadszky Gábor magyar válogatott labdarúgó († 2006)
 1974 – Hujber Ferenc magyar színész
 1979 – Lukas Behnken amerikai színész
 1982 – Péter Szabó Szilvia magyar énekesnő, a NOX énekesnője
 1983 – Simkó Katalin magyar színésznő
 1984 – Andrey Silnov orosz magasugró
 1985 – Luka Modrić horvát labdarúgó
 1987 – Clayton Snyder amerikai színész
 1988 – Vass Ádám válogatott labdarúgó
 Halálozások
 1000 – I. Olaf norvég király (* 964 k.)
 1087 – Hódító Vilmos angol király, franciaországi hadjárata során (* 1027 körül)
 1312 – Wittelsbach Ottó magyar király, Alsó-Bajorország hercege (* 1261)
 1398 – I. Jakab ciprusi király (* 1334)
 1488 – II. Ferenc breton herceg (* 1433)
 1513 – IV. Jakab skót király (* 1473)
 1569 – idősb Pieter Bruegel a neves flamand festőcsalád első, legjelentősebb tagja, a 16. század legnagyszerűbb flamand festője (* 1525)
 1829 – Vitkovics Mihály költő, műfordító (* 1778)
 1849 – Georg Rukavina császári és királyi táborszernagy (* 1777)
 1866 – Czuczor Gergely költő, nyelvész, bencés tanár, az MTA tagja (* 1800)
 1870 – Boczkó Dániel kormánybiztos (* 1789)
 1897 – Pulszky Ferenc politikus, régész, műgyűjtő (* 1814)
 1898 – Stéphane Mallarmé francia szimbolista költő (* 1842)
 1901 – Henri de Toulouse-Lautrec francia festőművész, grafikus, illusztrátor, a posztimpresszionizmus mestere (* 1864).
 1924 – Tagányi Károly levéltáros, történész, etnográfus (* 1858)
 1932 – Szokolyi Alajos olimpiai bronzérmes atléta (* 1871)
 1948 – Bíró Lajos író, újságíró, forgatókönyvíró (* 1880)
 1955 – Zsirai Miklós Kossuth-díjas nyelvész, akadémikus (* 1892)
 1960 – Jussi Björling svéd operaénekes (tenor) (* 1911)
 1976 – Mao Ce-tung tanító, kommunista forradalmár, a Kínai Népköztársaság első kormányfője (* 1893)
 1978 – Jack Warner amerikai filmes, a Warner Brothers stúdió alapítója (* 1892)
 1979 – Norrie Paramor brit lemezproducer, zeneszerző, rendező és karmester, akinek jelentős része volt abban, hogy az 1950-es években az Egyesült Királyságban is megjelent a rock and roll (* 1914)
 1980 – John Howard Griffin amerikai író (* 1920)
 1984 – Máté Péter magyar zeneszerző, előadóművész (* 1947)
 1987 – Garai Gábor költő, magyar író, műfordító (* 1929)
 1993 – Helen O’Connell amerikai énekesnő (* 1920)
 1995 – Móricz Virág regényírónő, Móricz Zsigmond leánya (* 1909)
 2003 – Teller Ede magyar származású amerikai atomfizikus, „a hidrogénbomba atyja” (* 1908)
 2019 – Hantz Lám Irén erdélyi tanár, szakíró, geográfus, Lám Béla lánya (* 1937)
 Nemzeti ünnepek, emléknapok, világnapok
 A Koreai Népi Demokratikus Köztársaság kikiáltásának napja
 Tádzsikisztán: a függetlenség napja, 1991, nemzeti ünnep
 Szeptember 09.


text:
Gösta Erik Sundqvist (17. toukokuuta 1957 Espoo – 16. elokuuta 2003 Espoo) oli suomalainen muusikko, radiokoomikko ja tuottaja. Hän toimi Leevi and the Leavings -yhtyeen laulajana sen perustamisesta lähtien. Sundqvist myös sävelsi, sanoitti ja sovitti itse kaikki yhtyeen kappaleet.
 Sundqvist sai vuonna 1996 arvostetun Juha Vainio -sanoittajapalkinnon, jota hän ei kuitenkaan saapunut noutamaan palkinnonjakotilaisuuteen Kotkan meripäiville vaan nouti sen vasta myöhemmin. Sundqvist vältteli julkisuutta, eikä Leevi and the Leavings konsertoinut kertaakaan. Yhtyeen menestyksen takana olivat pitkälti Gösta Sundqvistin kirjoittamat kappaleet. Sundqvist käsitteli niissä erilaisuutta, alkoholismia, syrjäytyneisyyttä, ihmissuhteita, seksuaalisuutta, mielenterveyttä, luonnonsuojelua ja yhteiskunnallisia asioita, usein humoristisesti ja ironisesti.
 Leevi and the Leavingsin ohella Sundqvist teki myös elinaikanansa kaikki kappaleet Aarne Tenkaselle, useilla eri salanimillä. Sundqvist teki myös Yleisradiolle useita radio-ohjelmasarjoja, joita ovat muun muassa Tietokoneenkorjauskurssi, Belgialaisia kirjauutuuksia, Teinitalo ja tunnetuimpana Koe-eläinpuisto.
 Nuoruus
 Gösta Sundqvist syntyi 17. toukokuuta 1957 Espoossa ja asui varhaislapsuutensa Helsingissä, josta perhe muutti 1964 Espoon Westendiin. Hän aloitti koulunkäyntinsä silloisessa Olarin kansakoulussa ja jatkoi Etelä-Espoon yhteiskoulussa. Sundqvist tunnettiin lahjakkaana jalkapalloilijana 1970-luvun alussa, jolloin hän pelasi ikäistään vanhempien joukossa Tapiolan Hongassa. Koulussa hän tunsi ”Jogi” Ojamon, joka asui Sundqvistin kanssa samalla kadulla, jonne molempien perheet olivat muuttaneet samoihin aikoihin vuonna 1964. Ojamon sisko toi Jogille paljon levyjä, joita hän kuunteli Sundqvistin kanssa. Tätä kautta Sundqvist tutustui noin 12–13-vuotiaana Jethro Tulliin, josta tuli hänelle tärkeä esikuva. Jethro Tullin Benefit ja MC5:n esikoisalbumi Kick out the Jams saivat nuoret innostumaan musiikista, jolloin jalkapallokin jäi vähemmälle ja Sundqvist alkoi kasvattaa pitkiä hiuksia. Hän lopetti pelaamisen Hongassa 1970-luvun alkuvuosina.
 Kaverukset alkoivat soittaa yhdessä Reijo Innan kanssa, ja toisinaan mukana oli myös Jari Malinen samalta koululuokalta. He eivät kuitenkaan soittaneet vielä Sundqvistin omia kappaleita, vaan Black Sabbathia. Jogi ja Sundqvist tekivät yhdessä myös omaa Virtaset-lehteä, jonka he laittoivat jakoon koulun ilmoitustaululle. Ojamon kautta Sundqvist tutustui vuonna 1971 vuotta vanhempaan Juha Partaseen. Vähän myöhemmin Sundqvistin vanhemmat erosivat, ja hän muutti äitinsä ja siskojensa kanssa Helsingin Meilahteen. Jossain vaiheessa Sundqvist alkoi suhtautua koulunkäyntiin välinpitämättömästi, eikä häntä enää nähty tunneilla keskikoulun viimeisellä luokalla. Reijo Innan mukaan hän oli ollut kuitenkin huippuoppilas, joka pärjäsi kaikissa aineissa tekemättä töitä niiden eteen. Tärkein syy koulunkäynnin keskeyttämiseen oli Partasen mukaan Sundqvistin itsevarmuus siitä, ettei hän tarvinnut koulun tietoja omiin tekemisiinsä.
 Gösta Sundqvist kertoi vuonna 1984 nuoruusvuosistaan seuraavasti:
 Juha Partanen kuitenkin kertoo muistelmateoksessaan, ettei nähnyt Sundqvistilla meikkiä 1970-luvun alkuvuosina, lukuun ottamatta kertaa jolloin he kokeilivat meikkejä keskenään.
 Ensimmäiset yhtyeet ja esikuvat
 1972 Sundqvist teki yhdessä Innan ja Partasen kanssa matkan Iittalaan Innan perheen maatilalle, jossa he viettivät aikaa soittaen. Jogi jättäytyi pois yhtyeestä, joka tuohon aikaan kantoi nimeä ”Funeral Procession”. Inna oli ollut Sundqvistin kanssa samalla luokalla koko oppikouluajan. Hänen taipumuksensa tanssimusiikkiin ja humpan soittamiseen olivat olennainen osa Leavingsin tyylin synnyssä, sillä hän sai Sundqvistin luomaan iskelmällisiä ja kansanomaisia kappaleita. Jo tässä vaiheessa he soittivat pääasiassa Sundqvistin säveltämää musiikkia. Soittorupeaman aikana otetuissa kuvissa Sundqvist esiintyi aina niin, että hiukset peittivät hänen kasvonsa – hän halusi pysytellä kätkössä kuten Cyrano de Bergerac.
 Partasen mukaan nämä alkuaikojen erinimiset yhtyeet olivat Sundqvistille ”sormiharjoitelmia”. Hänellä ei ollut halua päästä esiintymään, hän vain nauhoitti lukuisia säveltämiään ja sanoittamiaan kappaleita. Nämä varhaiset sanoitukset hän teki englanniksi, ja tarinat itsessään liittyivät ikiaikaisiin taruihin aina ritariromantiikasta nykypäivään. Jethro Tullin johtohahmon Ian Andersonin tapaan hän soitti kappaleiden väliin huiluriffejä. Toisinaan hän suostui soittamaan myös muiden säveltämiä kappaleita, mutta nauhoituksia hallitsivat Jethro Tull -tyyliset kappaleet ja huiluriffit. Maaliskuussa 1973 he tekivät ainoan julkisen esiintymisensä Innan perheen talon katolla Mansikkatiellä Westendissä. Kasetteja äänittäessä piti olla tuotantoyhtiö, ja sitä varten kehitettiin Strawb Production, Mansikkatien mukaan. Nimi säilyi Love Records -aikoihin asti, ja sitä käytettiin muun muassa tienvarsimainonnassa.
 Sundqvist halusi muistuttaa tyylillisesti monin tavoin Jethro Tullin huilisti-laulajaa Ian Andersonia; hän oli myös kerännyt yhtyeen kaikki levyt ja osasi niiden sisällön käytännössä ulkoa. Hän käherrytti tukkaansa, pukeutui pitkään välimerensiniseen samettitakkiin ja käytti Robin Hood -tyylisiä vaaleanruskeita mokkasaappaita. Yhtyeen kappaleesta ”Life is a Long Song” hän oli poiminut motokseen ”life is a long song, but the tune ends too soon for us all...” (). Sundqvistin suurin suosikki heti Jethro Tullin jälkeen oli Amazing Blondel ja sen levy England, joka hyödynsi brittiläistä laulelmaperinnettä. Amazing Blondelin löytämisen jälkeen brittiläinen musiikkiperinne luuttuineen alkoi esiintyä Sundqvistin tuotoksissa, ja seuraavan yhtyeen nimeksi tuli ”Troubadour”. Sundqvist piti myös paljon italialaisesta musiikista, erityisesti La Bottega dell'Artesta ja Premiata Forneria Marconista. Reijo Inna lähti elokuussa 1974 vaihto-oppilaaksi Yhdysvaltoihin, jolloin ystävien yhtyekuviot keskeytyivät.
 1970-luvulla Sundqvist alkoi harrastaa balettia, mutta lopetti sen varsin nopeasti. Hän totesi syyksi sen, että yhden hypyn aikana ”sydän jätti lyönnin väliin”. Sydänoireiden vuoksi Gösta joutui rajoittamaan myös jalkapallon pelaamista. Sundqvistilla oli 1970-luvulla toisinaan erakkokausia, jolloin hän vetäytyi kavereidensa ulottumattomiin. Näinä kausina hän oli sitä mieltä ettei hänellä ole ystäviä eikä hän niitä kaipaisikaan. Vuoteen 1976 mennessä hän oli hylännyt ennakkoluulonsa kirjallisuutta kohtaan, ja oli ehtinyt perehtyä muun muassa Martti Lutherin kirjoituksiin. Häntä oli aiemmin ärsyttänyt ihmisten tapa lainata ajatuksia suoraan kirjoista. Vuoden 1976 lopulla Sundqvist kirjoitteli pääasiassa runoja. 1970-luvun lopulla hän muutti Helsingin kantakaupunkiin Ratakadulle ja työskenteli isänsä remonttiyrityksessä sekä asuintalonsa talonmiehenä.
 Muusikon ura
 Leevi and the Leavings
 Juha Partaselle antamassaan haastattelussa 1978 Sundqvist sanoi, että Leevi and the Leavings syntyi varsinaisesti vuoden 1977 syksyllä. Reijo Inna ja Risto Paananen tutustuivat suorittaessaan asepalvelusta Hämeenlinnan jääkäripatteristossa. Pari kuukautta myöhemmin Inna pyysi Paanasta soittamaan Iittalaan mökille, koska porukasta puuttui basisti. Sundqvist ja hänen ystävänsä olivat jo pitkän aikaa tehneet Stereogramofoni-kasetteja, joissa he pilailivat eri radio-ohjelmien ja yhtyeiden kustannuksella. Kaseteilla esiintyviä kuvitteellisia yhtyeitä olivat muun muassa The Babyboys, Kyösti Salmenoksan kvintetti ja Leevi and the Leavings. Kasetteja tehtiin kymmenisen kappaletta ja niitä jaettiin ystäväpiirille. Sketseistä suurin osa oli Gösta Sundqvistin käsialaa. Sundqvist halusi pitää nämä omakustanteet noin 20 ihmisestä koostuneen pienen piirin sisällä, sillä hän koki ettei hänen tarvinnut ”näyttää kenellekään mitään”. Vuonna 1978 yhtye esiintyi Iittalan Äimä-Rockissa salanimillä ”Tarmo Dynamo” ja ”Rife Paananen ja kyytipojat”.
 Reijo Innan haaveena oli tehdä oikea levy. Kaseteilta valittiin kaksi kappaletta, ”Mitä kuuluu, Marja-Leena?” sekä ”Rakas Annika...”, jotka lähetettiin Atte Blomille Love Recordsiin kuunneltavaksi. Inna teki sen salassa Sundqvistilta, joka ei olisi halunnut tarjota kappaleita julkaistaviksi. Levy-yhtiö tarjoutui kustantamaan levyn, ja ensimmäinen single julkaistiin vuonna 1978. Aluksi Gösta Sundqvist vastusti kokonaisen albumin tekoa ja halusi julkaista sen sijaan tuplasinglejä. Niitä ilmestyikin kaksi vuonna 1979. Samana vuonna yhtyeeseen liittyi kitaristi Juha Karastie, joka oli soittanut Sundqvistin kanssa yhdessä jo aikaisemmin. Samoihin aikoihin Inna päätti lähteä yhtyeestä, sillä hän halusi pitää yhtyeen anonyymina, singlejä julkaisevana ryhmänä. Innan mielestä yhtyeellä ei ollut tarpeeksi materiaalia kokonaista LP-levyä varten. Innan tilalle rumpaliksi tuli Risto Paanasen vanha koulukaveri Jarmo Leivo.
 Jo yhtyeen alkuvaiheista lähtien Sundqvist piti ohjia käsissään, ja yhtyeen nimi yhdistettiinkin usein ensimmäisenä juuri Sundqvistiin. Yhtyeen tunnetuin kokoonpano vakiintui kuitenkin vuonna 1987, kun Niklas Nylund tuli bändin rumpaliksi. Myös Haije Sundqvistin naisääni oli alusta alkaen oleellinen osa Leevi & The Leavings -soundia. Tämä kokoonpano säilyi yhtyeen uran loppuun saakka. Omalla nimellään Leavings teki ainoan julkisen esiintymisensä osallistuessaan vuoden 1981 Euroviisu-karsintoihin, joissa se esiintyi kappaleella ”Sinisilmä, mansikkasuu”. Yhtye kuitenkin putosi jo alkukarsinnoissa. Levynkannet olivat Sundqvistille erityisen tärkeitä; Roo Ketvelin haastattelussa 1989 hän kuvaili niitä yhtä tärkeiksi kuin lauluja. Göstan ideoiden pohjalta ja tarkassa valvonnassa Leavingsin kansitaiteesta vastasivat pääosin Mikko Kurenniemi ja Timo Puranen.
 Muut projektit
 Sundqvist toimi myös tuottajana 1970−1980-lukujen vaihteessa muille yhtyeille, kuten The Crinolettesille, jossa lauloivat molemmat hänen sisarensa. Yksi hänen tuottamistaan projekteista oli The Silver, jonka kaksi singleä julkaistiin Johannan Black Label -levymerkin alla. Avantgarde-henkistä metelimusiikkia soittaneen The Silverin jäsenet olivat pitkään mysteeri, kunnes Yle selvitti yhtyeen johtohahmon henkilöllisyyden vuonna 2015.
 Vuonna 1989 näyttelijä Tanja-Lotta Räikkä tulkitsi Euroviisu-karsinnoissa Sundqvistin tekemän kappaleen ”Huominen Eurooppa”.
 Sundqvist toimi vierailevana solistina Liisa Akimofin kanssa tehdyllä kappaleella ”Viiden pennin paskiainen” vuonna 1993 ja Sipe Santapukin kappaleella ”Häiriintynyt kuu” 2002.
 Sundqvistin tekemien radio-ohjelmien myötä yleiseen tietoisuuteen nousi myös sittemmin laulajana tunnettu Aarne Tenkanen. Tenkanen oli Sundqvistin fiktiivisten radiosarjojen vakiohahmo, jota esitti (ja yhä esittää) radiotoimittaja Kai Järvinen. Sundqvist ja Tenkanen tekivät yhteistyötä myöhemmin myös radion ulkopuolella, sillä Sundqvist kirjoitti ja sävelsi kappaleita hänelle usealla salanimellä, kuten L. Samarialainen, Erkki Salpola ja Pentti Jormanainen. Tenkasen laulajaura alkoi vuonna 1995, kun Sundqvist ja Järvinen päättivät tehdä singlen nimeltä ”Hemaisevan seksikäs pörröpää”. Kappale nousi suureen suosioon, ja sen vuoksi Sundqvist teki Järvisen kanssa vuonna 1996 ensimmäisen Tenkas-albumin Iso pitkä. 1998 ilmestyi Tenkasen tyttökalenteri ja 2001 Tenho. Seitsemän vuotta Sundqvistin kuoleman jälkeen vuonna 2010 ilmestyi Ajan platinaa.
 Radiokoomikon ura
 Gösta Sundqvist toimi myös monta vuotta radiokoomikkona. Hänen radiouransa alkoi viimeistään vuoden 1988 lopulla Rockradiossa, jossa hän teki Gösta Sundqvist esittää -ohjelmaa. Seuraava ohjelma, Tietokoneenkorjauskurssi, alkoi vuonna 1990 lähes heti Radiomafian toiminnan alkamisen jälkeen. 1992 ohjelman nimeksi vaihtui Belgialaisia kirjauutuuksia, ja vuoden 1993 alussa se muuttui muotoon Belgialaisia kirjaharvinaisuuksia. Jo näissä varhaisissa ohjelmissa käytettiin samantapaista kaavaa joka vakiintui Koe-eläinpuistoon. Suosikkiohjelma Koe-eläinpuisto alkoi syyskuussa 1993, ja sitä tehtiin vuoteen 2003 asti. Hänen viimeiseksi radio-ohjelmakseen jäi Teinitalo, jonka viimeinen jakso lähetettiin muutama tunti ennen Sundqvistin kuolemaa perjantaina 15. elokuuta. Yhteensä vuosien 1988 ja 2003 välillä ehdittiin lähettää noin 700 jaksoa Göstan kirjoittamia radiohupailuja.
 Radiokuunnelmissaan hän sekoitti faktaa ja fiktiota, ja käytti toisinaan oikeita henkilöitä hahmoinaan. Sundqvist esitti kuunnelmissaan radiotoimittajaa, joka joko yksin tai ”kollegansa” kanssa teki ohjelmaa ”suorana lähetyksenä” jostain erikoisesta paikasta. Tarinoissaan hän käytti sekä tuttuja että uusia hahmoja, jotka tilanteiden tapaan oli viety äärimmilleen. Lyhyiden sketsipätkien välissä soitettiin aina musiikkia, joka saattoi liittyä teemaltaan sitä ennen esiintyneeseen sketsiin. Muutaman kerran ohjelmat muodostivat kokonaisuuksia, joita olivat muun muassa trilogiamuotoiset matkat Afrikkaan, Venäjälle ja Etelä-Amerikkaan – näistäkin paikoista löytyi ”sattumalta” tuttuja hahmoja. Suomessa käytiin muun muassa Kauppatorin alle kaivetussa likavesiuimalassa.
 Sarjojen suosio oli korkealla loppuun asti, minkä todistaa jo lähetysajan sijoittaminen viimeisinä vuosina viikonloppuun hyvään kuunteluaikaan. Koe-eläinpuiston jaksoja alettiin uusia vuonna 2004, ja viimeksi vuonna 2015 Yle Radio Suomi-kanavalla. Koe-eläinpuiston hahmokaartista suosituksi nousi kuvitteellinen raitiovaununkuljettaja Aarne Tenkanen, jonka kautta Sundqvist saattoi toteuttaa sisäistä Junnu Vainiotaan isojen poikien laulujen hengessä.
 Viimeiset vuodet
 Viimeisten seitsemän elinvuotensa aikana Sundqvist ei antanut haastattelua edes Soundiin, joka oli julkaissut hänestä aikaisemmin laajojakin juttuja, mutta hän oli luvannut päätoimittaja Timo Kanervalle suostuvansa haastatteluun täytettyään 50 vuotta. Ilta-Sanomat julkaisi tosin viikko Sundqvistin kuoleman jälkeen haastattelun, joka perustui vain vähän aikaisemmin käytyyn keskusteluun. Sitä ei kuitenkaan ollut tarkoitus julkaista haastatteluna, sillä Sundqvist oli halunnut välttää siitä seuraavia haastattelupyyntöjä. Juha Partasen mukaan Sundqvist piti näinä vuosina etäisyyttä myös muihin ihmisiin. 1990-luvun lopulla hän toimi jonkin verran kolumnistina Alueuutisille.
 Sundqvist ei juonut alkoholia juurikaan, mutta oli polttanut paljon tupakkaa teini-ikäisestä lähtien. Viimeisinä elinvuosinaan hän alkoi huolehtia terveydestään, sillä hänelle oli kertynyt vuosien mittaan huomattavasti ylipainoa. Helsingistä pois muutettuaan hän hankki polkupyörän ja alkoi kuntoilla säännöllisesti. Hän myös lopetti tupakoinnin lääkärin suosituksesta.
 Sundqvist kuoli 46-vuotiaana sydänkohtaukseen kotonaan Espoossa 16. elokuuta 2003. Paananen oli puhunut Sundqvistin kanssa puhelimessa muutamaa päivää aikaisemmin; heidän suunnitelmissaan oli tehdä seuraavasta levystä ”iloista poppia”. Viimeisenä iltana he menivät studioon ja tekivät yhdestä edellisen albumin kappaleesta uuden version, joka jäi ”julkaisemattomaksi kappaleeksi”. Sundqvistin kuoleman jälkeen Risto Paananen, Juha Karastie ja Niklas Nylund päättivät yhdessä lopettaa yhtyeen toiminnan, sillä Leevi and the Leavings ilman Sundqvistia olisi ollut mahdoton ajatus. Vuonna 2011 he kuitenkin ilmoittivat palaavansa nimellä Leavings-Orkesteri ja aikovansa tehdä keikkoja, joilla he soittavat omien kappaleidensa lisäksi myös joitain Leevi and the Leavingsin kappaleita.
 Syksyllä 2004 järjestettiin Sundqvistin muistoksi neljä Malja Göstalle -muistokonserttia. Konserteissa useat suomalaiset artistit, kuten Ismo ja Ilkka Alanko, Tuomari Nurmio, Maarit Hurmerinta, Timo Rautiainen, Samuli Putro, Marjo Leinonen ja Pauli Hanhiniemi, tulkitsivat Leevi and the Leavingsin kappaleita. Ohjelma lähetettiin myös televisiossa nimellä Isälle Göstalta marraskuussa 2004. Konserteista kaksi järjestettiin Helsingin juhlaviikkojen Huvilateltassa 30. ja 31. elokuuta 2004 ja kolmas Tampere-talon isossa salissa 11. syyskuuta 2004. Neljäs konsertti järjestettiin Lahdessa Sibeliustalossa.
 Sundqvist on haudattu Kellonummen hautausmaalle Espoossa.
 Henkilökuva
 Gösta Sundqvist asui suurimman osan elämästään Helsingin Punavuoressa Ratakadulla ja myöhemmin Kapteeninkadulla, mutta muutti viimeisinä vuosinaan takaisin synnyinseuduilleen Espooseen. Sundqvist oli jo melko nuoresta naimisissa ja kahden tyttären isä. Hänen isänsä oli suomenruotsalainen ja äiti Karjalan evakkoja Heinjoelta. Sundqvistilla oli myös kaksi siskoa, Hanni (s. 1954) ja Haije(s. 1962), joka esiintyi myös kaikilla Leavings-levyillä naislaulajana, Hannin kanssa veljensä radio-ohjelmissa ja esimerkiksi Nuoret miljonäärit -tuplasinglen kansikuvassa.
 Muun muassa metsästystä harrastava Sundqvist esitti usein mielipiteensä yksityisautoilusta ja kulutushysteriasta. Hän käytti kannanottona lähinnä vain verryttelyasua ja tuulipukua. Sundqvist oli huolissaan luonnosta ja tulevaisuudesta, vaikka samalla naureskelikin tuomiopäivän ennustajille, ja hän otti ekologiset teemat esille myös haastatteluissa. Sundqvistilla ei esimerkiksi ollut ajokorttia, koska hänen mielestään autoa saisi ajaa vain, jos kyydissä olisi vähintään kolme ihmistä. Kuitenkin hän hyvin mielellään liikkui autolla toisten kyyditettävänä. 1980–90-luvuilla hän kierteli kantakaupungin kaduilla ja tarkkaili ihmisiä; hän piti erityisesti pienten kivijalkapuotien ilmapiiristä. Nuoruudessaan Sundqvist työskenteli isänsä rakennusliikkeessä ja 1980-luvulla talonmiehenä, mutta oli lopettanut nämä työt jo vuoteen 1989 mennessä.
 Sundqvist oli tinkimätön ja halusi tehdä asiat oman päänsä mukaan. Jos jokin asia ei ollut hänen hallinnassaan, hän mieluummin luopui siitä kuin antoi periksi. Niklas Nylundin mukaan hän oli ujo, ja hänen lähelleen oli toisinaan vaikea päästä. Vaikka Sundqvist asui suuren osan elämästään Helsingin kantakaupungissa, hän ei pitänyt itseään ”stadilaisena”; hän piti elämänsä typerimpiä ihmisiä nimenomaan ”stadin kundeina”.
 Julkisuuden välttely
 Sundqvist ei pitänyt julkisuudesta ja jätti henkilökuvansa mysteeriksi; hänen luonteensa kuvailu on vaikeaa jopa yhtyejäsenille. Hän leikitteli mediaimagollaan koko Leavings-uransa ajan, ja alun perin tarkoituksena oli olla kertomatta yhtyejäsenten nimiä julkisuuteen. Vaikka se ei onnistunut, Sundqvist toteutti peliänsä yhtyeen esiintymättömyyden ja monitulkintaisten sanoitusten kautta. Muut yhtyejäsenet ovat kertoneet, että Sundqvist tahtoi leikkiä myös toimittajien kanssa: hänen omalaatuiset vastauksensa haastatteluissa saattoivat olla yhtä kuvitteellisia kuin hänen sanoituksensa tai radio-ohjelmansa. Sundqvist kuitenkin seurasi tarkkaan mitä yhtyeestä kirjoitettiin lehdistössä, ja oli iloinen kaikesta positiivisesta palautteesta. Erityisen tärkeää hänelle oli musiikin saama vastaanotto.
 Julkisten esiintymisten vähäisyyteen oli syynä erityisesti se, että Sundqvistille ja hänen yhtyeensä jäsenille musiikintekeminen oli vain harrastus muiden joukossa, eikä yhtye tehnyt musiikkia rahan vuoksi. Lisäksi Sundqvist myönsi olevansa melko mukavuudenhaluinen, eikä häntä kiinnostanut keikkamuusikon elämä. Sundqvist viihtyi parhaiten perheensä parissa, mitä yhtyeen esiintyminen olisi rajoittanut. Sundqvist inhosi yhtyettään koskevia kulta- ja platinalevyjen jakotilaisuuksia ja piti niitä ”hirveinä tilaisuuksina”, joihin hän kuitenkin osallistui levy-yhtiön vuoksi. Hän ei liikkunut musiikkipiireissä ja valitsi ystävänsä tarkkaan. Juha Partasen mukaan Sundqvist piti vuodesta 1996 eteenpäin etäisyyttä lehdistön lisäksi myös muihin ihmisiin.
 Jalkapalloilu ja muut harrastukset
 Sundqvist tunnettiin intohimoisena jalkapallon harrastajana. 1970-luvun lopulla hän oli ehtinyt kerätä Ratakadun asuntoonsa suuren arkiston videoituja jalkapallo-otteluita; häntä kiinnostivat joukkueiden pelirakennelmat ja -taktiikat. Hän toimi 1980-luvulta lähtien helsinkiläisen jalkapallojoukkue Johanneksen Dynamon johtajana. Hän perusti joukkueen vuonna 1985, ja se ehti nousta kakkosdivisioonaan asti ennen fuusioituimista FC Norssin kanssa vuonna 1995. Sundqvist keksi joukkueen uuden nimen Atlantis FC, mutta jättäytyi pois toiminnasta fuusioitumisen jälkeen. Jalkapallo oli siihen mennessä syönyt valtaosan hänen muista töistä saamistaan tuloista.
 Sundqvist sanoi suhtautuneensa jalkapalloon huomattavasti vakavammin kuin esimerkiksi musiikintekoon: hän ei pitänyt sitä harrastuksena vaan elämäntapana. Hän kuitenkin liioitteli haastatteluissa jalkapallon merkitystä itselleen: tyypillinen Sundqvistin väite oli, että jalkapallo on hänelle tärkeintä elämässä ja musiikki vain harrastus sen rinnalla, vaikka asia oli todellisuudessa juuri päinvastoin. Useiden Dynamon pelaajien mukaan Sundqvist ei ollut erityisen taitava valmentaja, mutta hänellä oli selkeä visio joukkueesta. Sundqvist tarjosi pelaajille hyvät käytännön mahdollisuudet pelata jalkapalloa.
 Sundqvist oli myös intohimoinen musiikin harrastaja ja ehti kerätä ja myydä pois pari kertaa tuhansien levyjen kokoelman. Musiikin lisäksi hän piti paljon elokuvista ja keräsi pikkuautoja.
 Taiteilijakuva
 Gösta Sundqvistia kutsuttiin toisinaan lempinimellä ”Göde”. Ennen Leevi and the Leavingsin perustamista Sundqvist käytti yleensä salanimenään ”Cyranoa”, ”Erichiä” tai jonkun muun taruhahmon nimeä. Hän käytti myös myöhemmin salanimiä, joita olivat L. Samarialainen, Pentti Jormanainen, Erkki Salpola ja Erik Kääriäinen. Esimerkiksi Aarne Tenkasen levyjen tekijäluetteloissa Sundqvist mainitaan salanimillään.
 Muusikko
 Gösta Sundqvist sävelsi ja sanoitti kaikki Leevi and the Leavingsin kappaleet. Yhtyeen musiikkityyli on suomirock, joka rikkoo rockin ja iskelmän rajoja. Alkuvaiheessa yhtyeen iskelmällisyys oli ainakin osittain tarkoituksellista, sillä Sundqvist halusi pilkata ”turhantärkeitä kukkopoikia, mitkä kuvittelee et ne on jotain helvetin rokkenrolltähtiä”. Sundqvist halusi kokeilla myös monia muita tyylilajeja heti alusta alkaen: toisella albumilla diskomusiikkia ja kolmannella rockabillya ja syntetisaattoripoppia. Tero Lietteen mukaan Sundqvistin tuotantoa määrittelee melodisuus ja brittiläisestä folkmusiikista omaksuttu akustisuus; myös Sundqvistin mukaan melodisuus oli hänelle tärkeää. Sundqvistin suurimpia innoittajia olivat Jethro Tull, yhtyeen johtohahmo Ian Anderson ja Amazing Blondel, ja vuonna 1984 Soundin haastattelussa hän ilmoitti lempibändikseen U2'n. Progressiivisen rockin lisäksi Sundqvist piti myös klassisesta musiikista, erityisesti Sergei Rahmaninovista. Italoiskelmä nerokkaine sovituksineen oli myös tehnyt häneen lähtemättömän vaikutuksen. Sundqvist vertasi itseään säveltäjänä Veikko Samuliin.
 Nuorempana Sundqvist oli avannut c-kasetteja ja kääntänyt nauhat juoksemaan toiseen suuntaan kuullakseen musiikin takaperin. Sundqvistin mukaan hän sai siitä paljon oivalluksia studiossa käytettäväksi. Rumpali Niklas Nylundin mukaan yhtyeen musiikissa ei ollut taukoja, ja hänellä oli jatkuvasti vaikeuksia hahmottaa kappaleiden rakenteita. Kappaleet saattoivat olla epäloogisia, mutta eivät kuitenkaan soittoteknisesti hankalia.
 Kaikesta huolimatta Sundqvist ei pitänyt itseään muusikkona.
 Sanoittaja
 Sundqvist oli saanut sanoitustekniikkaansa vaikutteita Reino Helismaalta ja Sauvo Puhtilalta, ja hän tunnusti vuonna 1996 tärkeimmäksi esikuvakseen Juha Vainion. Lempikirjailijakseen hän mainitsi Anton Tšehovin, jonka tragikomiikasta hän sai inspiraatiota tekstintekijänä. Tarinankertojana hän myös vertasi itseään kirjailija Mauri Sariolaan ja käsikirjoittaja-ohjaaja Aarne Tarkakseen. Sundqvist tuli harvoin äänitysstudioon valmiiden tekstien kanssa, vaan hän viimeisteli ne useimmiten vasta sitten, kun kappale oli muuten jo valmis. Toisinaan hän saattoi käskeä muut kahville voidakseen kirjoittaa sanoitukset loppuun rauhassa. Tämä ei tarkoita, etteikö Sundqvist olisi jo etukäteen miettinyt laulujen teemoja tai tarinoita; hän ei vain halunnut kertoa niistä etukäteen muille. Paanasen mukaan Sundqvist piti tarinat pimennossa myös siksi, ettei loppuratkaisu olisi paljastunut soitossa.
 Sundqvist ei itse pitänyt hänelle annetusta ”suomalaisuuden sanansaattajan” asemasta vaan piti itseään ajatusmaailmaltaan enemmän belgialaisena kuin suomalaisena. Yhtyeen rumpali Nylund on sanonut, että hänen mielestään Sundqvist halusi osin leikitellä näillä mielikuvilla ja dramatisoida niitä: ”Tämä luuserimiehen tarina löytyy kuitenkin myös vaikka Ahmed Ahneesta ja Aku Ankasta, se on niin yleispätevä.” Jee jee jee: suomalaisen rockin historia -kirjassa yhtyeen sanoitusten tyyliä kutsutaan ”surkuhupaisaksi”, sillä se on sekoitus ironiaa ja empatiaa, tragediaa ja komiikkaa. Vaikka Sundqvist tarkasteli hahmojaan komiikan avulla, hän käsitteli silti elämän perusasioita usein syvemmältä kuin monet, jotka yrittivät tehdä sitä vakavissaan. Kolmas nainen -yhtyeen Sakari Pesola kommentoi Leavingsin tyyliä ”kansallisromanttis-parodiseksi”. Tero Valkosen mukaan sanoituksille on ominaista absurdit tarinat ja se, ettei laulaja ota kantaa henkilöiden toimintaan.
 Soundin toimittaja Jarkko Fräntilä totesi Onnen Avaimet -albumin arvostelussaan, että ”joistakin Göstä Sundqvistin hengentuotteista on tullut osa suomalaista identiteettiä”, ja kutsui joitakin tunnetuimpia kappaleita ”laulun muotoon puetuiksi mininovelleiksi”. Toinen Soundin toimittaja, Pertti Ojala, kiitti Torstai... 40 seuraavaa hittiä -kokoelman arvostelussaan Sundqvistin tarkkanäköisyyttä ”suomalaisen arjen, machouden ja äärimmäisen junttiuden kuvaajana”. Hän antoi myös tunnustusta kappaleiden kaksimielisistä sanoituksista. Juha Vainio -palkinnon myöntäneen raadin perusteluissa mainittiin, että sanoituksista piirtyy esiin ”viisaan talonmiehen” näkemä ”suomalainen sielunmaisema”. Samoin laulujen sanottiin auttavan ”meitä suomalaisia ymmärtämään toisiamme ja ehkä myös hiukan itseämme”. Länsi-Savon toimittaja Anssi Mehtälä kutsui Sundqvistia ”suureksi suomalaiseksi kertojaksi” ja ”suomalaisen kansanluonteen kiteyttäjäksi”.
 Olavi Uusivirta on kuvaillut Sunqvistia sanoittajana seuraavasti:
 Gösta Sundqvist vastusti tulkintoja, joiden mukaan laulujen sanoitukset viittaisivat hänen omaan elämäänsä. Hän ei myöskään tahtonut tulkita sanoituksiaan edes yhtyeen jäsenille. Kannanotot ympäristön puolesta tulevat hyvin ilmi Raparperitaivas-albumilla, jonka nimikkokappaleessa lauletaan: ”Ihminen on pelkästään tuskaa tuoden tuhonnut maapalloaan.” Raparperitaivasta seurannut Turkmenialainen tyttöystävä on tunnelmaltaan iloisempi, mutta Rakkauden planeetta taas yhteiskunnallisesti kantaa ottava. Sundqvist olisi halunnut julkaista Rakkauden planeetan pahvikansissa, mutta ne eivät olisi sopineet suurten markettien varkaudenestojärjestelmiin.
 Perintö
 PMMP:n vuoden 2006 albumilla Leskiäidin tyttäret julkaistu kappale ”Henkilökohtaisesti” on kunnianosoitus Leevi and the Leavingsille. Paula Vesala on sanonut että Sundqvist on hänelle ”sellainen puolijumala”. Sundqvistin tuotoksia hän kuvailee ”kaikista rakkaimmaksi kansallisaarteeksi”. Yhtye on ollut innoittaja sekä PMMP:n sanoituksille että musiikille; musiikkitoimittaja Ilkka Mattilan mukaan ”Sundqvistmaiset tarinat ja melodiat ovat olleet suurelle yleisölle tarttumapinta PMMP:n kappaleisiin”. YUP-yhtyeen laulaja Jarkko Martikainen on kertonut, että on yrittänyt ”omaksua häneltä (Sundqvistilta) sitä asennetta, että laulussa ei välttämättä pidä esittää vahvoja väitteitä”. Hänen mukaansa Sundqvistissa on neron piirteitä ja hän on ”todella vaativa tekstintekijä, johon pitää todella keskittyä”. Apulannan rumpali Sipe Santapukki on sanonut, ettei löydä ”tarpeeksi hienoja sanoja” kertoakseen yhtyeestä, joka muutti hänen elämänsä ja joka edustaa hänelle täydellisyyttä. Näyttelijä Mari Rantasila on nimennyt Sundqvistin suurimmaksi vaikuttajakseen sanoittajana. Antti Heikki Pesonen on saanut vuoden 2014 elokuvaansa Päin seinää vaikutteita Leeveiltä: "Sundqvist ei koskaan moralisoinut. Elokuvassa on samaa: tarinassa ei ole hyviä eikä pahoja, henkilöt liikkuvat harmaalla alueella, mutta jokaisella on sydän." Elokuvan soundtrack myös sisältää Leevi and the Leavingsin musiikkia.
 Tunnustuksia
 Gösta Sundqvist sai arvostetun Juha Vainion sanoittajapalkinnon vuonna 1996. Leevi and the Leavings puolestaan valittiin vuonna 1995 Emma-gaalassa Vuoden yhtyeeksi. Espoon kaupunginvaltuustossa käsiteltiin vuonna 2005 ehdotusta Sundqvistin muistomerkin pystytystä varten, mutta kulttuurilautakunta päätti, ettei ehdotus johda toimenpiteisiin.
 Teoksia Sundqvistista
 Vuonna 2017 julkaistiin Timo Kalevi Forssin kirjoittama elämäkerta Gösta Sundqvist – Leevi and the Leavingsin dynamo (Into).
 Heinäkuussa 2018 esitettiin Yle Radio Suomessa 20-osainen kuunnelma Itkisitkö onnesta? Tarina Gösta Sundqvistista, jonka oli käsikirjoittanut ja ohjannut Peter Lindholm.
 Peter Lindholm aikoo tehdä Gösta Sundqvistista myös elokuvan, jonka kuvauksien on tarkoitus alkaa vuoden 2021 syksyllä ja suunniteltu ensi-ilta voisi olla jo vuoden 2022 lopussa.
 Katso myös
 Luettelo Leevi and the Leavingsin kappaleista
 Leevi and the Leavingsin diskografia
 Lähteet
 Mediakomppania, Dokumentti Gösta Sundqvistista (otteita dokumentista Elävässä arkistossa), Yleisradio, 1990
 Viitteet
 Kirjallisuutta
 Aiheesta muualla
 Leevi and the Leavingsin viralliset kotisivut
 Ylen Elävä arkisto: Tällainen oli Gösta Sundqvist ja tätä kaikkea hän teki
 Gösta Sundqvistin haastattelu Soundiin vuodelta 1984
 Gösta Sudqvistin muistokirjoitus Helsingin Sanomissa
 Gösta Sundqvist rakasti ihmistä. Janne Toivosen lauantaiessee Helsingin Sanomissa 17.8.2013
 Leevi and the Leavings
 Suomalaiset laulaja-lauluntekijät
 Radiokoomikot
 Suomalaiset musiikkituottajat
 Suomalaiset säveltäjät
 Suomalaiset sanoittajat
 Vuonna 1957 syntyneet
 Vuonna 2003 kuolleet
 78.84 Pop, rock


type: contracts

jurisdiction: EU

text:
 17.8.2013
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 220/3
 ПРОТОКОЛ
 за изменение на Виенската конвенция от 1963 г. за гражданска отговорност за ядрена вреда
 ДЪРЖАВИТЕ, КОИТО СА СТРАНИ ПО НАСТОЯЩИЯ ПРОТОКОЛ,
 КАТО ИМАТ ПРЕДВИД, че е желателно Виенската конвенция от 21 май 1963 г. за гражданска отговорност за ядрена вреда да бъде изменена, за да бъде осигурен по-широк обхват, увеличен размер на отговорността от страна на експлоатиращия ядрената инсталация и усъвършенствани средства за осигуряване на адекватно и справедливо обезщетение,
 СЕ СПОРАЗУМЯХА за следното,
 Член 1
 Конвенцията, която се изменя с разпоредбите на настоящия протокол, е Виенската конвенция от 21 май 1963 г. за гражданска отговорност за ядрена вреда, наричана по-нататък „Виенската конвенция от 1963 г.“.
 Член 2
 Член I от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Буква j) от точка 1 се изменя, както следва:
 а)
 думата „и“ в края на подточка (ii) се заличава и се поставя в края на подточка (iii);
 б)
 добавя се нова подточка (iv), както следва:
 „(iv)
 други инсталации, в които се съдържа ядрено гориво или радиоактивни продукти или отпадъци и които управителния съвет на Международната агенция за ядрена енергия периодично определя;“.
 2.
 Точка 1, буква k) се заменя със следния текст:
 „(k)
 „Ядрена вреда“ означава:
 (i)
 смърт или телесна повреда;
 (ii)
 загуба или повреда на имущество;
 и всяка от следните категории до степента, предвидена по правото на компетентния съд:
 (iii)
 икономическа загуба, която произтича от загуба или вреда, посочени в подточка (i) или (ii) и доколкото не е включена там, ако е понесена от лице, което има право да предяви иск с оглед на тази загуба или вреда;
 (iv)
 стойността на мерките по възстановяването на увредена околна среда, освен в случаите, когато това увреждане е незначително, ако такива мерки действително са предприети или трябва да бъдат предприети, и доколкото това не е включено в подточка (ii);
 (v)
 загуба на приходи, които произтичат от икономически интерес от използването или възползването от околната среда, и която се дължи на значително увреждане на тази околна среда, и доколкото това не е включено в подточка (ii);
 (vi)
 стойността на предпазните мерки и всяка друга допълнителна загуба или вреда, причинена от такива мерки;
 (vii)
 всяка друга икономическа загуба, различна от загубата, причинена от увреждане на околната среда, когато това е допустимо по общото право в областта на гражданската отговорност на компетентния съд,
 в случая на подточки (i)—(v) и (vii) по-горе до степента, в която загубата или вредата произтича или е резултат от йонизиращи лъчения, излъчвани от източник на радиация, който се намира в ядрена инсталация, или излъчвани от ядреното гориво, или от радиоактивните продукти или отпадъци, които се намират в ядрената инсталация, или от ядрен материал с произход от ядрена инсталация, идващ или изпратен към нея, доколкото загубата или вредата са резултат от радиоактивните свойства на тези материали, или от комбинация от радиоактивни свойства с токсични, експлозивни или други опасни свойства на тези материали.“
 3.
 Точка 1, буква (l) се заменя със следния текст:
 „(l)
 Ядрена авария означава всеки факт или поредица от факти с един и същ произход, които причиняват ядрена вреда или които създават, но единствено по отношение на превантивните мерки, сериозна и непосредствена заплаха да причинят такава вреда.“
 4.
 След точка 1, буква (l) се добавят четири нови букви (m), (n), (o) и (p), както следва:
 „(m)
 „Възстановителни мерки“ означава всички разумни мерки, които са утвърдени от компетентните органи на държавата, в която са предприети мерките, и които целят да възстановят или възобновят увредените или разрушени компоненти на околната среда или да въведат в околната среда, когато е уместно, еквивалента на тези компоненти. Законодателството на държавата, която е претърпяла вредата, определя кой има право да предприеме такива мерки.
 (n)
 „Превантивни мерки“ означава всяка разумна мярка, предприета от което и да е лице, след като е настъпила ядрена авария, за предотвратяването или ограничаването до минимум на вредите, изброени в буква (k), подточки (i)—(v) или (vii), след като бъде одобрена от компетентните органи, ако това се изисква от законодателството на държавата, в която е предприета мярката.
 (о)
 „Разумни мерки“ означава всяка мярка, счетена от правото на компетентния съд за адекватна и пропорционална по отношение на всички обстоятелства, например:
 (i)
 естеството и обхвата на претърпяната вреда или, в случая с превантивните мерки, естеството и обхвата на риска от такава вреда;
 (ii)
 степента, в която тези мерки е вероятно да бъдат ефективни към момента на тяхното предприемане; както и
 (iii)
 съответните научно-технически познания.
 (p)
 „Специални права на тираж“, наричани по-нататък „СПТ“, означава разчетната единица, определена от Международния валутен фонд и използвана от него за неговите вътрешни операции и транзакции.“
 5.
 Точка 2 се заменя със следния текст:
 „2. Държавата, в която се намира инсталацията, може да изключи прилагането на настоящата конвенция за всяка ядрена инсталация или малки количества ядрен материал, когато това е оправдано поради наличната ниска степен на риск, при условие че:
 (а)
 по отношение на ядрените инсталации критериите за такова изключване са определени от управителния съвет на Международната агенция за ядрена енергия и всяко изключване, предвидено от държавата, в която се намира инсталацията, отговаря на тези критерии; както и
 (b)
 по отношение на малки количества ядрен материал максималните граници за количества при такова изключване са определени от управителния съвет на Международната агенция за ядрена енергия и всяко изключване, предвидено от държавата, в която се намира инсталацията, отговаря на така определените граници.
 Критериите за изключване на ядрени инсталации и максималните граници за изключване на малки количества ядрен материал се преразглеждат периодично от управителния съвет.“
 Член 3
 Добавят се два нови члена I A и I B след член I от Виенската конвенция от 1963 г., както следва:
 „Член I A
 1. Настоящата конвенция се прилага за ядрена вреда без оглед на това къде е претърпяна.
 2. Държавата, в която се намира инсталацията, може обаче да предвиди в законодателството си изключение по отношение на прилагането на настоящата конвенция за понесени вреди:
 (а)
 на територията на държава, която не е договаряща се страна; или
 (b)
 в която и да е морска зона, установена съгласно международното морско право от недоговаряща се страна.
 3. Изключение по силата на точка 2 от настоящия член може да се прилага само по отношение на недоговаряща се страна, която към момента на аварията:
 (а)
 има ядрена инсталация на своя територия или в която и да е морска зона, установена от тази държава съгласно международното морско право; както и
 (b)
 не предоставя еквивалентни реципрочни ползи.
 4. Всяко изключение по силата на точка 2 от настоящия член не засяга правата, посочени в точка 2, буква (а) от член IX и всяко изключение по силата на точка 2, буква (b) от настоящия член не се прилага за вреда на борда на кораб или въздухоплавателно средство или за повреда на кораб или въздухоплавателно средство.
 Член I В
 Настоящата конвенция не се прилага за ядрени инсталации, които не се използват за мирни цели.“
 Член 4
 Член II от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 В края на точка 3, буква а) се добавя следният текст:
 „Държавата, в която се намира инсталацията, може да ограничи размера на публичните средства, които се предоставят за една авария, до разликата, ако съществува такава, между размера, установен в настоящия протокол, и размера, установен в член V, точка 1.“
 2.
 В края на точка 4 се добавя следният текст:
 „Държавата, в която се намира инсталацията, може да ограничи размера на публичните средства, които се предоставят, както е предвидено в точка 3, буква (а) от настоящия член.“
 3.
 Точка 6 се заменя със следния текст:
 „6. Никой не носи отговорност за загуба или вреда, която не е ядрена вреда съгласно разпоредбите на член I, точка 1, буква (k), но която е можело да бъде определена като ядрена вреда съгласно посочената разпоредба.“
 Член 5
 След първото изречение в член III от Виенската конвенция от 1963 г. се добавя следният текст:
 „Въпреки това държавата, в която се намира инсталацията, може да предвиди изключение от това задължение по отношение на превоз, който се осъществява изцяло на нейна територия.“
 Член 6
 Член IV от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Точка 3 се заменя със следния текст:
 „3. Никаква отговорност не се носи от експлоатиращия съгласно настоящата конвенция, ако той докаже, че ядрената вреда е пряк резултат на въоръжен конфликт, военни действия, гражданска война или въстание.“
 2.
 Точка 5 се заменя със следния текст:
 „5. Експлоатиращият не е отговорен съгласно настоящата конвенция за ядрена вреда, причинена:
 (а)
 на самата ядрена инсталация и на всяка друга ядрена инсталация, включително на ядрена инсталация в процес на изграждане, разположена на площадката, на която се намира тази инсталация; както и
 (b)
 на всяко имущество, което е разположено на същата площадка и което се използва или следва да се използва във връзка с такава инсталация.“
 3.
 Точка 6 се заменя със следния текст:
 „6. Изплащането на обезщетение за вреда, причинена на превозното средство, на което се намират в момента на ядрената авария въпросните ядрени материали, не може да има за последствие намаляване на отговорността на експлоатиращия за другите вреди до размер под 150 милиона СПТ или друг по-висок размер, определен в законодателството на договаряща се страна, или в размер, установен съгласно член V, точка 1, буква (c).“
 4.
 Точка 7 се заменя със следния текст:
 „7. Нищо в настоящата конвенция не засяга отговорността на което и да е физическо лице за ядрена вреда, за която експлоатиращият по смисъла на точка 3 или 5 от настоящия член не е отговорен съгласно настоящата конвенция и която това физическо лице е причинило чрез действие или бездействие с намерение да причини вреда.“
 Член 7
 1. Текстът на член V от Виенската конвенция от 1963 г. се заменя със следния текст:
 1.„1. Отговорността на експлоатиращия може да бъде ограничена от държавата, в която се намира инсталацията, за всяка една ядрена авария:
 (а)
 до сума не по-малка от 300 милиона СПТ; или
 (b)
 до сума не по-малка от 150 милиона СПТ, при условие че тази държава предоставя в допълнение като обезщетение за ядрена вреда публични средства до най-малко 300 милиона СПТ; или
 (c)
 за максимален срок от 15 години, считано от датата на влизане в сила на настоящия протокол, като преходният размер не може да бъде по-малък от 100 милиона СПТ по отношение на ядрена авария, възникнала в рамките на този срок. Възможно е да се предвиди сума, по-ниска от 100 милиона СПТ, при условие че тази държава предоставя публични средства като обезщетение за ядрена вреда, която покрива разликата между този по-нисък размер и сумата от 100 милиона СПТ.
 2. Независимо от предвиденото в точка 1 от настоящия член държавата, в която се намира инсталацията, може да определи по-нисък размер на отговорността на експлоатиращия предвид естеството на ядрената инсталация или на използваните ядрени вещества и предвидимите последствия от настъпила в тази инсталация авария, при условие че този определен размер в никакъв случай не е по-малък от 5 милиона СПТ и при условие че държавата, в която се намира инсталацията, гарантира да бъдат предоставени публични средства до размера, определен съгласно точка 1.
 3. Сумите, определени от държавата, в която се намира инсталацията, чийто експлоатиращ е отговорен, се прилагат в съответствие с точки 1 и 2 от настоящия член и точка 6 от член IV, независимо къде е настъпила ядрената авария.“
 2. След член V се добавят четири нови члена V A, V B, V C и V D, както следва:
 „Член V A
 1. Лихвите и съдебните разноски, определени от съда по исковете за обезщетение за ядрена вреда, се плащат допълнително от сумите, посочени в член V.
 2. Сумите, посочени в член V и в член IV, точка 6, може да бъдат превърнати в национална валута, като цифрите се закръглят.
 Член V B
 Всяка договаряща се страна прави необходимото лицата, претърпели вреда, да могат да упражнят правото си на обезщетение, без да завеждат отделни производства, в зависимост от произхода на средствата, предвидени за такова обезщетение.
 Член V C
 1. Ако съдилищата, които са компетентни, са съдилища на договаряща се страна, различна от държавата, в която се намира инсталацията, необходимите публични средства по член V, точка 1, букви (b) и (c) и по член VII, точка 1, както и лихвите и съдебните разноски, определени от съда, може да бъдат предоставени от посочената на първо място договаряща се страна. Държавата, в която се намира инсталацията, възстановява на другата договаряща се страна платените по този начин суми. Двете договарящи се страни договарят процедурата за възстановяването на платените средства.
 2. Ако съдилищата, които са компетентни, са съдилища на договаряща се страна, различна от държавата, в която се намира инсталацията, договарящата се страна, чиито съдилища са компетентни, предприема всички необходими мерки, за да даде възможност на държавата, в която се намира инсталацията, да участва в производството и в евентуално споразумение относно обезщетението.
 Член V D
 1. Ако една трета от всички договарящи се страни изрази желание да бъдат изменени границите на размера на отговорността, посочени в член V, генералният директор на Международната агенция за атомна енергия свиква заседание на договарящите се страни.
 2. Изменения се приемат с мнозинство от две трети от всички присъстващи и гласували договарящи се страни, при условие че по време на гласуването присъстват най-малко половината от всички договарящи се страни.
 3. Когато разглежда предложение за изменение на границите на размера на обезщетенията, заседанието на договарящите се страни взема предвид, наред с другото, риска от вреда в резултат на ядрена авария, промените във валутните стойности и възможностите на застрахователния пазар.
 2.4.
 (а)
 Генералният директор на МААЕ уведомява всички договарящи се страни за всяко изменение, утвърдено съобразно с точка 2 от настоящия член, за да може да бъде прието от тях. Изменението се счита за прието в края на период от 18 месеца след уведомлението за него, при условие че най-малко една трета от всички договарящи се страни са съобщили на генералния директор по време на приемането на изменението от заседанието на МААЕ, че го приемат. Изменение, прието в съответствие с настоящата точка, влиза в сила 12 месеца след като бъде прието за тези договарящи се страни, които са го приели.
 (b)
 Ако в срок до 18 месеца след датата на уведомлението за приемане изменението не бъде прието съобразно с условията в буква (а), то се счита за отхвърлено.
 5. За всяка договаряща се страна, приела дадено изменение след неговото приемане, но преди влизането му в сила или след влизането му в сила в съответствие с точка 4 от настоящия член, изменението влиза в сила 12 месеца след като бъде прието от тази договаряща се страна.
 2.6. Държава, която стане страна по настоящата конвенция след влизането в сила на дадено изменение в съответствие с точка 4 от настоящия член и не е изразила различно намерение:
 (a)
 се счита за страна по така изменената конвенция; както и
 (b)
 се счита за страна по неизменената конвенция по отношение на всяка трета страна, която не е обвързана с изменението.“
 Член 8
 Член VI от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Точка 1 се заменя със следния текст:
 „1.
 (a)
 Право за обезщетение по смисъла на настоящата конвенция се погасява, ако искът не бъде предявен в срок от:
 (i)
 тридесет години от датата на ядрената авария при настъпила смърт или понесена телесна повреда;
 (ii)
 десет години от датата на ядрената авария при друга понесена вреда.
 (b)
 Ако обаче съгласно законодателството на държавата, в която се намира инсталацията, отговорността на експлоатиращия се покрива от застраховка или от друга финансова гаранция, включително от държавни фондове за по-дълъг период, законът на компетентния съд може да предвиди, че правото на обезщетение от експлоатиращия ще се погаси едва след този по-дълъг период, който не трябва да надвишава периода, за който отговорността на експлоатиращия е покрита по този начин съгласно законодателството на държавата, в която се намира инсталацията.
 (c)
 Исковете за обезщетение при настъпила смърт и понесена телесна повреда или при удължаване на срока за погасяване на правото на обезщетение при друга вреда съгласно буква (b) от настоящата точка, предявени след срока от десет години от датата на ядрената авария, в никакъв случай не засягат правото на обезщетение съгласно настоящата конвенция на всяко лице, което е предявило иск към експлоатиращия преди изтичането на този срок.“
 2.
 Точка 2 се заличава.
 3.
 Точка 3 се заменя със следния текст:
 „3. Правото на обезщетение съгласно конвенцията се погасява или се прекратява по давност, както това е предвидено от закона на компетентния съд, ако искът не бъде предявен в срок до три години считано от датата, на която лицето, понесло вредата, е узнало или е следвало да узнае за тази вреда и за експлоатиращия, отговорен за вредата, при условие че не са изтекли сроковете, определени съгласно точка 1, букви (a) и (b) от настоящия член.“
 Член 9
 Член VII се изменя, както следва:
 1.
 В точка 1 след края на параграфа се добавят следните две изречения и така измененият параграф става буква (а) на тази точка:
 „Когато отговорността на експлоатиращия е неограничена, държавата, в която се намира инсталацията, може да определи ограничение на финансовата гаранция на експлоатиращия, който носи отговорността, при условие че така определеното ограничение не е под 300 милиона СПТ. Държавата, в която се намира инсталацията, осигурява изплащането на уважени искове за обезщетение за ядрена вреда срещу експлоатиращия, ако размерът на финансовата гаранция е недостатъчен за обезщетяване на такива искове, но не повече от размера на финансовата гаранция, определен съгласно настоящата точка.“
 2.
 Към точка 1 се добавя нова буква (b), както следва:
 „(b)
 Независимо от предвиденото в буква (а) от настоящата точка, когато отговорността на експлоатиращия е неограничена, държавата, в която се намира инсталацията, може да определи по-нисък размер на финансовата гаранция на експлоатиращия предвид естеството на ядрената инсталация или на използваните ядрени вещества и предвидимите последствия, ако в тази инсталация настъпи авария, при условие че този определен размер в никакъв случай не е по-малък от 5 милиона СПТ и при условие че държавата, в която се намира инсталацията, осигури изплащането на уважени искове за обезщетение за ядрена вреда срещу експлоатиращия, като предостави необходимите средства, ако размерът на застраховката или друга финансова гаранция е недостатъчен за обезщетяване на такива искове, до ограничението, предвидено съгласно буква (а) от настоящата точка.“
 3.
 В точка 3 след текста „от този член“ се добавя текстът „или с член V, точка 1, букви (b) и (c)“.
 Член 10
 Член VIII от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Текстът на член VIII става точка 1 на този член.
 2.
 Добавя се нова точка 2, както следва:
 „2. При спазване на правилото, предвидено в член VI, точка 1, буква (c), когато при предявени искове срещу експлоатиращия вредата, която подлежи на обезщетение по настоящата конвенция, надвишава или е възможно да надвишава максималния размер, определен съобразно член V, точка 1, с предимство при разпределението на обезщетението се ползват искове за обезщетение при смърт или телесна повреда.“
 Член 11
 В края на член X от Виенската конвенция от 1963 г. се добавя ново изречение, както следва:
 „С правото на регресен иск, предвидено с настоящия член, може да се ползва също и държавата, в която се намира инсталацията, доколкото тази държава е предоставила публични средства по силата на настоящата конвенция.“
 Член 12
 Член ХI от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Добавя се нова точка 1а, както следва:
 „1а. Когато ядрена авария възникне в рамките на изключителната икономическа зона на дадена договаряща се страна или, когато не е установена такава зона, то в рамки, които не надхвърлят границите на една изключителна икономическа зона, ако такава зона е трябвало да бъде установена, съдилищата на тази страна са единствено компетентни по смисъла на настоящата конвенция да разглеждат искове относно ядрена вреда в резултат от тази ядрена авария. Предходният текст е приложим, ако въпросната договаряща се страна е уведомила за тази зона депозитаря преди ядрената авария. Нищо в настоящата точка не се интерпретира като разрешение за упражняване на юрисдикция по начин, противоречащ на международното морско право, включително на Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право.“
 2.
 Точка 2 се заменя със следния текст:
 „2. Когато ядрена авария възникне извън територията на някоя от договарящите се страни или извън пространство, за което е било изпратено уведомление по силата на точка 1а, или мястото на ядрената авария не може със сигурност да бъде определено, то съдилищата на държавата, в която се намира инсталацията на отговорния експлоатиращ, са компетентни да разглеждат искове относно ядрена вреда.“
 3.
 Изписва се „, 1а“ след числото „1“ на първия ред в текста на точка 3 и в буква (b) от точка 3.
 4.
 Добавя се нова точка 4, както следва:
 „4. Договарящата се страна, чиито съдилища имат юрисдикция, гарантира, че едно-единствено от нейните съдилища е компетентно да се произнесе за дадена ядрена авария.“
 Член 13
 След член XI се добавя нов член XI А, както следва:
 „Член XI A
 Договарящата се страна, чиито съдилища имат юрисдикция, гарантира, че по отношение на искове за обезщетение за ядрена вреда:
 (a)
 всяка държава може да предяви иск от името на лицата, претърпели ядрена вреда, които са граждани на тази държава, или които са с местонахождение или местопребиваване на нейна територия и са дали своето съгласие за това; както и
 (b)
 всяко лице може да предяви иск за упражняване, по смисъла на настоящата конвенция, на правата, придобити по суброгация или цесия.“
 Член 14
 Текстът на член ХII от Виенската конвенция от 1963 г. се заменя със следния текст:
 „Член XII
 1. Решение на компетентен съд на договаряща се страна, което повече не подлежи на обикновените форми на преразглеждане, се признава освен:
 (a)
 когато решението е било получено чрез измама;
 (b)
 когато на страната, срещу която е било постановено решението, не е била дадена задоволителна възможност да представи своя случай; или
 (c)
 когато решението противоречи на обществения правопорядък на договарящата се страна, на територията на която се търси признаването, или не съответства на основните норми на правосъдието.
 2. Съдебно решение, признато съобразно с точка 1 от настоящия член, след представянето му за изпълнение в съответствие с формалностите, изисквани от законодателството на договарящата се страна, в която се търси изпълнението, подлежи на изпълнение, както ако то е решение на съда на тази договаряща се страна. Съществото на иска, по който е било постановено решение, не подлежи на последващо съдебно разглеждане.“
 Член 15
 Член ХIII от Виенската конвенция от 1963 г. се изменя, както следва:
 1.
 Текстът на член XIII става точка 1 на този член.
 2.
 Добавя се нова точка 2, както следва:
 „2. Независимо от предвиденото в точка 1 от настоящия член, когато обезщетението за ядрена вреда надхвърля сумата от 150 милиона СПТ, законодателството на държавата, в която се намира инсталацията, може да предвижда дерогация от разпоредбите на настоящата конвенция по отношение на ядрена вреда, претърпяна на територията на друга държава или в която и да е морска зона на друга държава, установена съгласно международното морско право, която друга държава има ядрена инсталация на тази територия към момента на аварията и доколкото не предоставя реципрочни ползи с еквивалентна стойност.“
 Член 16
 Текстът на член ХVIII от Виенската конвенция от 1963 г. се заменя със следния текст:
 „Настоящата конвенция не засяга правата и задълженията на договарящата се страна по общите правила на международното публично право.“
 Член 17
 След член ХХ от Виенската конвенция от 1963 г. се добавя нов член XX А, както следва:
 „Член XX A
 1. В случай на спор между договарящи се страни относно тълкуването или прилагането на настоящата конвенция заинтересованите страни провеждат консултации за уреждане на спора чрез преговори или друг мирен начин на уреждане по взаимно съгласие.
 2. Когато спор с такъв характер, както е посочено в точка 1 от настоящия член, не може да бъде уреден в срок до шест месеца от датата на искането за консултации, посочено в точка 1 от настоящия член, той се предава за разрешаване чрез арбитраж или се отнася до Международния съд по искане на която и да е от страните по спора. Когато спорът бъде предаден на арбитраж и ако в срок до шест месеца от датата на искането страните по спора не могат да постигнат съгласие относно организацията на арбитража, една от страните може да поиска от председателя на Международния съд или от генералния секретар на Организацията на обединените нации да определи един или повече арбитри. В случай на противоречиви искания на страните по спора с предимство се ползва искането до генералния секретар на Организацията на обединените нации.
 3. Когато дадена държава ратифицира, приема, утвърждава или се присъединява към настоящата конвенция, тя може да декларира, че не се счита обвързана с едната или двете процедури по уреждане на спорове, предвидени в точка 2 от настоящия член. Останалите договарящи се страни няма да бъдат обвързани с дадена процедура по уреждане на спорове, предвидена в точка 2 от настоящия член, по отношение на договаряща се страна, за която е в сила такава декларация.
 4. Договаряща се страна, направила декларация съгласно точка 3 от настоящия член, може по всяко време да я оттегли чрез уведомяване на депозитаря.“
 Член 18
 1. Заличават се членове XX—XXV, точки 2 и 3 и номерацията на точка „1“ от член XXVI, и членове XXVII и XXIX от Виенската конвенция от 1963 г.
 2. Виенската конвенция от 1963 г. и настоящият протокол се четат и тълкуват между страните по настоящия протокол заедно като единен текст, който се нарича „Виенска конвенция от 1997 г. за гражданска отговорност за ядрена вреда“.
 Член 19
 1. Държава, която е страна по настоящия протокол, но не е страна по Виенската конвенция от 1963 г., е обвързана с разпоредбите на тази конвенция, изменени по силата на настоящия протокол, по отношение на други държави, които са страни по протокола, и тази държава ще бъде обвързана с разпоредбите на Виенската конвенция от 1963 г. по отношение на държавите, които са страни по тази конвенция, ако не е изразила различно намерение по време на депозирането на документа, посочен в член 20.
 2. Нищо в настоящия протокол не засяга задълженията на една държава, която е страна както по Виенската конвенция от 1963 г., така и по настоящия протокол, по-отношение на държава, която е страна по Виенската конвенция от 1963 г., но не е страна по настоящия протокол.
 Член 20
 1. Настоящият протокол е отворен за подписване от всички държави в седалището на Международната агенция за атомна енергия във Виена от 29 септември 1997 г. до влизането му в сила.
 2. Настоящият протокол подлежи на ратифициране, приемане или утвърждаване от държавите, които са го подписали.
 3. Всяка държава, която не е подписала настоящия протокол, може да се присъедини към него след влизането му в сила.
 4. Документите за ратифициране, приемане, утвърждаване или присъединяване се депозират при генералния директор на Международната агенция за атомна енергия, който е депозитар на настоящия протокол.
 Член 21
 1. Настоящият протокол влиза в сила три месеца след датата на депозирането на петия документ за ратифициране, приемане или утвърждаване.
 2. За всяка държава, която ратифицира, приема, утвърждава или се присъединява към настоящия протокол след депозирането на петия документ за ратифициране, приемане или утвърждаване, настоящият протокол влиза в сила три месеца след датата на депозирането от страна на тази държава на съответния документ.
 Член 22
 1. Всяка договаряща се страна може да денонсира настоящия протокол с писмено уведомление до депозитаря.
 2. Денонсирането влиза в сила една година след датата на получаване на уведомлението от депозитаря.
 3. Денонсирането от която и да било от страните по настоящия протокол на Виенската конвенция от 1963 г. в съответствие с член XXVI от конвенцията не се счита по никакъв начин за денонсиране на Виенската конвенция от 1963 г. във вида ѝ след изменението с настоящия протокол.
 4. Независимо от денонсирането на настоящия протокол от договаряща се страна в съответствие с настоящия член, разпоредбите на настоящия протокол продължават да се прилагат за всяка ядрена вреда, причинена от ядрена авария, възникнала преди влизането в сила на това денонсиране.
 Член 23
 Депозитарят уведомява незабавно държавите, които са страни по протокола, и всички останали държави за:
 (a)
 всяко подписване на настоящия протокол;
 (b)
 всяко депозиране на документ за ратифициране, приемане, утвърждаване или присъединяване;
 (c)
 влизането в сила на настоящия протокол;
 (d)
 всяко получено уведомление в съответствие с точка 1а от член XI;
 (e)
 искания за свикване на конференция за ревизия съгласно член XXVI от Виенската конвенция от 1963 г. и на заседание на договарящите се страни съгласно член V D от Виенската конвенция от 1963 г. с нейното изменение с настоящия протокол;
 (f)
 уведомления за денонсиране, получени съгласно член 22, и други съответни уведомления във връзка с настоящия протокол.
 Член 24
 1. Оригиналът на настоящия протокол, английският, арабският, испанският, китайският, руският и френският текст на който са еднакво автентични, се предава за съхранение при депозитаря.
 2. Международната агенция за атомна енергия установява консолидирания текст на Виенската конвенция от 1963 г. с нейното изменение с настоящия протокол на английски, арабски, испански, китайски, руски и френски език, както това е определено в приложението към настоящия протокол.
 3. Депозитарят изпраща на всички държави заверени копия на настоящия протокол заедно с консолидирания текст на Виенската конвенция от 1963 г. с нейното изменение с настоящия протокол.
 В УВЕРЕНИЕ НА КОЕТО долуподписаните, надлежно упълномощени за тази цел, подписаха настоящия протокол.
 Съставен във Виена на дванадесети септември хиляда деветстотин деветдесет и седма година.


text:
 21.3.2013
 CS
 Úřední věstník Evropské unie
 L 81/22
 ROZHODNUTÍ SMÍŠENÉHO VÝBORU EHP
 č. 220/2012
 ze dne 7. prosince 2012,
 kterým se mění příloha II (Technické předpisy, normy, zkoušení a certifikace) a příloha IV (Energetika) Dohody o EHP
 SMÍŠENÝ VÝBOR EHP,
 s ohledem na Dohodu o Evropském hospodářském prostoru (dále jen „Dohoda o EHP“), a zejména na článek 98 této dohody,
 vzhledem k těmto důvodům:
 (1)
 Nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (1), by mělo být začleněno do Dohody o EHP.
 (2)
 Přílohy II a IV Dohody o EHP by proto měly být odpovídajícím způsobem změněny,
 PŘIJAL TOTO ROZHODNUTÍ:
 Článek 1
 V kapitole IV přílohy II Dohody o EHP se za bod 6 (směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES) vkládá nový bod, který zní:
 „6a.
 32012 R 0206: nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7).“
 Článek 2
 Za bod 26a (rozhodnutí Komise 2008/591/ES) přílohy IV Dohody o EHP se vkládá nový bod, který zní:
 „26b.
 32012 R 0206: nařízení Komise (EU) č. 206/2012 ze dne 6. března 2012, kterým se provádí směrnice Evropského parlamentu a Rady 2009/125/ES, pokud jde o požadavky na ekodesign klimatizátorů vzduchu a komfortních ventilátorů (Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7).“
 Článek 3
 Znění nařízení (EU) č. 206/2012 v islandském a norském jazyce, která mají být zveřejněna v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie, jsou platná.
 Článek 4
 Toto rozhodnutí vstupuje v platnost dnem 8. prosince 2012 za předpokladu, že Smíšenému výboru EHP jsou učiněna veškerá oznámení podle čl. 103 odst. 1 Dohody o EHP (2).
 Článek 5
 Toto rozhodnutí bude zveřejněno v oddíle EHP a v dodatku EHP Úředního věstníku Evropské unie.
 V Bruselu dne 7. prosince 2012.
 Za Smíšený výbor EHP
 předseda
 Atle LEIKVOLL
 (1) Úř. věst. L 72, 10.3.2012, s. 7.
 (2) Nebyly oznámeny žádné ústavní požadavky.


type: other

text:
Be problemų, pabandyti galima. Manau geriausia būtų .obj. Galima ir .max, pats eksportuočiau, bet jeigu neklystu, tai senesni Max'ai nepalaiko naujesnės versijos Max'ų failų (pas mane 2010 Max).
 Dėl atsiuntimo, geriausia būtų skaipas, bet šiuo metu jis pas mane išdiegtas. Taigi turbūt belieka įkelti į kokį nors tinklo diską ir nuorodą atsiųsti man. Galima ir el. paštu (108asis(eta)gmail.com), bet jis yra lėtas.
 Dėkui. Jei forumas leis, pabandysiu prisegti čia.
 chm, leidžia prisegti tik paveiksliukus. Nusiųsiu tau į A.Ž.
 Paskutinis redagavo: romullus 2014-08-29, 14:17
 Atsisiunčiau ir įsikėliau į blenderį - žiūrėsiu kas gausis
 Truputį užtrukau, nes teko atsitraukti nuo kompiuterio. Išsiunčiau pora variantų el. paštu. Kaip su UV mapu nežinau, nes Max'e nemoku pasižiūrėti.
 Rugs 3, 2014
 Turiu problemėlę. Object space normal map'ą reikia paversti į tangent space. Niekad prieš tai nesu to daręs. Bandžiau su XNormal, bet jis vis pakimba toj pačioj vietoj. Gal todėl kad normal map'as didžiulis - 8K, ar kad vietoj reikalaujamo lowpolio jam pakišu didelio poligonų skaičiaus modelį - 1M polių. Vienžo XNormal nesusidoroja. Kokios alternatyvos būtų?
 as normalmapus konvertinu su Handplane3d. BET, niekada tokiu dideliu meshu nesu input'ines, tik lowpolius.
 Gal kas nusimanot koks yra skirtumas tarp Noise treshold ir Color Treshold, kokia itaka kam jie turi? Ar nesvarbu unlinkinsi ar linkinsi tures ta pacia itaka samplingui?
 Jep, jau spėjau pats susirasti handplane. Tačiau sumaitinus jam tą patį map'ą ir mesh'ą, jis labai ilgam užsigalvojo, tik tiek kad pc nepakabino.
 Kadangi ilgai laukti nebuvau nusiteikęs ir įvertinęs faktą, kad mano turimas "low poly" sudarytas iš keleto shell'ų, iš kurių tik vienas turi object space normal map'ą, sugalvojau 3ds max'e ištrinti nereikalingą geometriją ir persaugoti tik tai kas reikia į naują OBJ failą. Mano džiaugsmui, su nauju meshu handplane perskaičiavo map'ą per puse minutės, bet o tačiau... rezultatą išdavė nelabai panašų į tangent space - gavosi ta pati vaivorykštė, tik mėlynam fone, vietoj juodo. Ar taip galėjo atsitikti dėl to, kad max'as perskaičiavo normales eksportuodamas geometriją? Jei taip, gal yra koks kitas būdas kaip pašalinti iš obj failo tam tikrus shell'us, neužgaunant tų, kurie reikalingi?
 Man atrodo tiesiog settingsuose kažkas bus negerai nes handplane turėtų ant naujų normalių viską paskaičiuot jis tam ir skirtas.
 Chm, ar siūlai lysti į advaced settings ir bandyti pakaitalioti nustatymus? Nes basic nustatymuose, ten nėra ką keisti, input - auto detect, output - 3ds max.
 Beje, sušėrus XNormal modifikuotą OBJ failą ir NM map'ą, rezultatas irgi gaunasi kreivas - vaivorykštė, tik visiškai kitokia nei handplane'o.
 Bet kuriuo atveju, dar kartą paleidau handplane su originaliu OBJ failu - bandysiu išlaukti rezultato. kol kas sėdi pakibęs ties "creating pixel map" - žiūrėsim kas gausis.
 o kai bake'inai object space normalmap'a, tai ta darei maxe? objektas buvo nuresetintas? object space normalmapui svarbu man atrodo, ir kaip objektas pasuktas, o obj'tas tau viska nuresetina. Cia tik spejimas, bet imanoma
 edit: Realiai, jei viskas nuresetinta, tai objectspace ir worldspace normalmapai buna vienodi
 edit 2: tai jei poto exportini obj'ta, tai turbut iskart geriausia worldspace tiesiog bake'int, vistiek turetu sutapt.
 Paskutinis redagavo: Armians 2014-09-03, 12:18
 Tai tame ir esmė, kad nebeikinau aš, jei būčiau tai daręs tai iškart į tangent space. Reikalas tas, kad turiu tik taip vadinamą "lowpoly" ir object (gal ir world) space normal map'ą.
 Handplane po daugiau nei 2-jų valandų, neparodė jokios pažangos "creating pixel map" progreso juosta užstrigusi lygiai toje pačioje vietoje kaip ir palikau : /
 Paskutinis redagavo: romullus 2014-09-03, 14:17
 aa, supratau
 mesho aptrynimas/ shellu deatachinimas ir pan manau jokios itakos rezultatam neturejo, tai jauciu laukt to nedetachinto nereikia. O jei tam visam bendram obj'ote kasnors su uvekais sumalta (ten kur nera normalmap'o) arba overlapinasi viskas ir pan, tai delto gal ir nesusisneka. Bet sprendimo budo tai nezinau
 Paskutinis redagavo: Armians 2014-09-03, 15:20
 Gaila vienok.
 Bet bala nematė, paėmiau ir chaltūrnai iškepiau tangent space'ą su XNormal height2normal :] Truputi dar pabūriau šope ir sudėjus su displacement, gavosi toks pusiau padorus rezultatas. На безрыбье и рак рыба, taip sakant.
 Dabar jaučius kaip tikras kvailys - truputi paieškojęs, atradau šito modelio ZTL failą. Išsikepiau Zbrushe tangent space normal map'ą ir jau visai kitas reikalas. Tik tiek kad tas map'as gavosi toks truputi blankokas. Aiškus reikalas, galėčiau jį truputi pagyvinti fotošope, bet norėčiau išmokti išsibeikinti normaliau. Pačiam Zbrushe kažkokių ypatingų nustatymų nepastebėjau. Gal pabandyti su XNormal, ar jis duotų geresnį rezultatą?
 zbrushas su beikinimu, tai man atrodo tas pats kas bekojis su dviračiu.
 xnormalsas jau atgivenęs dalykas beikinimui, geriau jau mudboxe beikinkis, jei nenori, turtle
 Normal mapo niekaip pagyvint negalima kokį išbakini tokį ir naudoji. jeigu kažką pajudinsi tada visas normalsas bus neteisingas ir neis jo panaudot. O į kokį formatą bakinai normalsą?
 Ok, tokiu atveju dar klausimas. Pastebėjau, kad šitas modelis yra sabdivaidintas 3-iu lygiu HD geometry. Kaip man visą tą gėrį persikelti į mudbox? 200M+ poligonų, bijau, kad OBJ failas tiek gali neatlaikyti.
 Tai aš ne apie object ar world space normal map'ą kalbu, o apie paprasčiausią tangent space, iš kurio dergtis gali kaip tik nori :]
 Jeigu su HD tai viso gero tik zbruhe tą modeli galėsi naudot. Man kažkada teko bandyt išsitraukt tokį modelį tai reikėjo daryt su displacement mapais. Zbrushe susigeneruot tada mudboxe uždėt mapus atgal.


type: legislation

text:
 10.8.2016
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 215/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2016/1354 AL COMISIEI
 din 5 august 2016
 privind clasificarea anumitor mărfuri în Nomenclatura combinată
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) nr. 952/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 octombrie 2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii (1), în special articolul 57 alineatul (4) și articolul 58 alineatul (2),
 întrucât:
 (1)
 Pentru a asigura aplicarea uniformă a Nomenclaturii combinate anexate la Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului (2), este necesar să se adopte măsuri privind clasificarea mărfurilor menționate în anexa la prezentul regulament.
 (2)
 Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 a stabilit regulile generale pentru interpretarea Nomenclaturii combinate. Respectivele reguli se aplică, de asemenea, oricăror alte nomenclaturi bazate integral sau parțial pe ea sau care îi adaugă orice subdiviziune suplimentară și care sunt stabilite prin dispoziții specifice ale Uniunii, în vederea aplicării unor măsuri tarifare sau de altă natură referitoare la comerțul cu mărfuri.
 (3)
 În temeiul respectivelor reguli generale, ar trebui ca mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă să fie clasificate la codul NC indicat în coloana 2, pe baza motivelor prezentate în coloana 3 a tabelului respectiv.
 (4)
 Este necesar să se prevadă posibilitatea invocării în continuare de către titular, pentru o anumită perioadă de timp, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, a informațiilor tarifare obligatorii care sunt emise în legătură cu mărfurile vizate de prezentul regulament, dar care nu sunt conforme cu acesta. Perioada respectivă ar trebui să fie de trei luni.
 (5)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului Codului vamal,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Mărfurile descrise în coloana 1 a tabelului din anexă se clasifică în Nomenclatura combinată la codul NC indicat în coloana 2 a tabelului menționat.
 Articolul 2
 Informațiile tarifare obligatorii care nu sunt conforme cu prezentul regulament pot fi invocate în continuare, în conformitate cu articolul 34 alineatul (9) din Regulamentul (UE) nr. 952/2013, timp de trei luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
 Articolul 3
 Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 5 august 2016.
 Pentru Comisie,
 pentru președinte
 Stephen QUEST
 Director general impozitare și uniune vamală
 (1) JO L 269, 10.10.2013, p. 1.
 (2) Regulamentul (CEE) nr. 2658/87 al Consiliului din 23 iulie 1987 privind Nomenclatura tarifară și statistică și Tariful vamal comun (JO L 256, 7.9.1987, p. 1).
 ANEXĂ
 Descrierea mărfurilor
 Clasificare
 (Cod NC)
 Motive
 (1)
 (2)
 (3)
 Un articol (așa-numit „cartuș de toner”), care constă într-un recipient dreptunghiular din plastic cu dimensiuni de aproximativ 11 cm × 11 cm × 7 cm, umplut cu toner. Pe exterior, cartușul este prevăzut cu pinioane concepute special pentru a fi utilizate în legătură cu anumite părți mecanice ale unei imprimante. În interior, cartușul este echipat cu un mecanism de rotație care funcționează în legătură cu pinioanele. Atunci când cartușul de toner este plasat într-o imprimantă, rotația împiedică aglomerarea tonerului. Cartușul are capacitatea de a elibera toner prin atracție electrostatică.
 8443 99 90
 Clasificarea se stabilește pe baza regulilor generale 1 și 6 de interpretare a Nomenclaturii combinate, a notei 2 litera (b) de la secțiunea XVI, precum și pe baza textului codurilor NC 8443 , 8443 99 și 8443 99 90 .
 Clasificarea la poziția 3707 ca preparat chimic pentru utilizări fotografice este exclusă, deoarece cartușul conține nu doar toner, ci și componente mecanice, precum pinioanele și un mecanism de rotație.
 Datorită prezenței pinioanelor special concepute, cartușul poate fi identificat ca fiind destinat utilizării într-o anumită imprimantă. El este esențial pentru funcționarea mecanică efectivă a imprimantei, deoarece părțile mecanice ale imprimantei funcționează în legătură cu părțile mecanice ale cartușului, iar imprimanta nu ar putea funcționa fără acest cartuș specific (a se vedea, de asemenea, avizele de clasificare ale OMV 8443.99/2 și 8443.99/3).
 În consecință, articolul trebuie clasificat la codul NC 8443 99 90 , ca parte a unei imprimante.


type: caselaw

text:
 26.1.2015
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 26/12
 Zahtjev za prethodnu odluku koji je 10. studenoga 2014. uputio Hof van Cassatie van België (Belgija) – VAD BVBA, Johannes Josephus Maria van Aert protiv Belgische Staat
 (Predmet C-499/14)
 (2015/C 026/16)
 Jezik postupka: nizozemski
 Sud koji je uputio zahtjev
 Hof van Cassatie van België
 Stranke glavnog postupka
 Žalitelji u kasacijskom postupku: VAD BVBA, Johannes Josephus Maria van Aert
 Druga stranka u kasacijskom postupku: Belgische Staat
 Prethodna pitanja
 Jesu li setovi proizvoda pripremljeni u pakiranju za pojedinačnu prodaju koji se na carini prijavljuju u odvojenim pakiranjima jer za to postoji opravdanje, ali za koje je očito da čine cjelinu i da im je namjena da u maloprodaji čine ponudu kao cjelina, i onda setovi proizvoda pripremljeni u pakiranju za pojedinačnu prodaju u smislu pravila 3 (b) Općih pravila za tumačenje Kombinirane nomenklature u skladu s Prilogom I. Uredbi Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1) od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi, kako je izmijenjena Uredbom Komisije (EZ) br. 1214/2007 (2) od 20. rujna 2007., ako se proizvodi nakon prijave i u pogledu stavljanja na tržište u maloprodaji pakiraju zajedno?
 (1) SL L 256, str. 1. (SL, posebno izdanje na hrvatskom jeziku, poglavlje 2., svezak 12., str. 3.).
 (2) SL L 286, str. 1.


text:
Prípad Mansour - deti slovenskej matky patria do Írska | Otázka Na právnika
 Prečítaných: 877 213
 autor: Otázka na právnika, 28 Nov, 2017
 O čom prípad "Mansour" je?
 R. Mansour sa v roku 2004 oženil s občiankou SR. Manželia sa následne usadili v Írsku. Ich 2 deti sú írskymi štátnymi občanmi. Dňa 6. 1. 2011 odcestovala matka na Slovensko s oboma deťmi. Odvtedy sa do Írska s deťmi nevrátila.
 Deti sú írskymi štátnymi občanmi a majú ísť do Írska!
 V januári 2011 začal R. Mansour konanie o návrat svojich detí do Írska. Okresný súd Bratislava I a Krajský súd v Bratislave nariadili návrat detí do Írska, pretože sa jedná o krajinu ich obvyklého pobytu.
 Ako vec prebiehala na slovenských súdoch?
 Vo februári 2012 požiadal R. Mansour o výkon vyššie uvedených rozhodnutí. Avšak až do dnešného dňa sa súdom nepodarilo uznesenie nariaďujúce návrat vykonať. Okresný súd Michalovce v októbri 2012 konštatoval, že uznesenie nebolo vykonateľné a výkon rozhodnutia zastavil. Toto uznesenie potvrdil Krajský súd v Košiciach. Ústavný súd následne zrušil dané uznesenie a vrátil vec krajskému súdu.
 V apríli 2016 okresný súd odmietol výkon rozhodnutia ako neprípustný. Toto rozhodnutie opäť potvrdil Krajský súd v Košiciach. V decembri 2016 Ústavný súd konštatoval porušenie práv sťažovateľa neprimeranou dĺžkou konania.
 V októbri 2016 podal R. Mansour tretiu ústavnú sťažnosť, o ktorej nebolo v čase, keď celú vec posudzoval ESĽP ešte rozhodnuté.
 Ako rozhodoval Európsky súd pre ľudské práva?
 Súd uviedol s odkazom na rozsudky Lopéz Guió proti Slovenskej republike (č. sťažnosti 10280/12), Hoholm proti Slovenskej republike (č. sťažnosti 35632/13) a Frisancho Perea proti Slovenskej republike (č. sťažnosti 383/13), že Slovenská republika nesplnila svoj pozitívny záväzok zaistiť rešpektovanie sťažovateľovho práva na rodinný život podľa článku 8 Dohovoru o ochrane ľudských práv a základných slobôd, pretože nebola schopná zaistiť výkon rozhodnutia o návrate detí do Írska. Súd zároveň dospel k záveru, že výška finančného zadosťučinenia priznaná sťažovateľovi dvoma nálezmi Ústavného súdu (3.000 eur a 4.000 eur) nebola dostatočná. Preto priznal sťažovateľovi vyššie uvedenú náhradu imateriálnej ujmy.


text:
 Avviż Legali Importanti
 |
 21984A0609(02)
 Official Journal L 154 , 09/06/1984 P. 0039 - 0040
 Skambju Ta' Ittririgward il-punt 2 ta' l-iskambju ta' ittri bejn il-Komunità Ekonomika Ewropea u r-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija dwar il-kummerċ fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħożIttra Nru 1Sinjur,B'referenza għall-iskambji ta' ittri bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u l-Komunità Ekonomika Ewropea dwar il-kummerċ fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż, iffirmati fis-26 ta' Jannar 1982, u għad-diskussjonijiet li saru bejn iż-żewġ Partijiet skond il-punt 12 tagħhom, għandi l-unur ż ninfurmak li ħ sakemm jibqa’ fis-seħħ dak il-Ftehim il-Gvern tar-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija se jkompli tiżgura li l-marketing tal-prodotti Bulgari ġfil-Komunità jsir b'tali mod li jiġi evitat kull tibdil fix-xgħijriet tal-iskambji kummerċjali tradizzjonali tal-kummerċ għal dawk il-partijiet tas-suq partikolari li jkunu meqjusa sensittivi..B'mod partikulari, l-awtoritajiet kompetenti tar-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija għandhom jiżguraw li l-esportazzjonijiet lejn Franza u l-Irlanda għandhom ikunu limitati għall-kwantitajiet li ġejjin:Għall-1984:- Franza: 360 tunnellata, l-ekwivalent tat-toqol tal-karkassi,- l-Irlanda: xejn.Għas-snin ta' wara:il-kwantita’ li għandha tiġi stabbilita permezz ta' ftehim fil-qafas tal-konsultazzjonijiet kif provdut fil-punt 9 tal-Ftehim.Inkunlek rikonoxxenti jekk jogħġbok tgħarrafna meta tirċievi din l-ittra.Sinjur, jekk jogħġbok, aċċetta l-assigurazzjoni ta' l-ogħla konsiderazzjoni tiegħi.Għall-Gvern tar-Repubblikatal-Poplu tal-BulgarijaIttra Nru 2Sinjur,Għandi l-unur ngħarrfek li rċevejt l-ittra tiegħek bid-data tal-llum li taqra kif ġej:"B'referenza għall-iskambji ta' ittri bejn ir-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija u l-Komunità Ekonomika Ewropea dwar il-kummerċ fis-settur tal-laħam tan-nagħaġ u tal-mogħoż, iffirmati fis-26 ta' Jannar 1982, u għad-diskussjonijiet li saru bejn iż-żewġ Partijiet skond il-punt 12 tagħhom, għandi l-unur ż ninfurmak li ħ sakemm jibqa’ fis-seħħ dak il-Ftehim il-Gvern tar-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija se jkompli tiżgura li l-marketing tal-prodotti Bulgari ġfil-Komunità jsir b'tali mod li jiġi evitat kull tibdil fix-xgħijriet tal-iskambji kummerċjali tradizzjonali tal-kummerċ għal dawk il-partijiet tas-suq partikolari li jkunu meqjusa sensittivi.B'mod partikulari, l-awtoritajiet kompetenti tar-Repubblika tal-Poplu tal-Bulgarija għandhom jiżguraw li l-esportazzjonijiet lejn Franza u l-Irlanda għandhom ikunu limitati għall-kwantitajiet li ġejjin:Għall-1984:- Franza: 360 tunnellata, l-ekwivalent tat-toqol tal-karkassi,- l-Irlanda: xejn.Għas-snin ta' wara:il-kwantita’ li għandha tiġi stabbilita permezz ta' ftehim fil-qafas tal-konsultazzjonijiet kif provdut fil-punt 9 tal-Ftehim".Jekk jogħġbok, Sinjur, aċċetta l-garanzija ta' l-ogħla konsiderazzjoni tiegħi.F'isem il-Kunsilltal-Komunitajiet Ewropej--------------------------------------------------


text:
 8.8.2016
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 287/21
 Üldkohtu 28. juuni 2016. aasta otsus – salesforce.com versus EUIPO (SOCIAL.COM)
 (Kohtuasi T-134/15) (1)
 ((Euroopa Liidu kaubamärk - Euroopa Liidu sõnamärgi SOCIAL.COM taotlus - Absoluutne keeldumispõhjus - Eristusvõime - Eristusvõime puudumine - Määruse (EÜ) nr 207/2009 artikli 7 lõike 1 punktid b ja c))
 (2016/C 287/26)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hageja: salesforce.com, Inc. (San Francisco, California, Ühendriigid) (esindajad: advokaadid A. Nordemann ja M. Maier)
 Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (esindaja: M. Fischer)
 Ese
 Hagi Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Ameti neljanda apellatsioonikoja 20. jaanuari 2015. aasta otsuse (asi R 1752/2014-4), peale, mis käsitleb sõnalise tähise SOCIAL.COM registreerimist ELi kaubamärgina.
 Resolutsioon
 1.
 Jätta hagi rahuldamata.
 2.
 Mõista kohtukulud välja salesforce.com, Inc.-lt.
 (1) ELT C 171, 26.5.2015.


jurisdiction: US

text:
 II
 111th CONGRESS
 1st Session
 S. 2068
 IN THE SENATE OF THE UNITED
 STATES
 October 29, 2009
 Mr. Carper introduced
 the following bill; which was read twice and referred to the
 Committee on
 Finance
 A BILL
 To suspend temporarily the duty on
 fenpyroximate.
 1.Fenpyroximate
 (a)In generalSubchapter II of chapter 99 of the
 Harmonized Tariff Schedule of the United States is amended by inserting in
 numerical sequence the following new heading:
 9902.01.00Tert-butyl
 (E)-α-(1,3-dimethyl-5-phenoxypyrazol-4-ylmethyleneaminooxy)-p-toluate
 (Fenpyroximate) (CAS No. 134098–61–6) (provided for in subheading
 2933.99.22)FreeNo changeNo changeOn or before 12/31/2011
 .
 (b)Effective
 dateThe amendment made by
 subsection (a) applies to goods entered, or withdrawn from warehouse for
 consumption, on or after the 15th day after the date of the enactment of this
 Act.


text:
 10.11.2014
 HR
 Službeni list Europske unije
 C 395/14
 Presuda Suda (prvo vijeće) od 4. rujna 2014. – Kraljevina Španjolska protiv Europske komisije
 (Predmet C-192/13 P) (1)
 ((Žalba - Kohezijski fond - Smanjenje financijske potpore - Donošenje odluke od strane Europske komisije - Postojanje roka - Nepoštovanje određenog roka - Posljedice))
 (2014/C 395/16)
 Jezik postupka: španjolski
 Stranke
 Žalitelj: Kraljevina Španjolska (zastupnik: A. Rubio González, agent)
 Druga stranka u postupku: Europska komisija (zastupnici: S. Pardo Quintillán i D. Recchia, agenti)
 Izreka
 1.
 Ukida se presuda Općeg suda Europske unije, Španjolska/Komisija (T-235/11, EU:T:2013:49).
 2.
 Poništava se Odluka Komisije C (2011) 1023 final od 18. veljače 2011. o smanjenju pomoći iz Kohezijskog fonda za stadije projekta nazvane „Opskrba i montaža željezničke opreme na brzoj pruzi Madrid-Zaragoza-Barcelona-francuska granica. Odsjek Madrid-Lérida” (CCI 1999.ES.16.C.PT.001), „Brza željeznička pruga Madrid-Barcelona. Odsjek Lérida-Martorell (platforma, prva faza)” (CCI 2000.ES.16.C.PT.001), „Brza pruga Madrid-Zaragoza-Barcelona-francuska granica. Željeznički prilaz novom kolodvoru u Zaragozi” (CCI 2000.ES.16.C.PT.003), „Brza pruga Madrid-Barcelona-francuska granica. Odsjek Lérida-Martorell. Pododsjek X-A (Olérdola Avinyonet del Penedés)” (CCI 2001.ES.16.C.PT.007), „Novi željeznički prilaz brzoj pruzi u Levanteu. Pododsjek La Gineta Albacete (platforma)” (CCI 2004.ES.16.C.PT.014).
 3.
 Europskoj komisiji nalaže se snošenje troškova Kraljevine Španjolske i vlastitih troškova nastalih u prvostupanjskom i žalbenom postupku.
 (1) SL C 178, 22.6.2013.


text:
I den nordiske mytologi lever fire hanhjorte i verdenstræet Yggdrasils top; Dain, Dvalin, Dunør, Duratro. De græsser i træet og morgenduggen samles i deres gevirer og former verdens floder.
 Teorier
 Tidlige foreslåede fortolkninger af hanhjortene har omfattet de fire elementer, de fire årstider – eller månefaserne.
 I Finnur Magnússons indflydelsesrige værk fra 1824, foreslås det at hanhjortene repræsenterer vinde. Baseret på en fortolkning af deres navne, fortolkede han Dáinn ('den døde') og Dvalinn ('den bevidstløse') til at være rolige vinde – og Duneyrr og Duraþrór til at være stærke vinde. Dét at hanhjortene bider bladene af træerne, fortolkede han som at vinde river i skyerne. Faktum er, at Dáinn og Dvalinn også er dværgenavne, så han forbandt dværgene med at de styrede vindene.
 Hvis hanhjortene fortolkes som de fire årstiders vinde, kan Yggdrasils krone fortolkes som jordens atmosfære – og Yggdrasil som jorden.
 Kilder/referencer
 Skabninger i nordisk mytologi


text:
 16.6.2014
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 184/5
 Sklep Sodišča (šesti senat) z dne 13. februarja 2014 – Marek Marszałkowski proti Uradu za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co. KG
 (Zadeva C-177/13 P) (1)
 ((Pritožba - Znamka Skupnosti - Uredba (ES) št. 40/94 - Člen 8(1)(b) - Prijava figurativne znamke Skupnosti, ki vsebuje besedna elementa „Walichnowy“ in „Marko“ - Ugovor imetnika besedne znamke Skupnosti MAR-KO - Relativni razlog za zavrnitev - Verjetnost zmede))
 2014/C 184/06
 Jezik postopka: poljščina
 Stranke
 Pritožnik: Marek Marszałkowski (zastopnik: C. Sadkowski, pravni svetovalec)
 Drugi stranki: Urad za usklajevanje na notranjem trgu (znamke in modeli) (zastopnik: D. Walicka, agent), Mar-Ko Fleischwaren GmbH & Co.
 Predmet
 Pritožba zoper sodbo Splošnega sodišča (prvi senat) z dne 4. februarja 2013 v zadevi Marszalkowski proti UUNT – Mar-Ko Fleischwaren (WALICHNOWY MARKO) (T-159/11), s katero je Splošno sodišče zavrnilo tožbo zoper odločbo četrtega odbora za pritožbe UUNT z dne 11. januarja 2011 (zadeva R 760/2010-4), s katero je bila razveljavljena odločba oddelka za ugovore, s katero je bil zavrnjen ugovor, ki ga je vložil imetnik besedne znamke Skupnosti „Mar-Ko“ za proizvode iz razreda 29 Nicejskega aranžmaja – Kršitev člena 8(1)(b) Uredbe Sveta (ES) št. 207/2009 z dne 26. februarja 2009 o blagovni znamki Skupnosti (UL L 78, str. 1) in člena 48(2) Poslovnika Splošnega sodišča – Relativni razlog za zavrnitev – Verjetnost zmede
 Izrek
 1.
 Pritožba se zavrne.
 2.
 Mareku Marszałkowskemu se naloži plačilo stroškov.
 (1) UL C 207, 20.7.2013.


text:
 26.11.2019
 HR
 Službeni list Europske unije
 L 304/5
 SPORAZUM
 između Europske zajednice za atomsku energiju i Organizacije za energetski razvoj Korejskog poluotoka
 EUROPSKA ZAJEDNICA ZA ATOMSKU ENERGIJU,
 dalje u tekstu „Zajednica”, i
 ORGANIZACIJA ZA ENERGETSKI RAZVOJ KOREJSKOG POLUOTOKA,
 dalje u tekstu „KEDO”,
 budući da:
 (1)
 KEDO je osnovan na temelju Sporazuma vlada Republike Koreje, Japana i Sjedinjenih Američkih Država od 9. ožujka 1995. o osnivanju Organizacije za energetski razvoj Korejskog poluotoka, kako je izmijenjen 19. rujna 1997.
 (2)
 Sporazum sklopljen između Zajednice i KEDO-a istekao je 31. svibnja 2018.
 (3)
 Nakon odluke o obustavi KEDO-ova projekta lakovodnog nuklearnog reaktora te odluke iz 2007. o ispunjavanju obveza Tajništva sa znatno manjim brojem osoblja i minimalnim uredskim prostorom, Izvršni odbor KEDO-a odlučio je 2018. da KEDO nastavi s radom i nakon 31. svibnja 2018.
 (4)
 Zajednica i KEDO izrazili su želju za nastavkom suradnje s ciljem provedbe obustave projekta lakovodnog nuklearnog reaktora te uredne likvidacije KEDO-a,
 SPORAZUMJELI SU SE KAKO SLIJEDI:
 Članak 1.
 Primjena odredaba prethodnog Sporazuma
 Osim ako je drukčije utvrđeno u nekom od članaka navedenih u nastavku, odredbe prethodnog Sporazuma između Zajednice i KEDO-a, koji je istekao 31. svibnja 2018., i dalje se primjenjuju na temelju ovog Sporazuma.
 Članak 2.
 Doprinos Zajednice
 Zajednica na temelju ovog Sporazuma neće financijski doprinijeti KEDO-ovu proračunu.
 Članak 3.
 Trajanje
 Ovaj Sporazum istječe 31. svibnja 2019. Automatski će se obnavljati svake godine na razdoblje od godinu dana, osim ako barem mjesec dana prije datuma isteka jedna stranka obavijesti drugu da želi otkazati Sporazum. Sporazum se može otkazati s trenutačnim učinkom nakon što se iz KEDO-a povuče bilo koja druga članica trenutačno zastupljena u Izvršnom odboru. Ovaj se Sporazum neće obnavljati nakon 31. svibnja 2021.
 Članak 4.
 Stupanje na snagu
 Ovaj Sporazum stupa na snagu nakon što ga potpišu Zajednica i KEDO i retroaktivno će proizvoditi pravne učinke od 1. lipnja 2018.
 Sastavljeno u Bruxellesu dvadeset četvrtog listopada dvije tisuće devetnaeste, u dva izvornika
 Za Europsku zajednicu za atomsku energiju
 Ditte JUUL-JØRGENSEN
 Sastavljeno u New Yorku tridesetog listopada dvije tisuće devetnaeste, u dva izvornika
 Za Organizaciju za energetski razvoj Korejskog poluotoka
 David WALLACE