type: wikipedia

text:
 Carriera
 Giocatore
 Esordisce tra i professionisti nella stagione 1968-1969 all'età di 17 anni con il , club della quarta divisione inglese: dopo complessive 27 partite viene ceduto (inizialmente in prestito ma dopo poco tempo a titolo definitivo) al , club di prima divisione, con cui nel 1971, dopo la retrocessione del club in seconda divisione, vince una Coppa Anglo-Italiana e con cui rimane in squadra fino al termine della stagione 1974-1975, per un totale di 134 presenze in partite di campionato con i Tangerines (3 in prima divisione e 131 in seconda divisione).
 Nell'estate del 1975 viene ceduto per 75000 sterline all', in prima divisione: qui, nell'arco di due stagioni, gioca rispettivamente 30 e 35 partite in prima divisione, vincendo anche una Coppa di Lega nella stagione 1976-1977 (gioca da titolare in tutte e 3 le ripetizioni della finale contro l'); all'inizio della stagione 1977-1978, dopo aver perso il posto da titolare in favore di Jimmy Rimmer, viene ceduto per un periodo in prestito al , con cui gioca 6 partite in terza divisione; passa poi a titolo definitivo al , voluto in squadra da Terry Venables. Tra i mesi finali della stagione 1977-1978 e la stagione 1978-1979, conclusasi con la vittoria del campionato (e quindi con la promozione in prima divisione) gioca complessivamente 52 partite nella seconda divisione inglese, a cui aggiunge poi 36 presenze in prima divisione nella First Division 1979-1980, nella quale è il portiere titolare dei Glaziers.
 Dal 1980 al 1982 gioca invece in seconda divisione al , alternandosi tra i pali con Peter Hucker, che gli viene però preferito come titolare nella finale (poi persa) della FA Cup 1981-1982: complice anche questo episodio, a fine stagione Burridge viene ceduto al , dove gioca 42 partite in seconda divisione, contribuendo alla promozione in prima divisione dei Wolves, con cui gioca 32 partite in massima serie proprio nella First Division 1983-1984, peraltro conclusa con un'immediata retrocessione in seconda divisione. Dopo un breve periodo in prestito al (6 presenze in seconda divisione nelle prime settimane della stagione 1984-1985) lascia poi in modo definitivo il club e si accasa allo , con cui gioca per un triennio in seconda divisione, categoria in cui con la maglia delle Blades colleziona complessivamente 109 presenze. Dal 1987 al 1989 gioca invece in prima divisione al , con cui nell'arco di due campionati gioca complessivamente 62 partite; gioca poi un totale di 67 partite in seconda divisione con la maglia del , dove rimane nelle stagioni 1989-1990 e 1990-1991.
 Proprio nella parte finale di quest'ultima stagione si trasferisce in Scozia all', club della prima divisione locale, con cui nella stagione 1990-1991 vince una Coppa di Lega scozzese. Nella stagione 1992-1993 gioca anche 2 partite in Coppa UEFA con gli Hibs, che lascia al termine di questa stagione dopo complessive 65 presenze nella prima divisione scozzese. Dalla stagione 1993-1994 alla stagione 1996-1997 (la sua ultima in carriera), Burridge, ormai in età relativamente avanzata (nel 1993 aveva 42 anni), continua a giocare da professionista: veste le maglie di un grande numero di club, non restando mai in una singola squadra per più di qualche mese. Oltre a 4 presenze nella prima divisione inglese con il nella stagione 1994-1995 (il 14 maggio 1995 scendendo in campo nella vittoria casalinga per 3-1 contro il QPR diventa, all'età di 43 anni e 162 giorni, il giocatore più anziano ad aver mai disputato una partita in Premier League, dall'introduzione di questo campionato nel 1992) e 3 presenze con l' nella prima divisione scozzese, gioca in vari club soprattutto della seconda (, terza () e quarta divisione inglese ( in due diverse occasioni, e ) o della seconda divisione scozzese (, , e ), oltre che in vari club semiprofessionistici inglesi.
 In carriera nell'arco di 29 stagioni veste le maglie di 29 club diversi (di cui ben 18 tra il 1993 ed il 1998, contro gli 11 delle precedenti 24 stagioni), 18 dei quali nella Football League, e disputa in totale 768 partite nei campionati professionistici inglesi e scozzesi.
 Allenatore
 Nella stagione 1998-1999 ha allenato i Blyth Spartans, in Northern Premier League (all'epoca sesta divisione inglese); in seguito, ha lavorato come preparatore dei portieri in un gran numero di squadre, tra cui la nazionale dell'Oman, il LionsXII (club della prima divisione malese) ed i ; nel 2016 per alcune settimane ha anche allenato i , club della prima divisione delle Filippine.
 Palmarès
 Giocatore
 Competizioni nazionali
 Aston Villa: 1976-1977
 Crystal Palace: 1978-1979
 Hibernian: 1990-1991
 Competizioni regionali
 UniBond Presidents Cup Winners: 1
 Blyth Spartans: 1996-1997
 Competizioni internazionali
 Blackpool: 1971
 Note
 Voci correlate
 Statistiche della Premier League
 Collegamenti esterni


text:
L'église Saint-Romain est une église paroissiale de culte catholique dans la commune d'Athée-sur-Cher, dans le département français d'Indre-et-Loire.
 L'église, construite au , agrandie au et remaniée deux siècles plus tard, est inscrite comme monument historique en 1949.
 Localisation
 l'église est construite dans le centre du bourg d'Athée-sur-Cher. Sa nef s'ouvre à l'ouest et son chœur est tourné vers l'est.
 Histoire
 La construction de l'église remonte au . De cette époque sont parvenus le clocher et une partie des murs de la nef.
 Au , un chœur vient prolonger la nef qui est en outre flanquée d'un collatéral au nord.
 D'importants travaux sont effectués vers 1635 à l'initiative de Philippe Sallier, seigneur de la Chénaie, un fief d'Athée-sur-Cher : le chœur et son abside sont remaniés.
 L'église est inscrite comme monument historique par arrêté du .
 Description
 Le collatéral nord à trois pignons s'ouvre dans la nef par trois arcades en tiers point. Nef et collatéral possèdent une charpente lambrissée, bien que des amorces d'ogives témoignent de la volonté d'édifier des voûtes maçonnées.
 Le clocher, sur plan carré contre le mur gouttereau méridional de la nef, possèdent deux étages de baies en plein cintre sur chacune de ses faces. Épaulé par un contrefort dans son angle sud-ouest, il se termine par une flèche octogonale à pans brisés.
 Le chœur se compose de deux travées barlongues, dont les voûtes sont en ogives.
 L'abside possède cinq pans dont trois sont percé de grandes baies e style gothique flamboyant.
 Notes et références
 Pour en savoir plus
 Bibliographie
 .
 .
 .
 Articles connexes
 Liste des monuments historiques d'Indre-et-Loire (A-J)
 Liste des monuments historiques protégés en 1949
 Liens externes
 Monument historique inscrit en 1949
 Patrimoine du XIIe siècle
 Patrimoine du XVIIe siècle
 Athée-sur-Cher
 Athée-sur-Cher


type: other

text:
 5 Reparto Pantaloni Reparto Pantaloni Pantaloni Pantaloni 5 Reparto Reparto 5 5 7RAXwq8
 Reparto Pantaloni 5 Pantaloni 5 5 Reparto Reparto Reparto 5 Pantaloni Pantaloni
 vento Marni caldo Abbigliamento Giacca a anpH6xwzq
 Select Page Sundek cappuccio Maglione con con cerniera AxERwq7E
 Americano Costumi e Sonia giacche Rykiel rIPxqIg
 13x21x33 pelle Donna dimensioni cm H tracolla T in colore Borsa X b a Liebeskind marrone 8qzXRtxCapispalla Capispalla sintetica Capispalla Patrizia Pelle Patrizia Pepe sintetica Pelle Patrizia sintetica Pepe Pelle Pepe qOwzBpxqr | Sep 25, 2018 | International, Blue Benjy Stone prevalere A721 Prvb Men Xl For Blu Sf Jersey Indovina Ls 4qwzEA6 | Palladium Nero 2 Montaña m 008 Baggy 0 Botas 0221 2 De xrxHvZwA
 Identificare le esigenze aziendali con l’analisi del fabbisogno formativoReparto Pantaloni 5 Pantaloni Reparto 5 5 Pantaloni Reparto Reparto 5 Pantaloni. Prima di intraprendere qualsiasi processo di selezione dell’LMS, le aziende devono innanzitutto condurre un’analisi approfondita dei processi di business e delle necessità dei dipendenti. Questa procedura, detta analisi del fabbisogno formativo, serve ai dipartimenti HR e L&D a stabilire i punti caldi per l’attività dell’azienda e le lacune nelle competenze del personale. Lo scopo dell’indagine è quello di assicurarsi che la formazione sia allineata con gli obiettivi di business. Una volta che l’analisi del fabbisogno è stata completata e le necessità formative sono state definite, l’azienda può iniziare a valutare quale degli LMS presenti sul mercato coincida maggiormente con i propri obiettivi.
 Reparto Pantaloni 5 5 Pantaloni 5 5 Reparto Pantaloni Pantaloni Reparto Reparto
 Assicurarsi l’accessibilità. La formazione aziendale odierna è veicolata principalmente dalle tecnologie, per questo è importante che l’LMS sia accessibile da più dispositivi. La maggior parte degli LMS, se non tutti, sono mobile-friendly o ancora meglio, hanno una mobile app corrispondente. In questo modo gli studenti possono accedere alla formazione da diversi dispositivi, ovunque e in qualsiasi momento. IDC ha stimato che nei prossimi anni in Europa, da donna Vestito produttore dal Vedi Soon 1 36 Taglia Verde kaki U 6221030 AxPwIXw. La stretta connessione delle persone con i propri smartphone è un’occasione che le aziende devono sfruttare per rendere la formazione sempre più accessibile.vento Giacca Delan caldo Abbigliamento a qzEIz5Oxw
 Per riassumere, il primo passo per l’acquisto dell’LMS più adatto è strettamente connesso con una corretta analisi del fabbisogno. Durante la fase di selezione, bisogna sempre tenere a mente che le caratteristiche e le funzioni dell’LMS devono soddisfare i bisogni dell’azienda e supportare gli obiettivi formativi prefissati.Giacche vento Md75 Abbigliamento a caldo Oq6ywA
 5 Reparto Pantaloni Reparto Pantaloni Pantaloni Pantaloni 5 Reparto Reparto 5 5 7RAXwq8
 Giacche Save Capispalla The vento Duck a xz4w0YFq
 Giacche a Heach Silvian Capispalla vento 4fPqEnnxw
 vento Marni caldo Giacca Abbigliamento a AqPISpw
 Come preparare i dipendenti per le sfide del lavoro del futuroPantaloni Reparto Pantaloni 5 Pantaloni 5 Reparto 5 Reparto Pantaloni Reparto 5
 Imparare una nuova lingua ha degli effetti benefici sul nostro cervelloReparto 5 Pantaloni Pantaloni 5 Pantaloni Pantaloni 5 Reparto Reparto Reparto 5
 Reparto 5 Pantaloni 5 Pantaloni Reparto 5 Reparto Pantaloni Reparto Pantaloni 5
 Dondup da Giacche Cowgirl cowboy Fashion nBqYBOvrwt
 Giacche Ritz Manuel e Americano Abiti 4qf5x1nW
 Jackets Gilet Red And Suits Montedoro xqv60FwTn
 5 Pantaloni Reparto 5 Reparto Reparto 5 Reparto Pantaloni 5 Pantaloni Pantaloni
 Caractere Caractere Americano And Caractere Jackets Jackets Suits Suits And Jackets And Suits Americano 1F6qxAF
 vento Giacche a di Capispalla Jeordie I0wAAqx
 slim slim nero lavato tagliati in Jeans qAR8x407
 Reparto Reparto Reparto Pantaloni 5 Pantaloni 5 5 Pantaloni Reparto 5 Pantaloni
 Maglieria Pullover Cruciani Cruciani Maglieria Maglieria Pullover Pullover Cruciani Cruciani Pullover Cruciani Maglieria Maglieria Cruciani Pullover 5pSz1nnWGiacche Americano e Abiti Brooksfield e Brooksfield Abiti Giacche e Americano Brooksfield Giacche Abiti wHqggx
 camicie sole Magliette da Magliette e TqnpwA
 La Fabrique Pirati Pirati Fabrique Pantaloni Pantaloni La Pantaloni nwxXOn81qTPantaloni 5 Reparto Reparto 5 Pantaloni Pantaloni Pantaloni 5 Reparto 5 Reparto
 6622 Stivali 4 donna mou 36 caramella da 10 2200 Eu Högl Marrone 41EOqPantaloni Reparto 5 Pantaloni Pantaloni Reparto 5 Pantaloni 5 Reparto 5 Reparto


type: legislation

jurisdiction: US

text:
 II
 112th CONGRESS
 1st Session
 S. 610
 IN THE SENATE OF THE UNITED STATES
 March 17, 2011
 Mr. Inhofe introduced
 the following bill; which was read twice and referred to the
 Committee on Agriculture, Nutrition, and
 Forestry
 A BILL
 To provide for the conveyance of approximately 140 acres
 of land in the Ouachita National Forest in Oklahoma to the Indian Nations
 Council, Inc., of the Boy Scouts of America, and for other
 purposes.
 1.Short titleThis Act may be cited as the
 Help to Access Land for the Education
 of Scouts or HALE Scouts Act.
 2.Land conveyance,
 Ouachita National Forest, Oklahoma
 (a)FindingCongress finds that it is in the public
 interest to provide for the sale of certain federally owned land in the
 Ouachita National Forest in Oklahoma to the Indian Nations Council, Inc., of
 the Boy Scouts of America, for market value consideration.
 (b)Conveyance
 requiredSubject to valid
 existing rights, the Secretary of Agriculture shall convey, by quitclaim deed,
 to the Indian Nations Council, Inc., of the Boy Scouts of America (in this
 section referred to as the Council) all right, title, and
 interest of the United States in and to certain National Forest System land in
 the Ouachita National Forest in the State of Oklahoma consisting of
 approximately 140 acres, depending on the final measurement of the road set
 back and the actual size of the affected sections, as more fully described in
 subsection (c). The conveyance may not include any land located within the
 Indian Nations National Scenic and Wildlife Area designated by section 10 of
 the Winding Stair Mountain National Recreation and Wilderness Area Act (16
 U.S.C. 460vv–8).
 (c)Covered
 landsThe National Forest
 System land to be conveyed under subsection (b) is depicted on the map entitled
 Boy Scout Land Request—Ouachita NF. The map shall be on file and
 available for public inspection in the Forest Service Regional Office in
 Atlanta, Georgia.
 (d)ConsiderationAs consideration for the land conveyed
 under subsection (b), the Council shall pay to the Secretary an amount equal to
 the fair market value of the land, as determined by an appraisal approved by
 the Secretary and done in conformity with the Uniform Appraisal Standards for
 Federal Land Acquisitions and section 206 of the Federal Land Policy and
 Management Act of 1976 (43 U.S.C. 1716).
 (e)Use of
 proceedsThe consideration
 received under subsection (d) shall be deposited in the fund established by
 Public Law 90–171 (commonly known as the Sisk Act; 16 U.S.C.
 484a). The amount so deposited shall be available to the Secretary, without
 further appropriation, for expenditure for the acquisition of land and
 interests in land in the Ouachita National Forest.
 (f)Survey and
 administrative costsThe
 exact acreage and legal description of the land to be conveyed under subsection
 (b) shall be determined by a survey satisfactory to the Secretary. The Council
 shall pay the reasonable costs of survey, appraisal, and any administrative
 analyses required by law.
 (g)AccessAccess to the land conveyed under
 subsection (b) shall be from the adjacent land of the Council or its successor.
 Notwithstanding section 1323(a) of the Alaska National Interest Lands
 Conservation Act (16 U.S.C. 3210(a)), the Secretary shall not be required to
 provide additional access to the conveyed land.
 (h)Additional terms
 and conditionsThe Secretary
 may prescribe such terms and conditions on the conveyance under subsection (b)
 as the Secretary considers in the public interest, including the reservation of
 access rights to the conveyed land for administrative purposes.


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 2.12.2006
 ET
 Euroopa Liidu Teataja
 C 294/42
 Esimese Astme Kohtu 27. septembri 2006. aasta otsus — Archer Daniels Midland versus komisjon
 (Kohtuasi T-59/02) (1)
 (Konkurents - Kartellikokkulepped - Sidrunhape - EÜ artikkel 81 - Trahv - Määruse nr 17 artikli 15 lõige 2 - Suunised trahvide arvutamise meetodi kohta - Koostööteatis - Õiguskindluse ja tagasiulatuva jõu puudumise põhimõtted - Proportsionaalsuse põhimõte - Võrdne kohtlemine - Põhjendamiskohustus - Kaitseõigus)
 (2006/C 294/89)
 Kohtumenetluse keel: inglise
 Pooled
 Hageja: Archer Daniels Midland Co. (Decatur, Illinois Ühendriigid) (esindajad: advokaat C. O. Lenz, solicitor L. Martin Alegi, solicitor M. Garcia ja solicitor E. Batchelor)
 Kostja: Euroopa Ühenduste Komisjon (esindaja: P. Oliver)
 Kohtuasja ese
 Esimese võimalusena nõue tühistada komisjoni 5. detsembri 2001. aasta otsuse 2002/742/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/E-1/36.604 — Sidrunhape) (EÜT 2002, L 239, lk 18) artikkel 1 osas, milles leitakse, et hageja on rikkunud EÜ artiklit 81 ja EMP lepingu artiklit 53, osaledes asjaomase turu mahtude piiramises ja tootja määramises, kes kohustus tõstma hindu iga asjaomase turu siseriiklikus segmendis, nõue tühistada nimetatud otsuse artikkel 3 hagejat puudutavas osas ja teise võimalusena nõue vähendada hagejale selle otsusega määratud trahvi.
 Otsuse resolutiivosa
 1.
 Tühistada komisjoni 5. detsembri 2001. aasta otsuse 2002/742/EÜ EÜ asutamislepingu artikli 81 ja EMP lepingu artikli 53 kohaldamise menetluse kohta (juhtum COMP/E-1/36.604 — Sidrunhape) artikkel 1 osas, milles on koostoimes põhjendusega 158 leitud, et Archer Daniels Midland Co. külmutas, piiras ja sulges sidrunhappe tootmismahte.
 2.
 Tühistada otsuse 2002/742 artikkel 1 osas, milles on koostoimes põhjendusega 158 leitud, et Archer Daniels Midland Co. nimetas tootja, kes pidi juhtima hinnatõuse igas asjaomase turu siseriiklikus segmendis.
 3.
 Jätta hagi ülejäänud osas rahuldamata.
 4.
 Mõista üks kümnendik Archer Daniels Midland Co. kohtukuludest välja komisjonilt.
 5.
 Mõista komisjoni kohtukulud välja Archer Daniels Midland Co.'lt ja jätta Archer Daniels Midland Co. ülejäänud kohtukulud tema enda kanda.
 (1) ELT C 144, 15.6.2002


type: contracts

text:
 |
 22011A0406(01)
 Sporazum med Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanju
 Uradni list L 090 , 06/04/2011 str. 002 - 007
 Sporazummed Evropsko skupnostjo in vlado Japonske o znanstvenem in tehnološkem sodelovanjuEVROPSKA SKUPNOST (v nadaljnjem besedilu: Skupnost) inVLADA JAPONSKESTA SE –V ŽELJI, da se še naprej spodbujajo tesni in prijateljski odnosi med Japonsko in Skupnostjo, ter ob zavedanju hitrega razvoja znanstvenih spoznanj in njihovega pozitivnega prispevka k spodbujanju dvostranskega in mednarodnega sodelovanja,V ŽELJI, da se razširi obseg znanstvenega in tehnološkega sodelovanja na več področjih skupnega interesa z oblikovanjem produktivnega partnerstva v miroljubne namene in obojestransko korist,V PREPRIČANJU, da bosta tako sodelovanje in uporaba rezultatov tega sodelovanja prispevala h gospodarskemu in družbenemu razvoju Japonske in Skupnosti,V ŽELJI, da vzpostavita uradni okvir za izvajanje splošnih dejavnosti sodelovanja, ki bodo okrepile znanstveno in tehnološko sodelovanje med pogodbenicama –DOGOVORILI O NASLEDNJEM:Člen 11. Pogodbenici spodbujata, razvijata in omogočata dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma na področjih znanosti in tehnologije v miroljubne namene.2. Dejavnosti sodelovanja iz tega sporazuma se izvajajo na podlagi naslednjih načel:(a) obojestranski in enakovredni prispevki in koristi;(b) vzajemni dostop do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter zmogljivosti za gostujoče raziskovalce;(c) pravočasna izmenjava informacij, ki lahko vplivajo na dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;(d) spodbujanje družbe temelječe na znanju v korist gospodarskega in družbenega razvoja Japonske in Skupnosti.Člen 21. Dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma zajemajo neposredne in posredne dejavnosti sodelovanja.2. V tem sporazumu:(a) izraz "pogodbenici" pomeni Vlado Japonske in Skupnost;(b) izraz "neposredne dejavnosti sodelovanja" pomeni dejavnosti sodelovanja med pogodbenicama ali njunimi agencijami;(c) izraz "posredne dejavnosti sodelovanja" pomeni dejavnosti sodelovanja med osebami z Japonske in iz Skupnosti, ki se izvajajo na podlagi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov;(d) izraz "raziskovalni in razvojni programi in projekti" pomeni okvirni program za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost, ali raziskovalne in razvojne programe in projekte s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije;(e) izraz "osebe" pomeni:(i) v zvezi z Japonsko vsakega državljana Japonske ali pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo Japonske; in(ii) v zvezi s Skupnostjo vsakega državljana držav članic Skupnosti ali vsako pravno osebo, ustanovljeno v skladu z nacionalno zakonodajo držav članic Skupnosti ali zakonodajo Skupnosti;(f) izraz "agencije" pomeni:(i) v zvezi z Japonsko njene vladne agencije; in(ii) v zvezi s Skupnostjo Evropsko komisijo;(g) izraz "uradne institucije" pomeni uradne institucije, katerih proračune in poslovne načrte odobrijo pristojni ministri Vlade Japonske ter katerih raziskovalni in razvojni programi in projekti s konkurenčnim sistemom financiranja so z njihovim soglasjem vključeni v navedene programe in projekte za posredne dejavnosti sodelovanja;(h) izraz "pravice intelektualne lastnine" pomeni "intelektualno lastnino" iz člena 2 Konvencije o ustanovitvi Svetovne organizacije za intelektualno lastnino, podpisane v Stockholmu 14. julija 1967.Člen 31. Oblike neposrednih dejavnosti sodelovanja lahko vključujejo:(a) različne oblike sestankov, vključno s sestanki strokovnjakov, ki so namenjeni razpravam in izmenjavi informacij o znanstvenih in tehnoloških vidikih splošnih ali posebnih tem ter opredelitvi raziskovalnih in razvojnih programov in projektov, ki se lahko uspešno izvajajo na podlagi sodelovanja;(b) izmenjavo informacij o dejavnostih, politikah, praksah, zakonih in drugih predpisih v zvezi z raziskavami in razvojem;(c) obiske in izmenjavo znanstvenikov, tehničnega osebja ali drugih strokovnjakov v zvezi s temami na splošnih ali posebnih področjih;(d) izvajanje vseh drugih oblik dejavnosti sodelovanja, ki jih lahko opredeli, predlaga ali določi Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje iz člena 6 tega sporazuma.2. Za razvoj posrednih dejavnosti sodelovanja lahko vsaka oseba iz pogodbenice sodeluje v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja druga pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, v skladu z zakoni in drugimi predpisi druge pogodbenice ter prilogama I in II k temu sporazumu.Člen 4O podrobnostih in postopkih posamezne dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma se lahko dogovorita pogodbenici, njune agencije ali uradne institucije, ki so vključene v zadevno dejavnost sodelovanja.Člen 5V zvezi z neposrednimi dejavnostmi sodelovanja na podlagi tega sporazuma lahko vsaka pogodbenica ali njene agencije s soglasjem druge pogodbenice ali njenih agencij dovoli sodelovanje raziskovalcev in organizacij iz vseh sektorjev raziskovalne stroke, vključno z zasebnim sektorjem, če je to primerno.Člen 61. Da se zagotovi učinkovito izvajanje tega sporazuma, pogodbenici ustanovita Skupni odbor za znanstveno in tehnološko sodelovanje (v nadaljnjem besedilu: Skupni odbor). Skupnemu odboru sopredsedujejo uradniki japonskega Ministrstva za zunanje zadeve in Evropske komisije.2. Funkcije Skupnega odbora so:(a) izmenjava informacij in stališč o vprašanjih znanstvene in tehnološke politike;(b) opredeljevanje in predlaganje dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma ter odločanje o njih;(c) pregled in obravnava dosežkov dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma;(d) zagotavljanje nasvetov in spodbujanje pogodbenic v zvezi z izvajanjem tega sporazuma;(e) redno pregledovanje vzajemnega dostopa do raziskovalnih in razvojnih programov in projektov ter dogovorov glede gostujočih raziskovalcev ter proučevanje konkretnih ukrepov za izboljšanje tega dostopa in zagotavljanje uresničevanja načela vzajemnosti iz člena 1 tega sporazuma.3. Odločitve Skupnega odbora se sprejmejo na podlagi soglasja.4. Skupni odbor se sestane, kadar to ustreza obema pogodbenicama, in sicer po možnosti vsaj enkrat na dve leti.5. Vlada Japonske in Skupnost izmenično organizirata sestanke Skupnega odbora, razen če se dogovorita drugače.6. Pri sestanku Skupnega odbora potne stroške in stroške nastanitve udeležencev krije pogodbenica, s katero so povezani. Vse druge stroške, povezane s sestankom Skupnega odbora, krije pogodbenica gostiteljica.7. Skupni odbor bo sprejel notranji poslovnik.8. Skupni odbor lahko odločitve sprejema po diplomatski poti, kadar ne zaseda.Člen 7Izvajanje tega sporazuma je odvisno od razpoložljivosti odobrenih sredstev ter veljavnih zakonov in drugih predpisov vsake pogodbenice.Člen 81. Nelastniške znanstvene in tehnološke informacije, ki so rezultat neposrednih dejavnosti sodelovanja, lahko vsaka pogodbenica da na voljo javnosti po običajnih poteh in v skladu z običajnimi postopki sodelujočih agencij.2. Pravice intelektualne lastnine in nerazkrite informacije, ki so rezultat dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, so bile med njimi predstavljene ali pridobljene, se obravnavajo v skladu z določbami Priloge II k temu sporazumu.Člen 9Vsaka pogodbenica si prizadeva, da v okviru svojih zakonov in drugih predpisov osebam, ki izvajajo dejavnosti sodelovanja na podlagi tega sporazuma, zagotovi vse mogoče zmogljivosti, da olajša prosti pretok in bivanje raziskovalcev, ki sodelujejo v teh dejavnostih sodelovanja, ter vstop gradiva, podatkov ali opreme, ki se uporabljajo v teh dejavnostih sodelovanja, na njeno ozemlje in izstop z njega.Člen 10Določbe tega sporazuma ne vplivajo na pravice in obveznosti iz obstoječih in prihodnjih sporazumov o sodelovanju med pogodbenicama ali med Vlado Japonske in vlado katere koli države članice Skupnosti.Člen 11Vsa vprašanja ali spori, povezani z razlago ali izvajanjem tega sporazuma, se rešujejo z medsebojnim posvetovanjem pogodbenic.Člen 12Prilogi I in II k temu sporazumu sta sestavni del tega sporazuma.Člen 131. Ta sporazum začne veljati na dan, ko pogodbenici izmenjata diplomatski noti, s katerima se obvestita, da sta zaključili svoje notranje postopke, potrebne za začetek veljavnosti tega sporazuma.2. Ta sporazum velja pet let in ostane v veljavi, razen če ga ena od pogodbenic odpove ob koncu začetnega petletnega obdobja ali kadar koli pozneje s pisnim obvestilom drugi pogodbenici vsaj šest mesecev pred nameravano odpovedjo tega sporazuma.3. Prenehanje tega sporazuma ne vpliva na izvajanje dejavnosti sodelovanja, ki so se začele na podlagi tega sporazuma in ob njegovem prenehanju še niso v celoti zaključene, ali na katere koli posebne pravice in obveznosti, ki so nastale v skladu s Prilogo II k temu sporazumu.4. Vsaka pogodbenica lahko vsakih pet let ovrednoti učinek tega sporazuma in dejavnosti na podlagi tega sporazuma, pri čemer pogodbenica, ki to stori, obvesti drugo pogodbenico o rezultatih vrednotenja. Vsaka pogodbenica si bo prizadevala olajšati vrednotenje, ki ga izvaja druga pogodbenica.5. Ta sporazum se lahko s soglasjem pogodbenic spremeni z izmenjavo diplomatskih not. Spremembe začnejo veljati pod enakimi pogoji, kot so navedeni v odstavku 1 zgoraj, razen če se pogodbenici dogovorita drugače.Ta sporazum in prilogi I in II k temu sporazumu so sestavljeni v dveh izvodih v angleškem, bolgarskem, češkem, danskem estonskem, finskem, francoskem, grškem, italijanskem, latvijskem, litovskem, madžarskem, malteškem, nemškem, nizozemskem, poljskem, portugalskem, romunskem, slovaškem, slovenskem, španskem, švedskem, in japonskem jeziku, pri čemer je vsako od teh besedil enako verodostojno. V primeru različnih razlag japonsko in angleško besedilo prevladata nad besedili ostalih jezikov.V POTRDITEV TEGA so spodaj podpisani, ki sta jih za to ustrezno pooblastili Vlada Japonske in Evropska skupnost, podpisali ta sporazum.V Bruslju, dne tridesetega novembra 2009Za Evropsko skupnost+++++ TIFF +++++Za Vlado Japonske+++++ TIFF +++++--------------------------------------------------PRILOGA IPOGOJI ZA SODELOVANJE OSEB V RAZISKOVALNIH IN RAZVOJNIH PROGRAMIH IN PROJEKTIHI. Kadar na podlagi tega sporazuma pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije sklenejo pogodbo o raziskovalnih in razvojnih programih in projektih z osebo iz druge pogodbenice, si druga pogodbenica na zahtevo prizadeva zagotoviti kakršno koli primerno in izvedljivo pomoč, ki bi jo lahko prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije potrebovale ali bi jim koristila pri neprekinjenem izvajanju take pogodbe.II. Osebe z Japonske lahko sodelujejo pri okvirnem programu za raziskave in tehnološki razvoj, ki ga upravlja Skupnost. Tako sodelovanje oseb z Japonske je v skladu s pravili o sodelovanju pri okvirnem programu ter širjenju in izvajanju tega programa.III. Osebe iz Skupnosti lahko sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih s konkurenčnim sistemom financiranja, ki jih upravlja Vlada Japonske, njene agencije ali uradne institucije na področjih znanosti in tehnologije ter so podobni programom in projektom iz okvirnega programa za raziskave in tehnološki razvoj. Tako sodelovanje oseb iz Skupnosti je v skladu z zakoni in drugimi predpisi Japonske ter ustreznimi pravili o sodelovanju pri posameznem programu ali projektu ter širjenju in izvajanju posameznega programa ali projekta.--------------------------------------------------PRILOGA IIPRAVICE INTELEKTUALNE LASTNINE IN NERAZKRITE INFORMACIJEI. Pravice intelektualne lastnine pogodbenic v neposrednih dejavnostih sodelovanja1. Za pravice intelektualne lastnine, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, razen za avtorske in sorodne pravice iz odstavka 3 spodaj, se uporabljajo naslednja pravila:(a) pravice intelektualne lastnine so v lasti pogodbenice ali njenih agencij, ki ustvarijo intelektualno lastnino. Kadar je intelektualna lastnina rezultat skupnega prizadevanja, se pogodbenici ali njune agencije posvetujejo in dogovorijo o lastništvu ali dodelitvi pravic intelektualne lastnine ob upoštevanju deležev prizadevanja pogodbenic ali njunih agencij;(b) pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. V primeru patentov in uporabnih modelov se to dovoljenje izda brezplačno. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega pododstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.2. Pogodbenica ali njene agencije, ki so lastnice pravic intelektualne lastnine, nastalih med neposrednimi dejavnostmi sodelovanja, izdajo dovoljenje za uporabo takšnih pravic drugi pogodbenici ali njenim agencijam za izvajanje kakršnih koli neposrednih dejavnosti sodelovanja, ki so potrebne, da lahko druga pogodbenica ali njene agencije opravljajo svoje delo pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma. Dovoljenje za uporabo kakršnih koli pravic intelektualne lastnine na podlagi tega odstavka se dodeli v skladu z veljavnimi zakoni in drugimi predpisi vsake pogodbenice ter pogoji, o katerih sta se dogovorili pogodbenici ali njune agencije pred začetkom projekta.3. Za avtorske in sorodne pravice pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:(a) kadar pogodbenica ali njene agencije objavijo znanstvene in tehnične podatke, informacije ter rezultate, ki izhajajo iz neposrednih dejavnosti sodelovanja, v revijah, člankih, poročilih, knjigah, na video posnetkih in elektronskih napravah za shranjevanje, si pogodbenica prizadeva, da za drugo pogodbenico pridobi neizključno, nepreklicno in brezplačno dovoljenje v vseh državah, kjer je na voljo zaščita avtorskih pravic, za prevajanje, kopiranje, prirejanje, prenašanje in javno razširjanje takih del;(b) vsi javno distribuirani izvodi avtorskega dela na podlagi določb pododstavka (a) zgoraj navajajo ime(-na) avtorja(-ev) dela, razen če avtor(-ji) izrecno ne odkloni(-jo) objave svojega imena. Na izvodu mora biti tudi jasno razvidna skupna podpora pogodbenic.II. Nerazkrite informacije v neposrednih dejavnostih sodelovanjaZa nerazkrite informacije pogodbenic ali njunih agencij se uporabljajo naslednja pravila:1. Pri sporočanju informacij, potrebnih za izvajanje neposrednih dejavnosti sodelovanja, drugi pogodbenici ali njenim agencijam vsaka pogodbenica opredeli informacije, ki jih ne želi razkriti.2. Pogodbenica ali njene agencije, ki prejmejo nerazkrite informacije, lahko na lastno odgovornost take nerazkrite informacije sporočijo svojim agencijam ali notranjemu osebju ali zaposlenim v agencijah, če je to potrebno, da se navedenim agencijam ali osebam omogoči opravljanje njihovega dela pri posameznem projektu na podlagi tega sporazuma.3. S predhodnim pisnim soglasjem pogodbenice ali njenih agencij, ki posredujejo nerazkrite informacije, lahko druga pogodbenica ali njene agencije take nerazkrite informacije razširjajo širše, kot je sicer dovoljeno v odstavku 2 zgoraj. Pogodbenici ali njune agencije sodelujejo pri oblikovanju postopkov za zahtevo in pridobitev predhodnega pisnega soglasja za tako širše razširjanje, vsaka pogodbenica pa izda tako dovoljenje v okviru, ki ga dovoljujejo njeni zakoni in drugi predpisi.4. Informacije, pridobljene na seminarjih in drugih sestankih, ter informacije, ki so rezultat napotitev osebja in uporabe zmogljivosti, pripravljenih na podlagi tega sporazuma, ostanejo zaupne, kadar je prejemnik takšnih nerazkritih ali drugih zaupnih ali privilegiranih informacij v skladu z odstavkom 1 zgoraj v času, ko so mu take informacije sporočene, seznanjen z zaupnostjo sporočenih informacij, ter se obravnavajo, kot je navedeno v odstavkih 2 in 3 zgoraj.5. Če pogodbenica ugotovi, da ne bo mogla izpolnjevati omejitev in pogojev razširjanja iz odstavkov 2, 3 in 4 zgoraj, ali če utemeljeno pričakuje, da jih ne bo mogla izpolnjevati, o tem nemudoma obvesti drugo pogodbenico. Pogodbenici se posvetujeta o določitvi primernega poteka dejavnosti.III. Pravice intelektualne lastnine oseb v posrednih dejavnostih sodelovanjaVsaka pogodbenica zagotovi, da so pravice intelektualne lastnine oseb druge pogodbenice, ki sodelujejo v raziskovalnih in razvojnih programih in projektih, ki jih upravlja prva pogodbenica, njene agencije ali uradne institucije, ter s tem povezane pravice in obveznosti, ki izhajajo iz takega sodelovanja, v skladu z ustreznimi mednarodnimi konvencijami, ki so zavezujoče za Vlado Japonske in Skupnost ali vse njene države članice, vključno s Sporazumom o trgovinskih vidikih pravic intelektualne lastnine iz Priloge 1C k Marakeškemu sporazumu o ustanovitvi Svetovne trgovinske organizacije ter Pariškim aktom Bernske konvencije za varstvo književnih in umetniških del z dne 24. julija 1971 in Stockholmskim aktom Pariške konvencije za varstvo industrijske lastnine z dne 14. julija 1967.--------------------------------------------------


text:
 19.2.2011
 SL
 Uradni list Evropske unije
 C 55/37
 Tožba, vložena 8. oktobra 2010 – AM proti Parlamentu
 (Zadeva F-100/10)
 2011/C 55/68
 Jezik postopka: francoščina
 Stranki
 Tožeča stranka: AM (Málaga, Španija) (zastopnika: L. Lévi in C. Bernard-Glanz, odvetnika)
 Tožena stranka: Evropski parlament
 Predmet in opis spora
 Predlog za razglasitev ničnosti odločbe, s katero je bilo zavrnjeno, da bi se kap, katere žrtev je bila tožeča stranka, štela za nesrečo v smislu člena 73 Kadrovskih predpisov in člena 2 Pravilnika o zavarovanju uradnikov Evropskih skupnosti za primer nesreče in poklicnih bolezni (SSZZ).
 Predlogi tožeče stranke
 —
 Odločba OPI z dne 12. novembra 2009, s katero je bilo zavrnjeno, da bi se možganska kap, katere žrtev je bila tožeča stranka, štela za nesrečo v smislu člena 73 Kadrovskih predpisov in člena 2 predpisov o zavarovanju, in če je potrebno, odločba OPI, s katero je bila zavrnjena pritožba, naj se razglasi za nično;
 —
 posledično, prošnjo, ki jo je tožeča stranka vložila na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov, naj ponovno preuči nova zdravniška komisija;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo odškodnine in obresti, določene po načelu pravičnosti na 50 000 EUR za nepremoženjsko škodo, ki je nastala zaradi izpodbijanih odločb;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo odškodnine in obresti v začasno določeni višini 25 000 EUR za premoženjsko škodo, ki je nastala zaradi izpodbijanih odločb;
 —
 toženi stranki naj se naloži plačilo zamudnih obresti na glavnico, dolgovano na podlagi člena 73 Kadrovskih predpisov, po obrestni meri 12 % za obdobje, ki se je začelo najkasneje 15. marca 2007, vse do popolnega poplačila glavnice;
 —
 Evropskemu parlamentu naj se naloži plačilo stroškov.


text:
1 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm Diaarinumero 39/3562/09 Käsittelijä leena Ruopuro Puhelinnumero Hakemusnumero Projektikoodi S11306 Hakemustyyppi Uusi hakemus Tila Käynnissä (3) VIRANOMAINEN, JOLLE HAKEMUS OSOITETAAN Hämeen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Toiminta-ala: TEM:n hallinnonala, työvoimapolitiikka 2. PROJEKTI, JOLLE HAETAAN RAHOITUSTA Projektin nimi REKRY-AMARE Ohjelma Manner-Suomen ESR-ohjelma Ohjelman osio Etelä-Suomen suuralueosio Toimintalinja 4 : Jäsenvaltioiden ja alueiden välinen yhteistyö ESR-toiminnassa Projektityyppi Projekti, jossa ei ole henkilöitä mukana Aloituspäivämäärä Päättymispäivämäärä PROJEKTIN HAKIJAN TIEDOT Hakijaorganisaation nimi Helsingin yliopisto Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia Organisaatiotyyppi Yliopisto Y-tunnus Lähiosoite Kirkkokatu 16 Puhelinnumero (09) 1911 Postinumero Postitoimipaikka Lahti Faksinumero (09) Pankkiyhteys Nordea Tilinumero Web-osoite Projektin vastuuhenkilön nimi Anja Kuhalampi Asema organisaatiossa Kehittämispäällikkö Sähköpostiosoite Puhelinnumero (09) Taloushallinnon vastuuhenkilön nimi Leena Kaukolahti Asema organisaatiossa Kamreeri Sähköpostiosoite Puhelinnumero (09) Projektipäällikön nimi Marju-Riitta Ilmonen Sähköpostiosoite Puhelinnumero (09) Seurantayhdyshenkilön nimi Ilse Palm Sähköpostiosoite Puhelinnumero (09) Hakemusvaiheen yhteyshenkilön nimi Marju-Riitta Ilmonen Sähköpostiosoite Puhelinnumero (09) EURA JÄRJESTELMÄ 1/212 4. HAKIJAORGANISAATION JA YHTEISTYÖTAHOJEN KUVAUS 4.1 Hakijaorganisaation osuus ja tehtävät projektin toteutuksessa Hakija toteuttaa projektin kokonaan itse Hakija toteuttaa projektin osittain itse ja osittain alihankintana Hakija toteuttaa projektin osittain itse, osittain alihankintana ja osittain toteutuksesta vastaa yksi tai useampi osatoteuttaja Osatoteuttajien määrittely, nimeäminen, Y-tunnukset ja toteutusosuudet (kumppanuus- tai aiesopimukset) Osatoteuttajan nimi Helsingin yliopisto, Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia, Lahti Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Hankkeen päätoteuttaja, päähallinnoija ja koordinoija. Hankkeen koordinoijan tehtävänä on hankkeen toteuttamisesta ja sen tulosten saavuttamisesta vastaaminen, Päijät-Hämeen erityispiirteiden ja tarpeiden selvittäminen akateemiseen maahanmuuttoon liittyen, aikataulutus, verkostomaisen työskentelyn mahdollistaminen, raportoinnit, yhteistyö ja yleiset projektin toimintaan liittyvät järjestely- ja hallinnointitehtävät. Osatoteuttajan nimi Helsingin yliopisto, Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenia, Kouvola ja Koulutuskeskus Sinoa Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Sinoa: Kiinalaisiin maahanmuuttajiin ja kiinalaiseen terveydenhoitojärjestelmään kohdistuvat selvitystyöt ja rekrytointikoordinaattorin tehtäväedellytyksien selvittäminen. Kymenlaakson erityispiirteiden ja tarpeiden selvittäminen akateemiseen maahanmuuttoon liittyen. Selvitystyöt aikatauluineen on hankesuunnitelmassa kuvattu tarkemmin kohdassa 5 Palmenian Kouvolan yksikkö toteuttaa hankkeessa yhteistyössä Kouvolan työ- ja elinkeinotoimiston kanssa Kouvolan ja Pietarin lähialueyhteistyön tueksi Venäjä-selvityksen sosiaali- ja terveysalan työvoiman liikkuvuuteen liittyen alueiden välillä. Venäjä -osio selvittää tämän liikkuvuuden edellytyksiä, sitä millaiset rakenteelliset tekijät liikkuvuuteen vaikuttavat, mikä tukee ja kannustaa liikkuvuutta, mitä esteitä liikkuvuudella olisi. Yhtenä selvityksen muotona voidaan käyttää asiakaskyselyä. Kouvolan TE-toimisto suunnittelee palkkaavansa toimistolleen venäjänkielentaitoisen vastuuvirkailijan hoitamaan yhteistyötä Pietariin ja etsii tälle parhaillaan erillistä rahoitusta. REKRY-AMARE tukee tätä pyrkimystä ja selvittää yhteistyön ja erillishankkeen mahdollisuutta. REKRY-AMARE voi yhtenä kehityskohteena tehdä arvioinnin Venäjä -vastuuhenkilön toimenkuvasta ja toiminnasta jos toiminta saadaan käyntiin. Palmenia Kouvola ja Sinoa osallistuvat myös hankkeen muuhun kehitystoimintaan, työryhmiin ja ohjausryhmätyöskentelyyn. Osatoteuttajan nimi Kouvolan työ- ja elinkeinotoimisto Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Kouvolan työ- ja elinkeinotoimisto osallistuu asiantuntijana ja neuvonantajana hankkeen kehitystyöhön,erityisesti Venäjä -selvityksessä. Se osallistuu myös ohjausryhmätyöskentelyyn sekä hankkeen seminaareihin ja matkoihin. EURA JÄRJESTELMÄ 2/213 Osatoteuttajan nimi Heinolan työ-- ja elinkeinotoimisto Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Heinolan työ- ja elinkeinotoimisto osallistuu asiantuntijana ja neuvonantajana hankkeen kehitystyöhön, ohjausryhmätyöskentelyyn sekä hankkeen seminaareihin ja matkoihin. Osatoteuttajan nimi Päijät-Hämeen työ- ja elinkeinotoimisto Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Lahden työ- ja elinkeinotoimisto osallistuu asiantuntijana ja neuvonantajana hankkeen kehitystyöhön, ohjausryhmätyöskentelyyn sekä hankkeen seminaareihin ja matkoihin. Osatoteuttajan nimi Hämeen ammattikorkeakoulu HAMK Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta Hämeen ammattikorkeakoulu, Hyvinvoinnoin koulutus- ja tutkimuskeskus - alueen julkisyhteisöjen ja hyvinvointialan yrittäjien ja kolmannen sektorin rekrytointitarpeiden ennakointi ja selvittäminen sekä alueen maahanmuuttajien koulutustarpeiden selvittäminen - verkostomainen yhteistyö ja osallistuminen hyvien käytäntöjen levittämiseen paikallisella tasolla: työnantajien ja työntekijöiden kohtauttaminen; yhteistyö alueen työllisyyskehityksen ja hyvien kansainvälisten käytäntöjen levittämiseksi esim. Koheesio- ja kilpailukyky-ohjelma (KOKO) Hyvinvointiverkoston kanssa. - sosiaali- ja terveydenhuollon monikulttuuristen työyhteisöjen ja johtamisen kehittäminen ja koulutus Osatoteuttajan nimi Adam Mickiewicz University, Center for Migration Studies (Poznan, Puola) Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta - oman organisaation ja Puolan työperäiseen maahan/maastamuuttoon liittyvän tutkimustiedon ja hyvien käytäntöjen kokoaminen ja levittäminen - osallistuminen hankkeen toimintoihin (seminaarit ja tapaamiset Suomessa) - yhden seminaarin / workshopin järjestäminen Puolassa - osallistuminen markkinointiin ja tiedotukseen - oman organisaation hanketta koskevan toiminnan raportointi ja seuranta Osatoteuttajan nimi Gesellschaft für Europa- und Kommunalpolitik GEKO e.v (Berliini, Saksa) Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta - oman organisaation ja Saksan työperäiseen maahanmuuttoon "vastaanottavana maana" liittyvän tutkimustiedon ja hyvien käytäntöjen kokoaminen ja levittäminen - osallistuminen hankkeen toimintoihin (seminaarit ja tapaamiset Suomessa) - yhden seminaarin / workshopin järjestäminen Saksassa - osallistuminen markkinointiin ja tiedotukseen - oman organisaation hanketta koskevan toiminnan raportointi ja seuranta Osatoteuttajan nimi GEMS Northern Ireland Limited (Belfast, Iso-Britannia) Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta - oman organisaation ja Iso-Britannian työperäiseen maahanmuuttoon "vastaanottavana maana" liittyvän tutkimustiedon ja hyvien käytäntöjen kokoaminen ja levittäminen - osallistuminen hankkeen toimintoihin (seminaarit ja tapaamiset Suomessa) - yhden seminaarin / workshopin järjestäminen Iso-Britanniassa - osallistuminen markkinointiin ja tiedotukseen - oman organisaation hanketta koskevan toiminnan raportointi ja seuranta EURA JÄRJESTELMÄ 3/214 Osatoteuttajan nimi Dublin Ballymun Job Centre (Dublin, Irlanti) Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta - oman organisaation ja Irlannin työperäiseen maahanmuuttoon "vastaanottavana maana" liittyvän tutkimustiedon ja hyvien käytäntöjen kokoaminen ja levittäminen - osallistuminen hankkeen toimintoihin (seminaarit ja tapaamiset Suomessa) - yhden seminaarin / workshopin järjestäminen Irlannissa - osallistuminen markkinointiin ja tiedotukseen - oman organisaation hanketta koskevan toiminnan raportointi ja seuranta Osatoteuttajan nimi MTÜ Jaan Tõnissoni Instituut (Tallinna, Viro) Y-tunnus Sanallinen kuvaus toteutusosuudesta - oman organisaation ja Viron työperäiseen maahan/maastamuuttoon liittyvän tutkimustiedon ja hyvien käytäntöjen kokoaminen ja levittäminen - osallistuminen hankkeen toimintoihin (seminaarit ja tapaamiset Suomessa) - yhden seminaarin / workshopin järjestäminen Virossa - osallistuminen markkinointiin ja tiedotukseen - oman organisaation hanketta koskevan toiminnan raportointi ja seuranta 4.2 Projektin ohjausryhmän suunniteltu kokoonpano Hankkeen ohjausryhmään osallistuvat kaikki hankkeen prosessien etenemisen kannalta oleelliset substanssiasiantuntijat ja yhteistyökumppanit. Ohjausryhmää täydennetään prosessien edetessä ja tarvittaessa ohjausryhmään kutsutaan myös erityisasiantuntijoita. Yhteistyökumppaneiden edustajat - Päijät-Hämeen (Jaana Hokkanen), Heinolan (Riitta Oikarinen) ja Kouvolan (Arja-Tuulikki Wilén) työ- ja elinkeinotoimistojen edustajat - Lahden, Hämeenlinnan ja Kouvolan kaupungin edustajat ja asiantuntijat - Rekrytointiyritysten edustajat (MedOne, ja/tai vastaava työnvälitysyritysedustaja) - Terveydenhoitoalan rekrytoivien organisaatioiden ja yhteistyökumppaneiden edustajat - Kymenlaakson, Kanta-Hämeen ja Päijät-Hämeen sairaanhoitopiirien ja/tai sosiaali-ja terveyspalvelujen edustajat - Yritysten ja yrittäjäjärjestöjen ja yritysneuvontaorganisaatioiden edustajia (esim. Kouvolan ja Hämeenlinnan yrittäjät, Hämeen Kauppakamari) - Kaupunkien maahanmuuttajapalveluiden edustajat - Helsingin yliopiston asiantuntijaedustaja (esim. Yhteiskuntapolitiikan laitos) - Hämeenlinnan AMK:n asiantuntijaedustaja Ohjausryhmään kutsutaan tarpeen mukaan myös muita asiantuntijaedustajia. OHR:n kokoukset pyritään järjestämään hankkeen seminaarien/workshop-tapaamisten yhteydessä ja hyödyntämään verkkokokousjärjestelyjä. Ohjausryhmään kutsutaan myös rahoittajien edustajat asiantuntijajäseninä. EURA JÄRJESTELMÄ 4/215 4.3 Muut projektit tai projektikokonaisuudet, joihin haettava projekti mahdollisesti liittyy, mukaan lukien rakennerahastoista (ESR ja EAKR) rahoitetut projektit AMARE -ohjauskeskus, joka saa rahoituksen Opetusministeriön erillisrahoituksella ja joka toimii kaikilla Palmenian paikkakunnilla. Ohjauskeskus toimii sateenvarjohankkeena, levittää REKRY -Amaren hyviä käytäntöjä ja toimii myös verkon kautta. Ohjauskeskus koordinoi hankkeen asiantuntijaverkoston toimintaa hankkeen aikana ja sen päätyttyä. Palmenian muut AMARE -hankkeet, jotka liittyvät akateemisten ja erikoiskoulutettujen maahanmuuttajien pätevöitymiseen, integroitumiseen työelämään ja työperäisen maahanmuuton tukemiseen (AMARE ACTIONS ja OPE-AMARE). Lahden kaupungin työryhmä: SOSIAALI- JA TERVEYDENHUOLLON TYÖVOIMAN TARPEISIIN VASTAAMINEN Opin Ovi INNO-VET ja KYMPIT -Kymenlaakson maahanmuuttajien paremman integraation tueksi -hankkeet (Palmenia, Kouvola) Kotkan kaupungin ja Kymenlaakson sairaanhoitopiirin MEDIKO-hanke. Verkostosta voimaa -hanke (Heinolan työvoimatoimisto) MINFO -hanke (Ensivaiheen ohjaus- ja neuvontahanke, Kotkan kaupunki), EMMA -hanke (Työperäisen maahanmuuton selvityshanke, Kotkan kaupunki), Monimuotoisempi Kaakkois-Suomi MOKS II -hanke (työnantajien asenteisiin ja valmiuksiin keskittyvä hanke, TSL), KURKI-hanke (Kymenlaakson Uudistajaksi Resurssoidut Kiina-Innovaatiot, HY/Palmenia/Sinoa) Immigrant Inclusion by eparticipation Maahanmuuttajien ohjaus yrittäjyyteen -hanke, Cursor Kummilaitosyhteistyö ja kummiprofessuurit hanke (HY, Palmenia, Lahti) Kaikki muut saman toimintalinjan hankkeet Suomessa EURA JÄRJESTELMÄ 5/216 5. PROJEKTIN TARVE JA KYSYNTÄLÄHTÖISYYS 5.1 Mihin tarpeeseen projektilla haetaan ratkaisua? Suomeen rekrytoidaan erityisesti terveydenhoitoalan ammattilaisia, koska heistä on kova puute. Rekrytoinnissa ei kuitenkaan huomioida riittävästi mahdollisuuksia kouluttaa henkilöitä jo ennakkoon lähtömaassa. Myöskään kielitaidon hankkimisen mahdollisuuksia ei ole riittävästi huomioitu. Asiantuntijaammateissa vaadittavan kielitaidon hankkiminen kestää keskimäärin 5-6 vuotta. Hyvä kielitaito on ehdoton edellytys lääkäreille, sairaanhoitajille, psykologeille ja sosiaalialan ammattilaisille jo pelkästään potilasturvallisuuden vuoksi. Toinen seikka mikä tulee huomioida luotaessa uusia malleja rekrytoinneille ovat joustavien, työelämälähtöisten pätevöitymismallien luominen suomalaiseen työelämään. Kolmantena tulee huomioida myös humanitaarinen näkökulma. Työn vuoksi maahan muuttaville ei ole olemassa kotouttamisohjelmaa, minkä vuoksi ulkomailta tuleva työntekijä voi helposti jäädä yhteiskunnan ulkopuolelle, puhumattakaan hänen perheenjäsenistään. Kuitenkin työssä jaksaminen on edellytys hyvälle työmotivaatiolle ja työelämään integroitumiselle. Hankkeen kautta pyritään löytämään ratkaisuja maahan tulevan työvoiman ja täällä jo asuvien maahanmuuttajien osaamisen parempaan tunnistamiseen ja tunnustamiseen sekä hyödyntämiseen työelämässä, jotta heidän osaamispääomansa voitaisiin saada paremmin käyttöön Päijät-Hämeen, Kanta- Hämeen ja Kymenlaakson maakunnissa ja koko Suomessa. Hankkeessa pyritään hyödyntämään muiden EUmaiden laajempaa kokemusta työperäisestä maahanmuutosta. 5.2 Onko projektin tarpeesta ja kysynnästä olemassa esiselvityksiä, ennakointitietoa tms. ja miten sitä on hyödynnetty projektin valmistelussa? Alueellisesti mm. Lahden alueen kilpailukyky-ja elinkeinostrategiassa Lahti on määritelty alueeksi, joka on yksi houkuttelevimmista työ- ja asuinympäristöistä korkeasti koulutetuille suomalaisille ja ulkomaisille asiantuntijoille ja työntekijöille. Tämä mainitaan vaativan ulkomaisen, koulutetun työvoiman sekä paikallisen työvoimareservin hyödyntämiseen tehokkaat toteutusmuodot. Lisäksi myös Päijät-Hämeen valmistumassa oleva maahanmuuttopoliittinen ohjelma ja Kaakkois-Suomen maahanmuutto-ohjelma sekä Kouvolan seudun maahanmuutto-ohjelmat, Kouvolan seudun työvoimastrategia , Hämeenlinnan elinkeinostrategia ja Kymenlaakson maakuntaohjelma sisältävät hankkeen kanssa yhteisiä periaatteita. Hanke tukee myös hallituksen maahanmuuttopoliittisen ohjelman ja OPM:n, TEM:n ja SM:n linjauksia ja ehdotuksia, esim. "TYÖMAA Työperusteista maahanmuuttoa ja maahanmuuttajaväestön työllistymistä edistävän aikuiskoulutusohjelma "- asiakirjan linjauksia ja tavoitteita sekä SM:n julkaiseman "Työvoiman maahanmuuton edistämisen yhteistyömuodot lähtömaiden kanssa -hankkeen loppuraportin (2009), SM:n "Aikuiskoulutuksen tehtävät maahanmuuttajien työllistämisen edistämisessä" -esityksen (2009) linjauksia ja tavoitteita. EURA JÄRJESTELMÄ 6/217 5.3 Mitkä tahot ovat olleet mukana projektin valmistelussa ja miten? Hanketta on valmisteltu AMARE -valmisteluhankkeen aikana monien yhteistyötahojen kanssa (työhallinto, ministeriöt, ammattikorkeakoulut). Myös SPECIMA -hankkeen hyvät kokemukset on huomioitu hankevalmistelussa. Mukana ovat olleet myös tämän hankkeen asiantuntijatoteuttajat ja yhteistyökumppanit. Hankkeen tarpeellisuuden ovat erityisen hyvin todenneet, jokapäiväisessä työssään, alueiden työ- ja elinkeinotoimistojen neuvojat ja EURES-henkilöt, jotka ovat kohdanneet suuria haasteita pyrkiessään työllistämään erityisesti korkeasti koulutettuja maahanmuuttajia. Hanke on suunniteltu olemassa olevan tarpeen ja monien selvitysten pohjalta. Hämeen kauppakamari on lausunnossaan ( ) Hämeen Te-keskukselle erityisesti korostanut työperäisen maahanmuuton tukemista myös laman aikana ja tukee kaikkia niitä toimia, jotka edistävät sitä. Alueellisesti tarkasteltuna myös elinkeinotoimi ja julkishallinto ovat kiinnostuneita mm. Kouvolan kaupungin tapauksessa venäläisiin ja kiinalaisiin maahanmuuttajiin kohdistuvista, maahanmuuttoa edistävistä projekteista. Vuoden 2009 alusta toteutetun kuntaliitoksen kautta Kouvola kasvoi Suomen kymmenenneksi suurimmaksi kaupungiksi, jossa asukkaita on yli Kouvolan seudulle on kertynyt paljon kiinalaisia ja venäläisiä maahanmuuttajia. 5.4 Missä määrin projektin kohderyhmään kuuluvien yritysten tai muiden organisaatioiden joukko / osallistuvat henkilöt ovat jo tiedossa? Hankkeen kansainväliset kumppanit on pyydetty mukaan sillä periaatteella, että ne edustaisivat EU:n alueella sekä kokeneita ulkomaisen työvoiman rekrytoijia (Iso-Britannia, Irlanti ja Saksa) että EU:n uusien jäsenmaiden edustajia, ns lähtömaiden edustajia, joista työvoimaa usein rekrytoidaan muihin EU -maihin (Puola, Viro). Hankkeessa tarkastellaan myös alueellisia suomalaisia terveydenhuollon alan rekrytointitarpeita,kuten Lahden aikeista rekrytoida Kiinasta kolmisenkymmentä sairaanhoitajaa vuonna Tavoitteena on, että muiden EU -alueen maiden aiemmat kokemukset, haasteet ja hyvät käytänteet välittyvät tämän hankkeen käyttöön ja sen perusteella voidaan luoda uusia, mahdollisesti toimivampia malleja. Päijät-Hämeen, Kanta-Hämeen ja Kymenlaakson alueiden työvoimaviranomaiset ovat tärkeitä yhteistyökumppaneita rekrytoijina, samoin terveydenhoitoalan rekrytointia jo tekevät yritykset. Terveydenhuoltoalan rekrytointiyritys MedOne osallistuu hankkeen yksittäisiin tilaisuuksiin ja lyhytaikaista yhteistyötä vaativiin kehittämistyöryhmiin. Lahden kaupungilla on myös työryhmä, joka kehittää ja tutkii alueen sosiaali ja terveydenhuollon ammattihenkilöstön rekrytointia ulkomailta. Hanke tulee tekemään tiivistä yhteistyötä myös tämän työryhmän jäsenten kanssa. EURA JÄRJESTELMÄ 7/218 Helsingin yliopiston ainelaitokset ovat tiiviissä yhteistyössä aiemmin hankitun osaamisen tunnistamis- ja tunnustamisprosessissa ja arvioinnissa. 5.5 Miten kohderyhmien tarvekartoituksessa sekä toteutustavan ja toimenpiteiden suunnittelussa on huomioitu nais- ja miesnäkökulmat? Hanke edistää sukupuolten välisen tasa-arvon ja yhtäläisten mahdollisuuksien toteutumista työelämässä maahanmuuttajaväestön keskuudessa. Suurin osa hallinnoijan ja yhteistyökumppaneiden akateemisten maahanmuuttajien hankkeisiin osallistuneista on ollut naisia johtuen eri kansallisuuksien epätasaisesta sukupuolijakaumasta (mm. avioliitot suomalaisen miehen kanssa). Näin ollen voidaan olettaa, että projektissa tullee olemaan suurin osa osallistujista naisia koska projekti painottuu nyt erityisesti sosiaali- ja terveydenhoitoalalle. Useimmiten rekrytoitava hoitoalan henkilöstö on naisia lukuunottamatta lääkäreitä. 5.6 Mitkä tahot tulevat hyödyntämään projektin tuloksia ja hyviä käytäntöjä ja miten nämä tahot on kartoitettu? Hankkeen tuloksia voivat hyödyntää kaikki työn vuoksi maahan muuttavat ja maassa jo asuvat henkilöt, maahanmuuttajia rekrytoivat organisaatiot - tässä tapauksessa erityisesti sosiaali- ja terveydenhoitoalan työorganisaatiot - ja alan oppilaitokset, rekrytointiyritykset ja työvoimahallinto. Hankkeen tuloksia voivat hyödyntää hyvin laaja-alaisesti myös yliopistot ja korkeakoulut, jotka kehittävät ja toteuttavat uusia täydennyskoulutusmalleja. Hanke palvelee myös kotouttamiskoulutuksen kehittämistä. Aiheesta on olemassa runsaasti mm. ministeriöiden tekemiä kartoituksia ja Specima- hankkeen tekemiä kartoituksia (Specimasta opittua - hankkeen loppuraportti/2008) Myös alueellinen elinkeinoelämä pystyy hyödyntämään projektin aikana kerättyjä tietotaitoja ja edesauttamaan triple helix-mallin toteutumista, jossa elinkeinoelämä, aluehallinto ja paikalliset opetusalan toimijat voivat vuorovaikutteisesti pyrkien edesauttamaan kullekin alueelle tarpeellisimman työperäisen ja akateemisen maahanmuuton toteutumista. 6. PROJEKTIN TOTEUTUSALUE JA KOHDERYHMÄN KUVAUS 6.1 Projektin toiminnan maantieteellinen kohdealue Ylimaakunnallinen projekti Maakunnat Kanta-Häme Kymenlaakso Seutukunnat Hämeenlinnan Kouvolan Päijät-Häme Lahden EURA JÄRJESTELMÄ 8/219 Kunnat Asikkala Hämeenlinna Iitti Kärkölä Nastola Hollola Heinola Kouvola Lahti Orimattila 6.2 Mitkä ovat projektin varsinaiset kohderyhmät? EU:n alueelta työn vuoksi Päijät-Hämeeseen, Kanta-Hämeeseen ja Kymenlaaksoon muuttavat sosiaali - ja terveydenhoitoalan ammattihenkilöt, esim. - sairaanhoitajat - fysioterapeutit - lääkärit - hammaslääkärit - psykologit - sosiaalityöntekijät ja muut sosiaalialan ammattilaiset - lastentarhanopettajat - muut akateemisesti ja erikoiskoulutetut maahanmuuttajat jotka jo asuvat Suomessa tai muuttavat Suomeen - erityisesti ne terveydenhoitoalan ammattilaiset, joita rekrytoidaan töihin esim. Venäjältä ja Kiinasta (tai muista Aasian maista) - muut akateemiset maahanmuuttajat ja heidän parissaan toimivat suomalaiset julkishallinnon, koulutusorganisaatioiden ja yritysten edustajat, jotka voivat toimissaan hyödyntää hankkeen tuloksia 6.3 Mitkä ovat projektin varsinaisten kohderyhmien lisäksi sellaiset välilliset kohderyhmät ja muut tahot joihin projektin toiminta kohdistuu? Suomessa jo asuvat sosiaali - ja terveydenhoitoalan ammattilaiset Yliopistot ja ammattikorkeakoulut Työvoimahallinto Yritysneuvontaorganisaatiot Yrittäjäjärjestöt Terveydenhoitoalan organisaatiot Sosiaalialan organisaatiot Kunnat Yksityiset yritykset EURA JÄRJESTELMÄ 9/2110 6.4 Projektiin mukaan tulevien yritysten arvioitu lukumäärä henkilöstömäärän mukaan Henkilöstömäärä Yrityksiä, kpl alle 5 henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä henkilöä tai yli 0 Yhteensä Projektiin mukaan tulevien muiden organisaatioiden arvioitu lukumäärä Projektiin mukaan tulevien muiden organisaatioiden kuvaus Hämeen Ammattikorkeakoulu (HAMK): Hyvinvoinnin koulutus- ja tutkimuskeskus Heinolan työ- ja elinkeinotoimisto Päijät-Hämeen työ- ja elinkeinotoimisto Kouvolan työ- ja elinkeinotoimisto Kouvolan kaupungin maahanmuuttajapalvelut Kouvolan maahanmuuttajatyön yhteistyöryhmä MYTTY Saksa: Gesellschaft für Europa- und Kommunalpolitik GEKO e.v, Berliini Puola: Center for Migration Studies, The Institute of Ethnology and Cultural Anthropology, Adam Mickiewicz University, Poznan, Pracownija Wielokulturowa, "Intercultural Atelier", Poznan Iso-Britannia: GEMS Northern Ireland Limited, Belfast Irlanti: Dublin Ballymun Job Centre Viro:MTÜ Jaan Tõnissoni Instituut, Tallinna EURA JÄRJESTELMÄ 10/2111 7. PROJEKTIN TAVOITTEET, TULOKSET JA VAIKUTUKSET 7.1 Mitkä ovat projektin tulokset? Päätavoitteena on, että: Työn vuoksi maahan muuttaneet tai Suomessa jo asuvat maahanmuuttajataustaiset sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaiset sekä muut korkeasti koulutetut maahanmuuttajat integroituvat mahdollisimman hyvin suomalaiseen työelämään omalle ammattialalleen - Työnantajien työvoimatarpeet ja työvoiman osaamistarpeet on selvitetty - Rekrytointimallit, niiden haasteet ja hyvät käytänteet selvitetty EU:n alueella (projektissa mukana olevat maat) - Pätevöittäviä ja täydentäviä koulutusmalleja on selvitetty EU:n alueella ja niiden soveltamismahdollisuudet Suomeen arvioitu - Akateemisten oppisopimusmallien mahdollisuudet selvitetty - Terveydenhuollon organisaatioiden monikulttuurisuusosaamista vahvistettu - Hyvät käytännöt levitetty hankkeessa tehtyjen selvitysten ja niistä tehtyjen julkaisujen ja seminaarien välityksellä - Rekrytointikoordinaattorin (Kiina) toimenkuva ja toimintaedellytykset selvitetty - Suomen kielen ja kulttuurin (mm.yhteiskuntatietous ja lainsäädäntö) tietotaitoja lisätty - Kieli- ja kulttuuritaustojen eroavaisuuksia (mm. Venäjä ja Kiina) suomalaisille työnantajille selvitetty - Tietoja suomalaisista työelämätoimijoista ja -kulttuurista mahdollistettu akateemisen maahanmuuttajan kotimaassa (mm.venäjä ja Kiina) - Aiemmin hankitun osaamisen tunnistamiseen ja tunnustamiseen liittyviä käytänteitä selvitetty ja kehitetty mahdollisuuksien mukaan - AMARE -ohjauskeskuksen internet-sivusto palvelee myös työn vuoksi maahan muuttavia 7.2 Kuinka monta uutta työpaikkaa projekti saa aikaan? Tavoite 0 kpl joihin työllistyy naisia 0 kpl 7.3 Kuinka monta uutta yritystä projekti saa aikaan? Tavoite 0 kpl joista naisten perustamia 0 kpl 7.4 Mitkä ovat projektin laadulliset vaikutukset kohderyhmään ja toimintaympäristöön ja miten niitä arvioidaan? On ennakoitu, että vuosina työvoimasta poistuu yli henkeä. Vastaavasti työpaikkojen määrän on ennakoitu kasvavan samana ajanjaksona noin :lla. Voimakkainta kasvua odotetaan mm. hoitotyössä. Työvoima raportin mukaan sosiaali- ja terveysalan työssä avautuu työpaikkaa vuosina Määrä on noin 20% kaikilla toimialoilla avautuvista työpaikoista. Henkilöstön saatavuuden turvaaminen varmistetaan mm. sosiaali- ja terveysalan koulutuksen aloituspaikkojen lisäämisellä, sekä Suomessa asuvien maahanmuuttajien kouluttamisella ja rekrytoinnilla. Jos osaavan työvoiman saatavuudesta ei huolehdita, vaikeutuu rakennetyöttömyyden purkaminen. Tällä projektilla pyritään sekä vähentämään taloudellisen taantuman jälkeistä työvoimapulaa, että samanaikaisesti tukemaan työperäistä maahanmuuttoa. Ilman tutkintojen joustavaa täydentämistä, työkulttuurien tuntemusta EURA JÄRJESTELMÄ 11/2112 ja asiantuntijatason suomen kielen hallintaa, maahanmuuttava ammattilainen voi joutua syrjäytymiskierteeseen sekä työpaikallaan, että yhteiskunnassa. Epäonnistunut rekrytointi johtaa työttömyyteen, mikä usein onkin hyvin tavallista rekrytoitaessa ulkomaista työvoimaa ilman riittäviä tukitoimia ja ennakointia. Hankkeen laadullisia vaikutuksia selvitetään hankkeen aikana niissä maissa, joissa on olemassa hyviä käytänteitä ja arvioidaan rekrytointikäytänteiden haasteita kehittävällä tutkimusotteella, sekä hankkeen workshopeissa, että kehittämisseminaareissa. 7.5 Millaisia vaikutuksia projektilla arvioidaan olevan kestävän kehityksen edistämisen kannalta? Hankkeella on kestävään kehitykseen positiivisia sosiaalisia ja taloudellisia vaikutuksia. Sosiaalinen ulottuvuus: Vaikeassa työmarkkina-asemassa olevien etnisten ryhmien syrjäytymisen ehkäisy ja osallisuuden edistäminen, työllistymisvalmiuksien ja elämänhallinnan parantuminen, omien urapolkujen löytyminen. Taloudellinen ulottuvuus: Työmarkkinoiden epätasapainon väheneminen, työvoimapulan helpottuminen, maahanmuuttajien rakennetyöttömyyden ja pitkäaikaistyöttömyyden väheneminen, kestävän työmarkkinoille integroitumisen edistyminen, monikulttuurisen Suomen rakentuminen myös työpaikoilla. 8. PROJEKTIN TOIMENPITEIDEN JA TUOTTEIDEN KUVAUS 8.1 Mitkä ovat projektin keskeiset toimenpiteet? 1.Selvitetään työvoima - ja osaamistarve sosiaali- ja terveydenhoitoalalla Kymenlaaksossa, Hämeessä ja Päijät-Hämeessä ja kehitetään sosiaali- ja terveydenhuollon monikulttuuristen työyhteisöjä ja siihen liittyen johtamisen kehittämistä ja koulutusta 2. Selvitetään käytössä olevia rekrytointimalleja ja hyviä käytänteitä EU:n alueella (workshopit, työkokoukset) 3. Kehitetään uusia rekrytointimalleja ja selvitetään työnantajien erityisiä rekrytointitarpeita EU -maiden kokemusten pohjalta 4. Edistetään omassa maassaan sosiaali -ja terveydenhoitoalan ja muiden korkeasti koulutettujen maahanmuuttajien työllistymistä omalle ammattialalle ja siten pienentämään alalla vallitsevaa työvoimavajetta. 5. Kehitetään uusia ja joustavia pätevöitymismalleja koulutetuille, ulkomailla tutkintonsa suorittaneille ammattilaisille, sekä ammattikorkeakouluihin, yliopistoihin että yrityksiin ja organisaatioihin EU-maiden kokemusten pohjalta 6. Tutkitaan akateemisen oppisopimuksen mahdollisuudet ja mallit 7. Tutkitaan rekrytointikoordinaattorimallin toimivuutta mm. venäläisten ja kiinalaisten terveydenhuollon ammattilaisten rekrytoinnissa 8. Luodaan vuorovaikutteinen ja selkokielinen ohjaus- ja neuvontapalvelu verkkoon 9. Levitetään hyviä käytäntöjä EU-alueilla (Good -Practices - seminaarit) 10. Kiina- ja Venäjä -selvitykset: Käynnistetään mm. Kiina-selvityksen pohjalta väitöskirjatutkimus EURA JÄRJESTELMÄ 12/2113 8.2 Projektissa kehitettävät uudet tuotteet (opetusmateriaalit, menetelmät, ohjelmat ym.) ja tuotekehityksen työsuunnitelma Joustavat ja työelämälähtöiset pätevöitymismallit sosiaali- ja terveydenhoitoalan ammattilaisille sekä muille korkeasti koulutetuille maahanmuuttajille yliopistoihin ja korkeakouluihin. Työelämälähtöiset kielenopiskelumallit yrityksiin ja organisaatioihin. Myös työn vuoksi maahan muuttavien kotouttamiskoulutuksen ja kotouttamisen tukitoimenpiteiden kehittäminen. Uudet rekrytointimallit koulutettujen maahanmuuttajien ja heidän perheidensä integroitumisen tueksi. Oppisopimusmallin mahdollisuuksien selvittäminen sosiaali- ja terveydenhoitoalalla ja myös muilla akateemisilla aloilla. Luodaan akateemisen maahanmuuton rekrytointikoordinaattorin toimenkuvan toteuttamisselvitys (ohjaus- ja neuvontapalvelutoiminta) kiinalaisia maahanmuuttajia koskien 9. PROJEKTIN TOTEUTTAMISSUUNNITELMA 9.1 Vuosittain eritelty toiminnan kuvaus toimenpiteiden toteutuksesta, vastuista ja projektin vaiheistamisesta 2010 Kesäkuu-heinäkuu - hankkeen ohjausryhmän kokoaminen ja koollekutsuminen - asiantuntijatyöryhmien perustaminen (mm. kuntien edustajat), verkostomaisen yhteistyön aloittaminen - hankkeen aikataulutus ja viestintäsuunnitelman laatiminen - hankkeesta tiedottaminen - selvitystöiden organisointi ja aloittaminen, eri toimijoiden vastuut ja tehtävät - aloitusseminaari ja ulkomaisten partnerien ensimäinen tapaaminen Lahdessa Elokuu-joulukuu - Venäjä-selvitystyö käynnistyy - aloitusseminaari ja ulkomaisten partnerien ensimäinen tapaaminen Lahdessa syyskuussa - ensimmäinen EU-maiden seminaari/workshop Tallinnassa, hyvien käytäntöjen selvittäminen ja levittäminen - raportointi EURA JÄRJESTELMÄ 13/2114 2011 Tammikuu - huhtikuu - väliraportointi - Hankkeen ja koulutusmallien arviointia - terveydenhuollon työorganisaatioiden monikultturisuuskoulutusten ja workshopien valmistelutehtäviä ja osallistuvien organisaatioiden rekrytointityötä - toinen EU-maiden seminaari/workshop Belfastissa, hyvien käytäntöjen selvittäminen ja levittäminen Toukokuu - joulukuu - terveydenhuollon organisaatioiden monikulttuurisuuskoulutukset ja workshopit alkavat yhteistyöpaikkakunnilla - em. workshopien arviointi ja uudelleen kehittäminen - kolmas EU-maiden seminaari/workshop Poznanissa, hyvien käytäntöjen selvittäminen ja levittäminen - selvityshankkeiden tulosten kokoaminen, yhteenvedot, käännöstyöt - Good Practices -seminaari Suomessa/muussa osallistujamaassa - hankkeen arviointi ja raportointi 2012 Tammikuu - huhtikuu - väliraportointi - terveydenhuollon workshopit jatkuvat - workshopien arviointi ja kehittäminen Good Practices- seminaarien pohjalta - Palmenian Kouvolan yksikön/sinoan osahankkeen koordinointi, tulosten kokoaminen ja uudelleenarviointi - neljäs EU-maiden seminaari/workshop Berliinissä, hyvien käytäntöjen selvittäminen ja levittäminen - rekrytointikoordinaattorimallin mahdollisuuksien selvittäminen - uusien kotouttamiskoulutusmallien kehittäminen palvelemaan työperäistä maahanmuuttoa yhteistyössä työvoimahallinnon, EURES -henkilöstön ja kansainvälisten kumppaneiden kanssa - tutkimus- ja selvitysjulkaisujen tuottaminen pääosin verkkojulkaisuina - tiedon levittäminen Toukokuu - joulukuu - viides EU-maiden seminaari/workshop Dublinissa, hyvien käytäntöjen selvittäminen ja levittäminen - workshopien ja Good Practices -seminaarien tulosten arviointi ja koonti - selvitystöiden yhteenvedot ja julkaisujen toimittaminen - rekrytointikoordinaattoriselvityksen arviointi - päätösseminaarin valmistelut 2013 Tammikuu-maaliskuu - jatkotyöskentelystä sopiminen ja hankkeessa kerätyn tiedon hyödyntämissuunnitelma - tiedon levittäminen - päätösseminaari tammikuussa Lahdessa - hankeraportointi EURA JÄRJESTELMÄ 14/2115 9.2 Tiivistelmä Internetin tietopalvelua varten REKRY-AMARE -hanke tukee työperäistä maahanmuuttoa EU:n alueella, erityisesti sosiaali- ja terveydenhoitoalalla, kehittämällä uusia malleja alan ammattilaisten rekrytointiin, aiemmin hankitun osaamisen tunnistamiseen ja tunnustamiseen, työelämälähtöisiin kieli- ja kulttuurikoulutuksiin, kotoutumiseen ja perheiden tukemiseen. Hanke perustuu Päijät-Hämeen ja Hämeen maakuntasuunnitelmiin, Lahden alueen kilpailukyky - ja elinkeinostrategiaan sekä Kouvolan ja Hämeenlinnan elinkeinostrategioihin ja maahanmuuttopoliittisiin ohjelmiin ja niistä johtuviin linjauksiin. Hanke tekee tiivistä yhteistyötä työvoimahallinnon, rekrytointiyritysten, sosiaali- ja terveydenhoitoalan työorganisaatioiden, yritysten, yliopistojen ja ammattikorkeakoulujen kanssa, jotta EU:n alueelta (myös Venäjältä ja Kiinasta sekä muista Aasian maista) tuleva työvoima integroituisi suomalaisille työmarkkinoille mahdollisimman joustavasti. Hankkeessa pyritään kehittämään uusia, joustavia ja työelämälähtöisiä pätevöitymisratkaisuja ja opiskelupolkuja sekä ammattikorkeakouluihin, että yliopistoihin. Hankkeessa kartoitetaan ja hyödynnetään niitä hyviä käytäntöjä, joita muilla EU -mailla on. Erityisesti työperäisestä maahanmuutosta pitkän kokemuksen omaavien maiden, kuten Iso-Britannian, Irlannin ja Saksan kokemuksia hyödynnetään ja siellä olevia malleja pyritään kehittämään ja soveltamaan mahdollisuuksien mukaan myös suomalaisilla työmarkkinoilla. Hyvien käytäntöjen kehittäminen ja levittäminen yhteistyöseminaarien ja workshop -työskentelyn kautta on yksi tärkeä hankkeen toimintamuoto. 10. TAVOITTEIDEN TOTEUTUMISEN SEURANTA, RAPORTOINTI JA TOIMINNAN ARVIOINTI 10.1 Miten projektin seurantatiedot kerätään? Hankkeen koordinaattori (Palmenia, Lahden yksikkö) on päävastuullinen taho. Hankkeen koordinaattori kerää tiedot rahoittajaviranomaisen edellyttämää ESR-projektien määrämuotoista raportointia varten projektin toteutustilanteesta partnereilta ja yhteistyökumppaneilta. Tarkka keräystapa ja aikataulu sovitaan hankkeen alkaessa Miten projektin väli- ja loppuraportointi hoidetaan? Väli- ja loppuraportointi Hankkeen koordinaattori (Palmenia, Lahden yksikkö) kokoaa ja toimittaa projektin väliraportit ja loppuraportin rahoittajaviranomaisen vaatimusten mukaisesti. Ohjausryhmän tehtäviin kuuluu raporttien tarkastelu ja hyväksyminen ennen niiden toimittamista rahoittajaviranomaiselle. Projektin päättyessä koordinaattori laatii yhteistyössä partnereiden kanssa loppuraportin, jossa esitetään yhteenveto projektin toiminnasta ja tuloksista ja kootaan yhteen osallistujia ja rahoitusta koskevat seurantatiedot. Loppuraportissa verrataan toteutumaa alkuperäiseen projektihakemukseen ja sen tavoitteisiin. EURA JÄRJESTELMÄ 15/2116 10.3 Miten projektin toimintaa arvioidaan? Projektin toiminnan arviointi Toimintaa arvioidaan jatkuvalla itsearvioinnilla, vertaisryhmäarvioinnilla (yhteistyökumppanit) ja ohjausryhmätyöskentelyn kautta. Projektin kehitettävistä prosesseista tehdään arviointi (ja mahdollisesti Helsingin yliopiston ainelaitosten kautta opinnäytetöitä). Kaikkia kehitettäviä malleja arvioidaan ja ne raportoidaan ja julkaistaan Miten projektin asiakaspalaute kerätään? Palautetta kerätään kaikilta hankkeen toimijoilta ja mahdollisimman laajalti kohderyhmän edustajilta. Seminaareihin ja workshopeihin osallistuneilta kerätään palautetta määrämuotoisilla omilla palautelomakkeilla. Asiakaspalautetta analysoidaan hankkeen toimijoiden kanssa ja tarvittaessa tehdään muutoksia. 11. TIEDOTUS JA HYVIEN KÄYTÄNTÖJEN LEVITTÄMINEN 11.1 Miten projektista tiedotetaan? Hankkeelle laaditaan oma tiedotussuunnitelma. MARKKINOINTIVAIHE Hankkeesta ja sen kehittämisprosesseista tiedotetaan kohderyhmille ja yhteistyötahoille tiedotustilaisuuksin,alueen työ- ja elinkeinotoimistojen, Palmenian ja Sinoan internetsivujen sekä AMARE - ohjauskeskuksen internetsivuston, koulutuskalenterin ja asiakaslehden kautta. Kansainvälisesti tiedotetaan mm. EUCEN-verkoston (European University Continuing Education Network)ja projektin yhteistyökumppaneiden välityksellä. TOTEUTUSVAIHE Toteutuksen aikana hankkeesta tiedotetaan hankkeen yhteistyökumppaneille ja ohjausryhmän jäsenille sähköposteilla sekä AMARE -ohjauskeskuksen internetsivuston kautta. Hankkeen aikana toteutetaan selvitystyö hankkeessa kehitettävistä prosesseista kehittävällä tutkimusotteella, jolloin saatuja tuloksia välitetään ajantasaisesti kaikille hankkeen kohderyhmille, toimijoille ja suurelle yleisölle. Myös tiedotusvälineille lähetetään tiedotteita. Kansainvälisesti tiedotetaan mm. EUCEN-verkoston välityksellä ja hankkeen kansainvälisten kumppaneiden välityksellä. TULOSTEN LEVITTÄMINEN Projektista ja sen kehittämistä malleista, tutkimustuloksista ja julkaisuista tiedotetaan valtakunnallisesti ja kansainvälisesti, erityisesti hankkeen kohdemaissa. Tuloksista tiedotetaan myös tiedotusvälineille. Kansainvälisesti tiedotetaan lisäksi EUCEN-verkoston välityksellä. EURA JÄRJESTELMÄ 16/2117 11.2 Aikataulutettu suunnitelma hyvien käytäntöjen levittämisestä 2010 Internetsivuston kehitystyö alkaa. Asiantuntijatyöryhmät käynnistyvät -tulokset työryhmien kautta osallistujaorganisaatioiden muidenkin toimijoiden käyttöön Good Practices -seminaarit ja workshopit --> tietoa levitetään sekä kansallisesti että kansainvälisesti. Tulosten levitys Palmenian, Sinoan ja AMARE -ohjauskeskuksen verkkosivujen ja seminaarien kautta Asiantuntijatyöryhmät jatkuvat --> tulokset välittyvät työryhmien kautta osallistujaorganisaatioiden muidenkin toimijoiden käyttöön Tiedottaminen median kautta 2011 Tulosten levitys Palmenian, Sinoan ja AMARE -ohjauskeskuksen internetsivujen ja seminaarien kautta Asiantuntijatyöryhmät jatkuvat -tulokset työryhmien kautta osallistujaorganisaatioiden muidenkin toimijoiden käyttöön Workshopit ja seminaarit kaikkien toimijoiden kesken --> tulokset leviävät EU:n alueella Tiedottaminen median kautta Kehittämisworkshopit jatkuvat Tutkimus- ja arviointijulkaisut Kansainvälisesti käytäntöjä levitetään lisäksi EUCEN-verkoston (European University Continuing Education Network) välityksellä ja kansainvälisen yhteistyötuntijaverkoston välityksellä EU:n alueella. Päätösseminaari Tiedottaminen median kautta 12. HALLINTOON LIITTYVÄT TOIMENPITEET PROJEKTIN PÄÄTYTTYÄ 12.1 Miten on järjestetty projektin asiakirjojen ja kirjanpitoaineiston säilytys ja arkistointi? Projektin asiakirjat ja kirjanpitoaineisto säilytetään ja arkistoidaan ESR-säädösten ja ohjeiden mukaan vähintään 2019 vuoden loppuun. ESR -ohjelman asettamista vaatimuksista tiedotetaan organisaation arkistointivastaaville, joilla on jo entuudestaan pitkä kokemus eri EU-rahoitteisten hankkeiden arkistoinnista. Helsingin yliopistolla on johtosääntö ja arkistonmuodostussuunnitelma, jonka mukaisesti projektin asiakirjojen ja kirjanpitoaineiston arkistointi järjestetään, ottaen huomioon rahoittajan antamat ohjeet. Projektiin liittyvä yleinen arkistointimateriaali säilytetään Helsingin yliopiston Koulutus- ja kehittämiskeskus Palmenian Lahden yksikössä, jossa projektipäällikkö ohjeistaa arkistoinnista vastuussa olevan henkilön. Hankkeen partnereita informoidaan asiakirjojen ja kirjanpitoaineistojen säilytyksen vaatimuksista ja ehdoista. Hankkeen osatoteuttajat säilyttävät omaa toimintaansa koskevan arkistomateriaalin oman organisaatioinsa EURA JÄRJESTELMÄ 17/2118 arkistointisuunnitelman ja rahoittajan antamien ohjeiden mukaisesti. Mikäli jonkin projektin osapuolen toiminta päättyy, asiakirjat ja aineistot siirretään Palmenian arkistoon. 13. KUSTANNUSARVION TIIVISTELMÄ (täydellinen kustannusarvio taustalomakkeissa) 13. A Toteuttajan projektikirjanpitoon tulevat kustannukset Arvonlisävero jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Ilmoitettaviin kustannuksiin sisältyy alv yhteensä 1. Aineet, tarvikkeet ja tavarat Henkilöstökustannukset Palvelujen ostot Matkakustannukset Muut kustannukset Välilliset kustannukset Yhteensä Arvonlisävero 13. B Erikseen raportoitavat kustannukset, joihin ei myönnetä rahoitusta yhteensä 8. Kuntasektori 0 9. Muu julkinen sektori Yksityinen sektori 0 Yhteensä C Työvoimapoliittisten toimenpiteiden kustannukset yhteensä 11. Työhallinnon kustannukset työvoimapoliittisissa toimenpiteissä Työnantajien kustannukset työvoimapoliittisissa toimenpiteissä 0 Yhteensä 0 KUSTANNUKSET YHTEENSÄ yhteensä Yhteensä RAHOITUSSUUNNITELMAN TIIVISTELMÄ (täydellinen rahoitussuunnitelma taustalomakkeissa) 14. A Rahoitus toteuttajan maksamiin kustannuksiin Toteuttajan projektikirjanpitoon tulevat rahoituserät yhteensä 1. Haettava ESR- ja valtion rahoitus ilman kohdan 14.C työvoimapoliittisten toimenpiteiden rahoitusta 2. Kuntien rahoitus Muu julkinen rahoitus Yksityinen rahoitus 0 5. Projektin tulot 0 Yhteensä EURA JÄRJESTELMÄ 18/2119 14. B Erikseen raportoitavat muiden tahojen rahoitusosuudet, joihin ei myönnetä ESR:n tai valtion rahoitusta yhteensä 6. Kuntien rahoitus 0 7. Muu julkinen rahoitus 0 8. Yksityinen rahoitus 0 Yhteensä C Työvoimapoliittisten toimenpiteiden rahoitus yhteensä 9. Työhallinnon rahoitus työvoimapoliittisissa toimenpiteissä, johon haetaan 0 ESR- ja valtion rahoitusta 10. Työnantajien rahoitus työvoimapoliittisissa toimenpiteissä 0 Yhteensä 0 RAHOITUS YHTEENSÄ yhteensä Yhteensä MUUN KUIN TÄLLÄ HAKEMUKSELLA HAETUN ESR:N JA VALTION RAHOITUKSEN JÄRJESTÄMINEN 15.1 Onko rahoitussuunnitelmassa esitetyistä muun julkisen rahoituksen, kuntarahoituksen ja yksityisen rahoituksen osuuksista olemassa sitovia sopimuksia tai aiesopimuksia? Kuntarahoituksesta on keskusteltu Lahdessa ja Kouvolassa, mutta aiesopimuksia ei ole vielä olemassa. Kouvolassa on alustavasti suhtauduttu hankkeeseen positiivisesti. Varsinainen rahoitussitoumus voidaan tehdä vasta, kun hankkeesta on myönteinen rahoituspäätös päärahoittajalta. Palmenian Lahden yksikön omarahoitusosuus on 5000 vuodelle Hämeenlinnan AMK on sitoutunut hankkeeseen omalla rahoitusosuudellaan ja Hämeenlinnan kaupunki on alustavasti suhtautunut myönteisesti lisärahoituksen hakemiseen. Päijät-Hämeen työ- ja elinkeinotoimisto osallistuu hankkeeseen (myös matkoihin) omalla kustannuksellaan Onko projektiin haettu rahoitusta erillisellä hakemuksella muilta rahoittajilta? Mistä ja milloin rahoitusta on haettu? Paljonko rahoitusta on myönnetty? Ei ole 16. LIITTEET 16.1 Pakolliset liitteet Liite toimittamatta paperilla sähköisenä Kaupparekisteriote Verovelkatodistus EURA JÄRJESTELMÄ 19/2120 16.2 Muut hakijan omat liitteet Liite paperilla sähköisenä Aiesopimus Ballymun Job Center Aiesopimus GEMS Northern Ireland Aiesopimus HAMK Aiesopimus P-H te-toimisto Aiesopimus Kouvolan te-toimisto Jaan Tönissoni Instituut, Viro Aiesopimus Adam Mickiewicz University, Puola Aiesopimus GEKO, Saksa Aiesopimus Heinolan Te-toimisto Alv.käytäntö HY HY Nimenkirjoitusoikeus Osabudjetti HAMK Osabudjetti Palmenia Kouvola Osabudjetti Palmenia Lahti REKRYAMRE PROJEKTISUUNNITELMA KUNTARAHAN JAKAUTUMINEN BUDJETTI HAKEMUKSEN KÄSITTELYN EHDOT Hakija suostuu siihen, että tämä hakemus voidaan siirtää tai jäljentää valtion- ja aluekehitysviranomaisille sekä kaikille rahoitussuunnitelmassa ilmoitetuille tahoille ja asiantuntijalausunnon antamista varten muullekin tarpeelliselle taholle. Hakija on tutustunut tähän hakemuslomakkeeseen olennaisesti liittyvään täyttöohjeeseen ja noudattanut siinä annettua ohjeistusta hakemuslomaketta täyttäessään. Hakija tietää, että tuen myöntämisen ehdot saattavat muuttua rahoitushakemuksen vireille tulon, rahoituspäätöksen ja projektin mahdollisen aloittamisen jälkeen ja ettei valtio vastaa siitä mahdollisesti aiheutuvista vahingoista. Hakemuksen allekirjoittaja vakuuttaa, että hakemuksessa mainitut henkilöt ovat kirjallisesti suostuneet tässä hakemuksessa esiintyvien tietojen rekisteröimiseen rakennerahasto-ohjelmien seurannan tietojärjestelmiin henkilötietolain (523/1999) mukaisesti. Hakija vakuuttaa, että hakemuksessa on ilmoitettu tätä projektia koskevat muut rahoitushakemukset ja/tai -päätökset. Hakija sitoutuu toteuttamaan projektin tässä hakemuksessa ilmoittamiensa tietojen mukaisesti ja vakuuttaa nämä tiedot oikeiksi. Hakija sitoutuu noudattamaan ESR-toimintaa koskevia säädöksiä ja määräyksiä sekä rahoittajan asettamia erityisiä ehtoja ja toimintaa koskevia ohjeita. Hakija sitoutuu pitämään sellaista kirjanpitoa, josta käy selvästi ilmi ESR-projektista aiheutuneet kustannukset sekä toimittamaan rahoittajalle seuranta- ja raportointitietoja sekä luovuttamaan tietoja ulkopuolisille evaluaattoreille. Hakija on tietoinen siitä, että asiakirjoihin, jotka ovat viranomaisen hallussa noudatetaan lakia viranomaisen toiminnan julkisuudesta (621/1999). EURA JÄRJESTELMÄ 20/2121 Komission asetuksen (EY) N:o 1828/ artiklan mukaisesti hallintoviranomaisen on tiedotettava tuensaajille, että rahoituksen hyväksyminen merkitsee myös sen hyväksymistä, että heidät mainitaan 7 artiklan 2 kohdan d alakohdan mukaisesti julkaistussa tuensaajien luettelossa, jossa julkaistaan sähköisesti tai muulla tavalla luettelo tuensaajista, toimien nimistä ja toimille osoitetun julkisen rahoituksen määrästä. Julkistaminen ei koske toimiin osallistuvien nimiä. Allekirjoituksellaan hakija hyväksyy tiedottamisen. Päiväys ja hakijaorganisaation allekirjoitus Kauko Hämäläinen johtaja, HY Palmenia Juha-Pekka Liljander Johtaja, HY Palmenia, La EURA JÄRJESTELMÄ 21/2122 13. KUSTANNUSARVIO 13.A TOTEUTTAJAN PROJEKTIKIRJANPITOON TULEVAT KUSTANNUKSET Arvonlisävero jää hakijan lopulliseksi kustannukseksi. Ilmoitettaviin kustannuksiin sisältyy alv. 13.A. 1 Aineet, tarvikkeet ja tavarat (vain aineelliset pienhankinnat) Kustannus Yhteensä aineet, tarvikkeet workshoppeihin Yhteensä A. 2 Henkilöstökustannukset (palkat, palkkiot, lomapalkat, eläkevakuutus-, tel-, sotu-, ym. pakolliset henkilövakuutusmaksut jne.) Kokoaikainen Henkilötyökk Tehtävät Yhteensä / osa-aikainen kokoaikainen 36 Projektikoordinaattori/Palmenia/Lahti osa-aikainen 26 Suunnittelija/Palmenia/Kouvola osa-aikainen 4 Projektisihteeri/Palmenia/Lahti osa-aikainen 6 Talous- ja yleishallinto/palmenia/lahti ja Kouvola osa-aikainen 15 Suunnittelija/HAMK osa-aikainen 1 Projektisihteeri/HAMK osa-aikainen 1 Projektikirjanpitäjä/HAMK osa-aikainen 1 Koordinaattori Adam Mickiewicz University, PUOLA osa-aikainen 1 Koordinaattori GEMS, ISO-BRITANNIA osa-aikainen 1 Koordinaattori LASA, SAKSA osa-aikainen 1 Koordinaattori Dublin Ballymun Job Centre, IRLANTI osa-aikainen 1 Koordinaattori MTÜ Jaan Tõnissoni Institut, VIRO osa-aikainen 3 Graafinen suunnittelija/palmenia/kouvola Yhteensä EURA JÄRJESTELMÄ 1/723 13.A. 3 Palvelujen ostot (ulkopuolisilta palveluntuottajilta ostettavat palvelut) Kustannus Yhteensä Asiantuntijapalkkiot/seminaarit, workshopit Luento-, kirjoitus- ja käännöspalkkiot Esitteet, ilmoitukset, julkaisujen painatus Kokous- ja seminaaritarjoilut Tilintarkastus Projektihenkilöstön koulutus Alv Yhteensä A. 4 Matkakustannukset (koti- ja ulkomaan matka- ja majoituskustannukset) Kustannus Yhteensä Hallinnoijan, osatoteuttajien ja kansainvälisten kumppaneiden ulkomaanmatka- ja majoituskustannukset Hallinnoijan, osatoteuttajien ja asiantuntijoiden kotimaan matkat Päivärahat Yhteensä A. 5 Muut kustannukset (tila-, laitevuokrat, poistot sekä kustannukset joita ei kirjata muille kustannusluokille) Kustannus Yhteensä Työtilat Ulkopuoliset tilavuokrat Suomessa ja ulkomailla Laitevuokrat/-leasingit Yhteensä A. 6 Välilliset kustannukset (hakijaorganisaatiolle projektin toteuttamisesta aiheutuvat välilliset kustannukset yksilöitynä) Kustannus Yhteensä Puhelin-, posti- ja tietoliikenne- ja toimistokulut / Palmenia Yhteensä Yhteensä Toteuttajan projektikirjanpitoon tulevat kustannukset Yhteensä Yhteensä EURA JÄRJESTELMÄ 2/724 13.A. 7 Arvonlisävero (mikäli kustannukset kohdissa 1-6 on ilmoitettu verottomina, ilmoitetaan alv:n määrä) Arvonlisävero Yhteensä Yhteensä 13.B ERIKSEEN RAPORTOITAVAT KUSTANNUKSET, JOIHIN EI MYÖNNETÄ RAHOITUSTA 13.B. 8 Kuntasektori Kustannus Yhteensä Osallistujien palkkakustannukset koulutusajalta Osallistujien matkakustannukset koulutusajalta Talkootyö ja muut luontoissuoritukset Yhteensä B. 9 Muu julkinen sektori Kustannus Yhteensä Osallistujien palkkakustannukset koulutusajalta Osallistujien matkakustannukset koulutusajalta Talkootyö ja muut luontoissuoritukset Yhteensä B. 10 Yksityinen sektori Kustannus Yhteensä Osallistujien palkkakustannukset koulutusajalta Osallistujien matkakustannukset koulutusajalta Talkootyö ja muut luontoissuoritukset Yhteensä B YHTEENSÄ Erikseen raportoitavat kustannukset Yhteensä Yhteensä EURA JÄRJESTELMÄ 3/725 13.C TYÖVOIMAPOLIITTISET TOIMENPITEET 13.C. 11 Työhallinnon kustannukset työvoimapoliittisissa toimenpiteissä Kustannus Yhteensä Työvoimapoliittinen aikuiskoulutus Palkkatuet ja starttiraha Muut työvoimapoliittiset toimenpiteet Yhteensä C. 12 Työnantajien kustannukset työvoimapoliittisissa toimenpiteissä Kustannus Yhteensä Työnantajien osuus palkkatukityöllistettävien palkkakustannuksista Työnantajien osuus yhteishankintakoulutuksen kustannuksista Yhteensä C YHTEENSÄ Työvoimapoliittisten toimenpiteiden kustannukset Yhteensä Yhteensä KUSTANNUKSET YHTEENSÄ KUSTANNUSARVIO YHTEENSÄ Kustannukset yhteensä Yhteensä 13. A B C Yhteensä RAHOITUSSUUNNITELMA 14.A RAHOITUS TOTEUTTAJAN MAKSAMIIN KUSTANNUKSIIN Toteuttajan projektikirjanpitoon tulevat rahoituserät 14.A. 1 Haettava ESR- ja valtion rahoitus ilman kohdan 14.C.9 työvoimapoliittisten toimenpiteiden rahoitusta Haettava ESR- ja valtion rahoitus ilman kohdan 14.C.9 työvoimapoliittisten toimenpiteiden rahoitusta Yhteensä Yhteensä EURA JÄRJESTELMÄ 4/7 Näytä lisää
 ESR-PROJEKTIHAKEMUS Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 15.5.2009 Diaarinumero ESLH-2009-04869/Ha-7 Käsittelijä Taina Lommi Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 12.01.2011 Diaarinumero 16/05.02.07/2011 Käsittelijä Antti Jokivirta Lisätiedot Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit
 ESR-PROJEKTIHAKEMUS Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm Diaarinumero Käsittelijä Puhelinnumero Hakemusnumero 700311 Projektikoodi Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 28.09.2012 Diaarinumero UUDELY/1923/05.02.07/2012 Käsittelijä Lisätiedot Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 31.03.2010 Diaarinumero 1/544/2010 Käsittelijä Mikko Hytönen Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 30.10.2009 Diaarinumero ESLH-2009-09311/Ha-7 Käsittelijä Valtteri Lisätiedot 5.2 Onko projektin tarpeesta ja kysynnästä olemassa esiselvityksiä, ennakointitietoa tms. ja miten sitä on hyödynnetty projektin valmistelussa?
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 3.7.2009 Diaarinumero 28/542/2008 Käsittelijä Laura Jauhola Puhelinnumero Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 02.09.2011 Diaarinumero LAPELY/1762/05.02.08/2010 Käsittelijä Lisätiedot Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat. Diaarinumero. Puhelinnumero
 Projektin nimi : Polkuja Sosiaalityöntekijäksi 2014 (POIMU) Euroopan unioni Euroopan sosiaatirahasto ESR -PROJ EKTIHAKEM US Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 17.12.2009 Diaarinumero ESLH-2009-10719/Ha-7 Käsittelijä Sari Lisätiedot EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 16.03.2011 Diaarinumero 4648/KITY/2011 Käsittelijä Toni Vanhala Lisätiedot ESR-PROJEKTISUUNNITELMA
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 16.1.2008 Diaarinumero ESLH-2008-00527/Ha-7 Käsittelijä Riitta Lisätiedot Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit. Hakemustyyppi Uusi hakemus Tila Jätetty viranomaiskäsittelyyn 11.05.
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 17.05.2010 Diaarinumero 550/2010 Käsittelijä Päivi Keisanen Lisätiedot Em. tahot nimeävät kukin edustajansa ohjausryhmään. Yritysedustaja(t) kutsutaan ohjausryhmään.
 ESR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan sosiaalirahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 30.03.2012 Diaarinumero POSELY/570/05.02.07/2012 Käsittelijä Lisätiedot EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 23.4.2009 Diaarinumero 26/2009 Käsittelijä Eeva Polvi Puhelinnumero Lisätiedot Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit. Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm Diaarinumero 2784/KITY/2009
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm Diaarinumero LAPELY/74/07.04.2010 Käsittelijä Puhelinnumero Lisätiedot Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit. Hakemustyyppi Uusi hakemus Tila Keskeneräinen
 EAKR-PROJEKTIHAKEMUS Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 13.1.2010 Diaarinumero 21/2010 Käsittelijä Jorma Teittinen Puhelinnumero Lisätiedot Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit. Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 22.3.2010 Diaarinumero 306/00.01.05.
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 31.05.2010 Diaarinumero 193/10, EU10004 Käsittelijä Eero Lisätiedot Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 28.11.2012 Diaarinumero POPELY/33/07.04/2012 Käsittelijä Lisätiedot EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA
 EAKR-PROJEKTISUUNNITELMA Euroopan aluekehitysrahaston osittain rahoittamat projektit Ohjelmakausi 2007-2013 Viranomaisen merkintöjä Saapumispvm 30.10.2007 Diaarinumero 646 Käsittelijä Mari Rautiainen Puhelinnumero Lisätiedot Kaveri III -projekti: rahoitus ja sisältö
 Kaveri III -projekti: rahoitus ja sisältö Lounais-Suomen ympäristökeskus on hyväksynyt Karhoismajan vesireittien kunnostusyhdistys ry:n uuden projektin nimeltään Kaveri III. Se on suoraa jatkoa aiemmille Lisätiedot 2016 © DocPlayer.fi Yksityisyyskäytäntö | Palveluehdot | Palaute


text:
PROCESSO ESECUTIVO: PERCHÉ LA RICERCA TELEMATICA NON BASTA - Cheope - Risk & Credit Management
 Il buon esito dell’azione esecutiva spesso dipende dalla correttezza delle informazioni a disposizione del creditore (o del suo avvocato) il quale sceglie il mezzo di esecuzione sulla base dei beni di cui il debitore dispone, a seconda quindi che il debitore stesso possieda beni immobili oppure beni mobili registrati, o che percepisca uno stipendio o una pensione o sia titolare di rapporti contrattuali dai quali scaturiscano fonti di guadagno.
 Oggi la tendenza forense in materia di ricerca delle informazioni per la verifica patrimoniale sul debitore, è rappresentata dalla presentazione in via telematica di un’istanza al Presidente del Tribunale competente ex art.492 bis cpc, che ha il pregio dell’economicità (l’unico costo è rappresentato dal costo del Contributo Unificato nella misura di € 43,00), ma che risulta largamente incompleta segnatamente ai risultati che è in grado di evidenziare.
 Il rischio per l’avvocato è quello che a fronte di informazioni parziali su debitore, elabori una strategia errata che conduca a risultati negativi per il proprio assistito.
 I limiti della ricerca telematica ex art.492 bis cpc
 La ricerca telematica ex art.492 bis cpc non evidenzia:
 - le cariche e le partecipazioni che il debitore potrebbe avere in imprese del territorio nazionale (l’art.2471 del Codice Civile stabilisce che la partecipazione in una società a responsabilità limitata può essere oggetto di espropriazione nelle forme del pignoramento, compresi gli utili);
 - la presenza di rapporti di credito presso circuiti on-line;
 - la presenza di eventuali contratti di locazione stipulati dal debitore in qualità di locatore (che si possono aggredire nelle forme del pignoramento presso terzi);
 - l’esistenza di rapporti assicurativi che il debitore abbia in essere con finalità di investimento finanziario (secondo la Cassazione Sentenza 10333/2018, le polizze vita sono da considerarsi tali solo se garantiscono la restituzione del capitale investito, altrimenti sono contratti di investimento ordinari e come tali sono suscettibili di pignoramento).
 La ricerca dei beni da parte del creditore (o del suo avvocato) personalmente
 In generale il creditore (o il suo avvocato) può effettuare personalmente la ricerca dei beni da pignorare svolgendo (o facendo svolgere) a terzi incaricati attività investigativa. In questo caso la scelta dei beni da pignorare spetta al creditore procedente in base:
 1) al credito vantato;
 2) al valore dei beni che indicherà all'ufficiale giudiziario.
 Questa ricerca è però possibile solo se il bene da ricercare risulta inserito nelle banche dati liberamente consultabili da chiunque (ad es.l’Agenzia delle Entrate - Ufficio del Territorio per verificare i beni immobili del debitore oppure al PRA per i veicoli).
 CHI PUO' CONSULTARE LE BANCHE DATI:
 Ogni creditore (o il suo avvocato) può fare istanza all'Autorità Giudiziaria perché questa autorizzi ex art.492 bis cpc la ricerca telematica dei beni del debitore.
 La ricerca avviene tramite la consultazione di alcune banche dati che di regola vengono consultate dall'ufficiale giudiziario.
 La legge precisa che quando le strutture tecnologiche necessarie a consentire l’accesso diretto da parte dell’ufficiale giudiziario alle banche dati non sono funzionanti, il creditore previa autorizzazione del Presidente del Tribunale competente, può ottenere dai gestori delle banche dati le informazioni nelle stesse contenute (art.155 quater comma 1 disp.att. cpc). Anche se la giurisprudenza si è pronunciata in modo opposto sul diritto di accesso del creditore (Trib.Potenza 6 settembre 2016 n.1633 in senso contrario Trib.La Spezia 6 settembre 2016)
 Questa norma si applica a ciascuna banca dati consultabile fino al suo inserimento nell’elenco del Ministero della Giustizia.
 Quali sono le banche dati consultabili
 Le banche dati consultabili dall’ufficiale giudiziario o dal creditore, nei casi previsti dalla legge sono:
 - l’anagrafe tributaria, compreso l’archivio dei rapporti finanziari;
 - le banche dati degli enti previdenziali comprese quelle relative ai rapporti intrattenuti dal debitore con istituti di credito e datori di lavoro committenti.
 Sei ancora sicuro che la sola ricerca telematica ex art.492 bis cpc ti dia tutte quelle informazioni sulle condizioni economiche e patrimoniali del debitore?
 Cheope dal 1988 affianca e sostiene gli avvocati nel reperimento delle informazioni strategiche per la tutela del diritto di credito attraverso accertamenti e indagini svolte con tempismo, professionalità e trasparenza.


text: Motoru sports ir sports, kurā sportistu ekipējums ir (parasti speciāli sagatavots) pašgājējs transportlīdzeklis - automašīna, motocikls, motorlaiva u. tml. Parasti motoru sporta sacensībās uzvarētājs ir tas, kurš pirmais sasniedz finišu vai visātrāk veic distanci. Motoru sportam raksturīgi, ka rezultāts ir atkarīgs gan no paša sportista meistarības, gan ekipējuma - daudz lielākā mērā nekā citos sporta veidos. Ir arī motoru sporta veidi, kur rezultāts ir atkarīgs no izpildījuma kvalitātes, ko novērtē tiesneši (mototriāls) vai izpildījuma un ātruma kombinācijas (drifts).