text:
 9.12.2021
 RO
 Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
 L 440/1
 REGULAMENTUL DE PUNERE ÎN APLICARE (UE) 2021/2172 AL COMISIEI
 din 8 decembrie 2021
 de modificare a anexelor V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 în ceea ce privește rubricile referitoare la Regatul Unit din listele cu țările terțe autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și vânat cu pene
 (Text cu relevanță pentru SEE)
 COMISIA EUROPEANĂ,
 având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,
 având în vedere Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului din 9 martie 2016 privind bolile transmisibile ale animalelor și de modificare și de abrogare a anumitor acte din domeniul sănătății animalelor („Legea privind sănătatea animală”) (1), în special articolul 230 alineatul (1),
 întrucât:
 (1)
 Regulamentul (UE) 2016/429 prevede că transporturile de animale, de materiale germinative și de produse de origine animală trebuie să provină dintr-o țară terță, dintr-un teritoriu terț, dintr-o zonă sau dintr-un compartiment al acestora care sunt listate în conformitate cu articolul 230 alineatul (1) din regulamentul respectiv cu scopul de a li se permite să intre în Uniune.
 (2)
 Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei (2) precizează cerințele de sănătate animală pe care trebuie să le îndeplinească transporturile de animale de anumite specii și categorii, de materiale germinative și de produse de origine animală provenite din țări sau teritorii terțe ori din zone sau din compartimente ale acestora, în cazul animalelor de acvacultură, pentru a intra în Uniune.
 (3)
 Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei (3) stabilește listele cu țările terțe, teritoriile terțe sau zonele ori compartimentele acestora din care este permisă introducerea în Uniune a animalelor din speciile și categoriile de animale, a materialelor germinative și a produselor de origine animală care intră sub incidența Regulamentului delegat (UE) 2020/692.
 (4)
 Mai precis, anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 conțin listele cu țările sau teritoriile terțe ori zonele acestora autorizate pentru introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și, respectiv, de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și vânat cu pene.
 (5)
 Regatul Unit a notificat Comisiei apariția unor focare epidemice de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte. Focarele sunt situate în apropiere de Leeming Bar, Hambleton, North Yorkshire în Anglia și în apropiere de Thirsk, Hambleton, North Yorkshire în Anglia și au fost confirmate la 24 noiembrie 2021 prin analize de laborator (RT-PCR).
 (6)
 Regatul Unit a notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte. Focarul este situat în apropiere de Barrow upon Soar, Charnwood, Leicestershire în Anglia și a fost confirmat la 25 noiembrie 2021 prin analize de laborator (RT-PCR).
 (7)
 Regatul Unit a notificat Comisiei apariția unui focar epidemic de gripă aviară înalt patogenă la păsări de curte. Focarul este situat în apropiere de Thirsk, Hambleton, North Yorkshire, în Anglia și a fost confirmat la 26 noiembrie 2021 prin analize de laborator (RT-PCR).
 (8)
 Autoritățile veterinare din Regatul Unit au stabilit o zonă de control de 10 km în jurul unităților afectate și au pus în aplicare o politică de depopulare totală pentru a menține sub control prezența gripei aviare înalt patogene și pentru a limita răspândirea ei.
 (9)
 Regatul Unit a transmis Comisiei informații cu privire la situația epidemiologică de pe teritoriul său și la măsurile pe care le-a luat pentru a preveni răspândirea suplimentară a gripei aviare înalt patogene. Aceste informații au fost evaluate de Comisie. Pe baza acestei evaluări, este necesar ca introducerea în Uniune a transporturilor de păsări de curte, de materiale germinative provenite de la păsări de curte și de carne proaspătă provenită de la păsări de curte și vânat cu pene din zonele care fac obiectul restricțiilor stabilite de autoritățile veterinare din Regatul Unit din cauza focarelor recente de gripă aviară înalt patogenă să nu mai fie autorizată.
 (10)
 Prin urmare, este necesar ca anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 să fie modificate în consecință.
 (11)
 Având în vedere situația epidemiologică actuală din Regatul Unit în ceea ce privește gripa aviară înalt patogenă, este necesar ca modificările care trebuie aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) 2021/404 prin prezentul regulament să intre în vigoare în regim de urgență.
 (12)
 Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale,
 ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:
 Articolul 1
 Anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică în conformitate cu anexa la prezentul regulament.
 Articolul 2
 Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
 Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.
 Adoptat la Bruxelles, 8 decembrie 2021.
 Pentru Comisie
 Președintele
 Ursula VON DER LEYEN
 (1) JO L 84, 31.3.2016, p. 1.
 (2) Regulamentul delegat (UE) 2020/692 al Comisiei din 30 ianuarie 2020 de completare a Regulamentului (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește normele privind intrarea în Uniune, precum și circulația și manipularea după intrare, a transporturilor de anumite animale, de materiale germinative și de produse de origine animală (JO L 174, 3.6.2020, p. 379).
 (3) Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 al Comisiei din 24 martie 2021 de stabilire a listelor cu țările terțe, teritoriile sau zonele din acestea din care introducerea în Uniune de animale, material germinativ și produse de origine animală este autorizată în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/429 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 114, 31.3.2021, p. 1).
 ANEXĂ
 Anexele V și XIV la Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2021/404 se modifică după cum urmează:
 1.
 Anexa V se modifică după cum urmează:
 (a)
 în partea 1, în rubrica pentru Regatul Unit, următoarele rânduri pentru zonele GB-2.31, GB-2.32, GB-2.33 și GB-2.34 se adaugă după rândul pentru zona GB-2.30:
 „GB
 Regatul Unit
 GB-2.31
 Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele
 BPP
 N, P1
 24.11.2021
 Ratite de reproducție și ratite pentru producție
 BPR
 N, P1
 24.11.2021
 Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele
 SP
 N, P1
 24.11.2021
 Ratite destinate sacrificării
 SR
 N, P1
 24.11.2021
 Pui de o zi, alții decât de ratite
 DOC
 N, P1
 24.11.2021
 Pui de o zi de ratite
 DOR
 N, P1
 24.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 POU-LT20
 N, P1
 24.11.2021
 Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât de ratite
 HEP
 N, P1
 24.11.2021
 Ouă de incubație de ratite
 HER
 N, P1
 24.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 HE-LT20
 N, P1
 24.11.2021
 GB-2.32
 Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele
 BPP
 N, P1
 24.11.2021
 Ratite de reproducție și ratite pentru producție
 BPR
 N, P1
 24.11.2021
 Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele
 SP
 N, P1
 24.11.2021
 Ratite destinate sacrificării
 SR
 N, P1
 24.11.2021
 Pui de o zi, alții decât de ratite
 DOC
 N, P1
 24.11.2021
 Pui de o zi de ratite
 DOR
 N, P1
 24.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 POU-LT20
 N, P1
 24.11.2021
 Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât de ratite
 HEP
 N, P1
 24.11.2021
 Ouă de incubație de ratite
 HER
 N, P1
 24.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 HE-LT20
 N, P1
 24.11.2021
 GB-2.33
 Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele
 BPP
 N, P1
 25.11.2021
 Ratite de reproducție și ratite pentru producție
 BPR
 N, P1
 25.11.2021
 Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele
 SP
 N, P1
 25.11.2021
 Ratite destinate sacrificării
 SR
 N, P1
 25.11.2021
 Pui de o zi, alții decât de ratite
 DOC
 N, P1
 25.11.2021
 Pui de o zi de ratite
 DOR
 N, P1
 25.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 POU-LT20
 N, P1
 25.11.2021
 Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât de ratite
 HEP
 N, P1
 25.11.2021
 Ouă de incubație de ratite
 HER
 N, P1
 25.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 HE-LT20
 N, P1
 25.11.2021
 GB-2.34
 Păsări de curte de reproducție, altele decât ratitele, și păsări de curte pentru producție, altele decât ratitele
 BPP
 N, P1
 26.11.2021
 Ratite de reproducție și ratite pentru producție
 BPR
 N, P1
 26.11.2021
 Păsări de curte destinate sacrificării, altele decât ratitele
 SP
 N, P1
 26.11.2021
 Ratite destinate sacrificării
 SR
 N, P1
 26.11.2021
 Pui de o zi, alții decât de ratite
 DOC
 N, P1
 26.11.2021
 Pui de o zi de ratite
 DOR
 N, P1
 26.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 POU-LT20
 N, P1
 26.11.2021
 Ouă de incubație de păsări de curte, altele decât de ratite
 HEP
 N, P1
 26.11.2021
 Ouă de incubație de ratite
 HER
 N, P1
 26.11.2021
 Mai puțin de 20 de păsări de curte, altele decât ratitele
 HE-LT20
 N, P1
 26.11.2021”
 (b)
 în partea 2, în rubrica pentru Regatul Unit, următoarele descrieri ale zonelor GB-2.31, GB-2.32, GB-2.33 și GB-2.34 se adaugă după descrierea zonei GB-2.30:
 „Regatul Unit
 GB-2.31
 În apropiere de Leeming Bar, Hambleton, North Yorkshire, Anglia:
 Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N54.32 și W1.50 în sistemul WGS84
 GB-2.32
 În apropiere de Thirsk, Hambleton, North Yorkshire, Anglia:
 Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N54.22 și W1.44 în sistemul WGS84
 GB-2.33
 În apropiere de Barrow on Soar, Charnwood, Leicestershire, Anglia:
 Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N52.77 și W1.12 în sistemul WGS84
 GB-2.34
 În apropiere de Thirsk, Hambleton, North Yorkshire, Anglia:
 Zona cuprinsă într-un cerc cu raza de 10 km, cu centrul la intersecția coordonatelor zecimale N54.23 și W1.42 în sistemul WGS84”
 2.
 În anexa XIV, în partea 1, în rubrica pentru Regatul Unit, următoarele rânduri pentru zonele GB-2.31, GB-2.32, GB-2.33 și GB-2.34 se adaugă după rândul pentru zona GB-2.30:
 „GB
 Regatul Unit
 GB-2.31
 Carne proaspătă de păsări de curte, alta decât de ratite
 POU
 N, P1
 24.11.2021
 Carne proaspătă de ratite
 RAT
 N, P1
 24.11.2021
 Carne proaspătă de vânat cu pene
 GBM
 N, P1
 24.11.2021
 GB-2.32
 Carne proaspătă de păsări de curte, alta decât de ratite
 POU
 N, P1
 24.11.2021
 Carne proaspătă de ratite
 RAT
 N, P1
 24.11.2021
 Carne proaspătă de vânat cu pene
 GBM
 N, P1
 24.11.2021
 GB-2.33
 Carne proaspătă de păsări de curte, alta decât de ratite
 POU
 N, P1
 25.11.2021
 Carne proaspătă de ratite
 RAT
 N, P1
 25.11.2021
 Carne proaspătă de vânat cu pene
 GBM
 N, P1
 25.11.2021
 GB-2.34
 Carne proaspătă de păsări de curte, alta decât de ratite
 POU
 N, P1
 26.11.2021
 Carne proaspătă de ratite
 RAT
 N, P1
 26.11.2021
 Carne proaspătă de vânat cu pene
 GBM
 N, P1
 26.11.2021”


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 8.9.2014
 ES
 Diario Oficial de la Unión Europea
 C 303/44
 Recurso interpuesto el 24 de junio de 2014 — Österreichische Post/Comisión
 (Asunto T-463/14)
 2014/C 303/52
 Lengua de procedimiento: alemán
 Partes
 Demandante: Österreichische Post AG (Viena, Austria) (representantes: H. Schatzmann, J. Bleckmann, abogados)
 Demandada: Comisión Europea
 Pretensiones
 La parte demandante solicita al Tribunal General que:
 —
 Anule la Decisión de ejecución de la Comisión en el asunto C(2014) 2093, en la medida en que debe ser de aplicación la Directiva 2004/17/CE en relación con la adjudicación de contratos sobre los servicios postales no mencionados en el artículo 1 de la Decisión de ejecución, cuya exención ha solicitado la demandante con arreglo al artículo 30, apartado 6 de la referida Directiva.
 —
 Subsidiariamente, en el supuesto de que, a juicio del Tribunal General, no resulte admisible o posible la impugnación parcial de la Decisión, anule dicha Decisión en su totalidad.
 —
 Condene en costas a la parte demandada.
 Motivos y principales alegaciones
 En apoyo de su recurso la parte demandante sostiene que, en relación con los servicios postales no contemplados en el artículo 1, la Decisión impugnada es contraria a Derecho en virtud del artículo 263 TFUE, apartado 2, por cuanto la Comisión ha violado el Derecho de la Unión al aplicar indebidamente e interpretar erróneamente la Directiva 2004/17/CE. Al respecto, alega la demandante esencialmente que los servicios postales que presta están expuestos a una adecuada competencia directa, por lo que se cumplen los requisitos exigidos para obtener una exención según el artículo 30, apartado 1, de la Directiva 2004/17. Asimismo alega la demandante que la Comisión ha aplicado ilícitamente los criterios y métodos recogidos en el Derecho y en la jurisprudencia de la Unión en cuanto a la delimitación del mercado.
 Por lo demás, alega la demandante que la Comisión ha incumplido los requisitos sustanciales de forma en la medida en que no ha motivado suficientemente su Decisión.
 Finalmente alega la demandante que la Comisión ha violado los derechos fundamentales de índole procesal al negar a la demandante el derecho a ser oída, en cuanto no se refirió, en lo tocante al contenido, a las diferencias con las alegaciones de la demandante ni a las pruebas que ésta había presentado.


type: legislation

text:
 20.8.2016
 BG
 Официален вестник на Европейския съюз
 L 227/3
 РЕГЛАМЕНТ ЗА ИЗПЪЛНЕНИЕ (ЕС) 2016/1399 НА КОМИСИЯТА
 от 19 август 2016 година
 за установяване на стандартни стойности при внос с цел определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 ЕВРОПЕЙСКАТА КОМИСИЯ,
 като взе предвид Договора за функционирането на Европейския съюз,
 като взе предвид Регламент (ЕC) No 1308/2013 на Европейския парламент и на Съвета от 17 декември 2013 г. за установяване на обща организация на селскостопанските пазари и за отмяна на регламенти (ЕИО) No 922/72, (ЕИО) No 234/79, (ЕО) No 1037/2001 и (ЕО) No 1234/2007 (1),
 като взе предвид Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 на Комисията от 7 юни 2011 г. за определяне на подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1234/2007 на Съвета по отношение на секторите на плодовете и зеленчуците и на преработените плодове и зеленчуци (2), и по-специално член 136, параграф 1 от него,
 като има предвид, че:
 (1)
 В изпълнение на резултатите от Уругвайския кръг на многостранните търговски преговори в Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011 са посочени критериите, по които Комисията определя стандартните стойности при внос от трети държави за продуктите и периодите, посочени в приложение XVI, част A от същия регламент.
 (2)
 Стандартната стойност при внос се изчислява за всеки работен ден съгласно член 136, параграф 1 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, като се вземат под внимание променливите данни за всеки ден. В резултат на това настоящият регламент следва да влезе в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз,
 ПРИЕ НАСТОЯЩИЯ РЕГЛАМЕНТ:
 Член 1
 Стандартните стойности при внос, посочени в член 136 от Регламент за изпълнение (ЕС) No 543/2011, са определени в приложението към настоящия регламент.
 Член 2
 Настоящият регламент влиза в сила в деня на публикуването му в Официален вестник на Европейския съюз.
 Настоящият регламент е задължителен в своята цялост и се прилага пряко във всички държави членки.
 Съставено в Брюксел на 19 август 2016 година.
 За Комисията,
 от името на председателя,
 Jerzy PLEWA
 Генерален директор на генерална дирекция „Земеделие и развитие на селските райони“
 (1) ОВ L 347, 20.12.2013 г., стр. 671.
 (2) ОВ L 157, 15.6.2011 г., стр. 1.
 ПРИЛОЖЕНИЕ
 Стандартни стойности при внос за определяне на входната цена на някои плодове и зеленчуци
 (EUR/100 kg)
 Код по КН
 Код на третa държавa (1)
 Стандартна стойност при внос
 0702 00 00
 MA
 186,9
 ZZ
 186,9
 0707 00 05
 TR
 116,3
 ZZ
 116,3
 0709 93 10
 TR
 143,2
 ZZ
 143,2
 0805 50 10
 AR
 186,2
 CL
 125,1
 MA
 99,8
 TR
 154,0
 UY
 178,5
 ZA
 168,3
 ZZ
 152,0
 0806 10 10
 EG
 218,8
 TR
 137,6
 ZZ
 178,2
 0808 10 80
 AR
 115,3
 BR
 102,1
 CL
 126,6
 CN
 160,3
 NZ
 142,6
 US
 141,5
 UY
 93,8
 ZA
 93,0
 ZZ
 121,9
 0808 30 90
 AR
 93,2
 CL
 129,5
 TR
 143,3
 ZA
 115,9
 ZZ
 120,5
 0809 30 10 , 0809 30 90
 TR
 130,8
 ZZ
 130,8
 (1) Номенклатура на държавите, определена с Регламент (ЕC) No 1106/2012 на Комисията от 27 ноември 2012 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 471/2009 на Европейския парламент и на Съвета относно статистиката на Общността за външната търговия с трети страни по отношение на актуализиране на номенклатурата на държавите и териториите (ОВ L 328, 28.11.2012 г., стр. 7). Код „ZZ“ означава „с друг произход“.


type: wikipedia

text:
Žužélke ali insékti (znanstveno ime Insecta) spadajo med členonožce (Arthropoda). So nevretenčarji, ki imajo okončine in telo sestavljeno iz členov. Značilnost žuželk je združevanje členov v tri jasno določene telesne regije - glavo, oprsje in zadek. Oprsje je sestavljeno iz treh delov, iz vsakega od njih izrašča po en par nog. Praviloma jih imajo torej šest. Poleg tega imajo skoraj vse žuželke na oprsju tudi krila in so edini nevretenčarji, ki lahko letijo. Primitivni členonožci, predniki današnjih žuželk, so živeli že pred 600 milijoni let. Ti so bili prve živali, ki so prišle živet na kopno. Žuželke so poselile praktično vse dele sveta, čeprav se jih je le malo prilagodilo na življenje v morju, kjer prevladujejo raki (Crustacea). Poznamo okrog 925.000 vrst, kar je več kot polovica vseh znanih vrst živih bitij, vseh skupaj pa naj bi jih po novejših ocenah bilo med 6 in 10 milijoni. Ocenjujejo, da žuželke presegajo po številčnosti ljudi v razmerju 2×108:1, kar pomeni, da pride na enega človeka 200 milijonov žuželk.
 Z žuželkami se znanstveno ukvarja entomologija, panoga zoologije. Predpono entomo- (iz grščine : entomon – žuželka) uporabljamo tudi za druge pojme, povezane z žuželkami.
 Zgradba telesa
 So večinoma drobne živali. Njihovo velikost omejujejo oporne strukture (zunanji skelet), ki postajajo z večanjem telesa nesorazmerno težje, in neučinkovito krvožilje, ki pri večanju ni več sposobno zagotoviti dovoljšnega pritiska za dostavo hranilnih snovi do vseh celic v telesu. Najtežje znane žuželke so kobilice iz rodu Deinacrida z Nove Zelandije, ki tehtajo do 70 g, rekorder v dolžini pa je posnemalec vrste Phobaeticus chani s 357 mm telesne dolžine, ki z iztegnjenimi nogami meri preko pol metra. Najmanjša znana žuželka je osica vrste Dicopomorpha echmepterygis, ki v dolžino meri 0,139 mm.
 Zaradi izjemne raznolikosti in številčnosti žuželk obstajajo praktično za vsako opisano lastnost mnoge izjeme.
 Zunanja telesna zgradba
 Telo žuželk je izvorno členjeno na okoli 20 členov; členi med seboj niso enaki (t. i. heteronomno členjenje) in tvorijo tri jasno definirane telesne regije: glavo (šest), oprsje (trije) in zadek (enajst členov). Določeni členi so pri nekaterih skupinah zliti ali drugače razporejeni, zato je njihovo število lahko navidez drugačno. Zunanjo površino vsakega člena tvorijo štiri bolj ali manj gibljivo povezane plošče: na hrbtni strani tergum, na trebušni sternum in na vsaki strani po ena plevra. Vsaka izmed treh telesnih regij opravlja različne naloge.
 Glava
 Skelet glave tvori pri večini žuželk jasno opazno kapsulo, ki obdaja mehko tkivo v notranjosti. Tu so skoncentrirana čutila in v notranjosti živčevje, glava pa predstavlja tudi vhod v prebavni trakt. Na sprednji zgornji strani je par sestavljenih oči in par tipalnic, med njima pa pogosto še tri enostavna očesca. Usta so na spodnji strani. Obustne okončine so prehranjevanju prilagojeni prvi trije pari okončin, ki se nahajajo ob strani ust; njihova oblika je izjemno raznolika glede na prehranjevalne navade.
 Glava je pri večini žuželk grajena tako, da so usta usmerjena navzdol (hipognatna). Nekatere plenilske skupine žuželk imajo usta usmerjena naprej (prognatna glava), tiste, ki se prehranjujejo s sesanjem rastlinskih sokov (polkrilci), pa imajo usta usmerjena nazaj (opistognatna glava).
 Oprsje
 Oprsje se uporablja za premikanje, saj so na njem noge (3 pari) in pri številnih vrstah tudi krila. Grajeno je iz treh členov – predprsja (protoraksa), sredoprsja (mezotoraksa) in zaprsja (metatoraksa). Iz vsakega izrašča par nog, ki so prav tako gibljivo členjene po določenem vzorcu. Iz oprsja izrašča koksa, njej sledijo obrtec (trohanter), stegence (femur), golence (tibija), predstopalce (pretarzus) in stopalce (tarzus). Stopalce je iz enega do petih členov. Tudi oblika nog je izjemno raznolika glede na način premikanja po podlagi.
 Žuželke so edini nevretenčarji, ki lahko letijo, kar bistveno pripomore k njihovi uspešnosti. Brez kril so le vrste iz podrazreda nekrilatih žuželk (Apterygota). Ostale žuželke imajo krila, čeprav so nekatere vrste lahko drugotno brez njih. Razlog za izgubo kril je način življenja, npr. zaradi zajedavstva. Prvi par kril je na sredoprsju, zadnji pa na zaprsju. Krila so ojačena z žilami, ki so gostejše v sprednjem delu krila. Sprednji par kril je lahko včasih usnjat, lahko pa tudi spremenjen v trde pokrovke. Zadnji par kril je lahko spremenjen v par kijastih utripač ali povsem manjka.
 Zadek
 V zadku so prebavila, izločala in spolni organi. Grajen je iz 9 do 11 členov in se zaključuje s telzonom, ki ni pravi člen in je razvit le pri primitivnih skupinah ter pri embrijih. Lahko nosi par cerkov, ki imata čutilno vlogo, in pri redkih skupinah še neparni terminalni filum. Leglica je organ za odlaganje jajčec na koncu zadka pri samicah, ki lahko pri nekaterih skupinah presega dolžino telesa.
 Organski sistemi
 Dihala
 Žuželke ne dihajo skozi usta, temveč prejemajo zrak skozi majhne odprtine ob strani oprsja in zadka, imenovane dihalnice (spirakli). Te vodijo v omrežje zračnih cevk, razvejanih v žuželkinem telesu, ki jih imenujemo vzdušnice oz. traheje. Urejene so podobno kot bronhiji v človeških pljučih – na začetku so enostavne cevke, ki se nato drevesasto razvejijo, končni izrastki vodijo do posameznih celic. Občasno se razširijo v zračne vreče. Plini se večinoma izmenjujejo pasivno, ob večjih potrebah po kisiku pa lahko žuželke dodatno vzpodbudijo tok zraka z ritmičnim krčenjem zadka.
 Mnogo žuželk preživi vsaj del življenjskega kroga pod vodo (največkrat kot ličinke). V ta namen imajo lahko razvite ploščate izrastke kutikule s tanko steno, ki delujejo kot škrge.
 Krvožilje
 Žuželke nimajo ven in arterij, ki bi kri vodile po telesu. Kri obliva organe v notranjosti telesa (t. i. odprto krvožilje). Poganja jo srce, dolga cev, ki poteka vzdolž žuželkinega hrbta (dorzalno) znotraj prvih devetih členov zadka. Njegovo funkcijo dopolnjujejo aorta in pomožne utripajoče strukture v različnih delih telesa. Ob krčenju potiska kri naprej, proti glavi.
 Kri prenaša hranilne snovi, ione, hormone, ne prenaša pa kisika – to vlogo ima sistem vzdušnic. Zaradi odsotnosti hemoglobina je največkrat brezbarvna, lahko pa je rahlo zelenkasta ali rumenkasta; za ločevanje od vretenčarske krvi ji pravimo hemolimfa.
 Prebavila in izločala
 Po sredini žuželkinega telesa potekajo njena prebavila. Tu se iz hrane vsrkavajo hranila. Različni deli prebavil so lahko različno diferencirani, glede na posebnosti pri prehranjevanju posamezne vrste. V splošnem so iz treh delov – sprednjega, srednjega in zadnjega črevesa. Notranjost sprednjega in zadnjega črevesa prekriva kutikula, ki jo žuželka ob levitvi odvrže in tvori novo.
 V sprednji del se odpirajo žleze slinavke, lahko ima razširjen del (golšo) za shranjevanje hrane. Od srednjega črevesa ga loči zaklopka, ki ima lahko zobce za drobljenje trdnih delcev. V cevastem srednjem črevesu se dogaja večina prebave. T. i. peritrofična membrana ga deli v notranji in zunanji del, v vsakem so drugačni encimi za razgradnjo. Pri večini žuželk iz njega izraščajo slepi izrastki (cekumi), kjer poteka zadnja faza razgradnje hranljivih snovi in njihova absorpcija. Vloga zadnjega črevesa je izmenjava ionov za vzdrževanje ionskega ravnovesja ter izločanje odpadnih produktov prebave. Pri rastlinojedih žuželkah ga poseljujejo simbiontske bakterije, ki razgrajujejo celulozo. Za skladiščenje in pretvorbo hranilnih snovi je pri večini žuželk odgovorno maščobno telesce, grajeno pretežno iz založnih celic, ki pa ima lahko tudi vrsto drugih vlog, kot so sistemska imunost, regulacija presnove, sinteza rumenjaka za jajčeca in zavetje za simbionte. To tkivo je zlasti dejavno pred preobrazbo in med njo, ko skladišči in nato kontrolirano sprošča velike količine hranil, potrebnih za ta zahteven proces.
 Izločala – malpighijeve cevke se odpirajo v prebavno cev na meji med srednjim in zadnjim črevesom. Njihovo število sega od 2 do 250. Za razliko od sesalčjih nefronov ne delujejo po principu filtracije, temveč aktivnega izločanja. Odpadni dušik izločajo v obliki urične kisline, kar je ena od prilagoditev za varčevanje z vodo.
 Živčevje
 Žuželkino živčevje je razmeroma preprosto, ima obliko lestvičaste trebušnjače – v vsakem telesnem členu je par ganglijev, ki sta med seboj prečno povezana, vzdolžno pa s pari v sosednjih členih. Možgani so nastali z zlivanjem prvih treh parov ganglijev v glavi, preostali trije pa so zliti v t. i. podžrelni ganglij. Poleg možganov opravljajo veliko nadzornega dela tudi gangliji drugje v telesu. Vsak od njih je odgovoren za nadzor določenega dela telesa. Tako gangliji v glavi nadzorujejo obustne okončine in sprejemajo podatke od čutil, tisti v oprsju pa letalne mišice in mišice nog. V oprsju so trije pari ganglijev, v zadku pa osem, ki so lahko pri posameznih vrstah nadalje zliti ali reducirani.
 Čutila
 Prisotnost in razporeditev čutilnih organov sta odvisna od življenjskega okolja žuželk, ki narekuje njihovo uporabo oz. neuporabo.
 Oči žuželk so dveh tipov: sestavljene oči so zgrajene iz omatidijev, vsako od katerih zaznava majhen del vidnega polja. V možganih se signali vseh čutnic sestavijo v sliko. Enostavnejši tip čutila za svetlobo so očesca, posamezni organi s preprostejšo zgradbo. Mnogo žuželk ima oba tipa oči, druge pa so povsem brez njih.
 Tipalnice imajo mišice le v začetnih členkih. So lahko zelo različnih oblik, na njih pa so čutnice za tip in voh. Še posebno dobro je razvit voh. Samci pogosto ne zaznavajo drugih vonjav, lahko pa na velike razdalje zaznajo vonj, ki ga oddajajo samice. Skoraj vse žuželke imajo tipalnice.
 Izraz čutilne dlake označuje široko paleto struktur, podobnih človeškim lasem, ki imajo pri žuželkah vlogo zaznavanja kemijskih in mehanskih dražljajev. Posebej številčne so na okončinah in okoli ust.
 Razvoj
 Večina žuželk začne razvoj z jajčecem, ki ga samica odloži na ustrezno podlago, in iz katerega se po določenem času izleže mlada žuželka. Nadaljnji razvoj in rast sta tesno povezana z dejstvom, da imajo žuželke trden zunanji skelet, ki ne raste. Tako gredo vse žuželke v svojem razvoju skozi serijo levitev, kjer odvržejo premajhen telesni ovoj, pod katerim jim je predhodno zrasel nov. Po načinu razvoja ločimo dva tipa žuželk – hemimetabolne in holometabolne. Pri prvih pravkar izleglo žuželko imenujemo nimfa, razen po odsotnosti kril in spolnih organov se ne razlikuje bistveno od odrasle. Ob vsaki levitvi je nimfa večja in bolj podobna odrasli živali in ni opaznega prehoda v odraslost. Pravkar izlegla holometabolna žuželka je ličinka. Ličinke so največkrat črvaste oblike in se tudi po načinu življenja bistveno razlikujejo od odrasle oblike. Holometabolni so predstavniki skupine Endopterygota, kamor spada večina najuspešnejših vrst žuželk. Ob prehodu v odraslo fazo gre žival skozi proces popolne preobrazbe; nastopi stadij bube v katerem se zgodijo večje spremembe telesne zgradbe. Zelo znan primer popolne preobrazbe je sprememba gosenice v odraslo žival pri metuljih. Ličinka v tem stadiju navadno miruje, pogosto je buba zapredena v svilen kokon.
 Spolni sistem pri nekaterih skupinah žuželk, predvsem zajedavskih in socialnih, je lahko precej zapleten. Tako poznamo pri žuželkah pojave poliembrionije, kjer se lahko iz enega oplojenega jajčeca razvije mnogo zarodkov, več tipov partenogeneze (nespolnega razmnoževanja), haplodiploidije in druge eksotične tipe razmnoževanja. Zajedavske žuželke imajo tudi sicer največkrat posebnosti pri razvoju, kar je povezano z njihovim načinom življenja. Tako so lahko živorodne (npr. listne uši) ali imajo ekstremen spolni dimorfizem (npr. pahljačekrilci).
 Ekologija
 Na račun trdnega zunanjega skeleta, ki varuje pred neugodnimi podnebnimi razmerami, in sposobnosti letenja so se žuželke razširile po vsem svetu in poselile praktično vse habitate, razen najbolj ekstremnih. Poleg tega jim kratek generacijski čas in veliko število potomcev dajeta možnost hitrega izkoriščanja virov v okolju, hkrati pa v navezi s fleksibilnostjo telesne zgradbe na dolgi rok tudi možnost prilagajanja na nove zahteve okolja.
 Kot ostali členonožci lahko uspevajo v zelo suhih okoljih, saj jih zunanji skelet dobro varuje pred izsušitvijo. Dejavnik, ki najbolj omejuje razširjenost žuželk kot skupine, so tako nizke temperature. Žuželke so poikilotermne živali, kar pomeni, da ne morejo vzdrževati telesne temperature, potrebne za delovanje fizioloških procesov, kadar je temperatura okolice prenizka. Posamezne vrste so razvile različne prilagoditve, ki omogočajo preživetje hladnih delov leta. Najbolj razširjen je diapavza – zmanjšana metabolna aktivnost in mirovanje v teh delih leta. Nekatere vrste prezimujejo v velikih skupinah, v katerih se medsebojno grejejo (zgled za to je rjava lipovka) ali se zavlečejo med rastlinski opad, špranje v odmrlem lesu ipd. Prilagoditve se pojavljajo tudi na ravni fizioloških procesov. Znan primer so listne uši, kjer po več generacijah izpostavljenosti nizkim temperaturam preživijo osebki z encimi, tolerantnimi na mraz. Po drugi strani pa spremembe temperature, v zadnjem času predvsem zaradi globalnega segrevanja, odpirajo nove priložnosti za širjenje, ki so jih žuželke sposobne hitro izkoristiti. Tako že opažajo širjenje območja poselitve proti severu pri vrstah, kot je zelena smrdljivka, ki se zaradi odsotnosti diapavze razmnožujejo še posebej hitro.
 Seveda pa pri tako veliki in raznoliki skupini kot so žuželke, ni mogoče posploševati praktično nobenega pojava, še posebej ne interakcij z drugimi elementi okolja. Tako so med žuželkami plenilske, rastlinojede, vsejede, razkrojevalske in zajedavske vrste, ki so bodisi specialisti (prilagojeni na ozek nabor pogojev v okolju), bodisi generalisti. Razdelitev na generaliste oz. specialiste pove, v kako različnih okoljih lahko vrsta uspeva ali kako različne vrste hrane lahko izkorišča. Tako so med žuželkami taki generalisti kot je zelena smrdljivka, ki se lahko prehranjuje z rastlinami iz več kot 30 družin in je poselila praktično ves tropski ter subtropski pas, druga skrajnost pa so denimo rastlinojede ali zajedavske vrste, kot so zajedavske uši, ki so vezane na točno določeno vrsto gostitelja, brez katere ne morejo preživeti. Od okoljskih zahtev je neposredno odvisno območje razširjenosti – razširjenost vrst, ki so specializirane na ozek nabor gostiteljev, se denimo prekriva z razširjenostjo le-teh. Posebej uspešne so v zadnjem času tiste žuželke, ki so se prilagodile na prisotnost človeka in prebivajo v njegovih bivališčih (t. i. sinantropne vrste), npr. hišna muha. Tudi sicer človek s svojo aktivnostjo bistveno vpliva na pojavljanje določenih vrst žuželk v določenem okolju, med temi aktivnostmi je verjetno najpomembnejše kmetijstvo. Vzpostavitev velikih nasadov monokultur povzroči, da preživijo in se zaradi odsotnosti nekaterih omejujočih dejavnikov izredno namnožijo vrste, ki se s temi rastlinami prehranjujejo (pri čemer so za človeka škodljivci), izginejo pa ostale.
 Pomen za človeka
 Zaradi njihove številčnosti in razširjenosti je človek neločljivo povezan z žuželkami. Četudi so največkrat pozornosti deležne žuželke, ki imajo negativen vpliv na življenje ljudi, je civilizacija še vedno odvisna od »uslug« vrst, ki jih smatramo za koristne. Najbolj prepoznavne med njimi so nekatere vrste socialnih čebel, posebej tiste, ki jih človek namerno goji. Približno tretjina svetovnega pridelka hrane zraste na rastlinah, ki so jih oprašile živali, velik delež česar s svojim načrtnim zbiranjem peloda prispevajo čebele. Ljudje so sprva gojili čebele za pridelavo medu in drugih čebeljih produktov, danes pa postaja opraševanje vedno pomembnejši vidik čebelarstva, posebej v luči izginjanja čebel, ki ga opažamo v zadnjih letih. Med bolj znanimi primeri zgodovinskega vpliva žuželk je tudi trgovska pot, ki je povezala starodavno Kitajsko s preostalim svetom in je temeljila na svili, produktu gosenic sviloprejk. Žuželke s svojim pomenom za ekosistem in posredno človekov obstoj že od nekdaj navdihujejo mitologijo in umetnost. Za primer, govnače, ki simbolizirajo vlogo žuželk v procesu razkrojevanja in kroženja snovi, so imeli stari Egipčani za svete živali. Še danes so v zahodnem svetu pod vplivom starogrške umetnosti različne žuželke sinonim za določene človekove lastnosti v obliki izrekov, npr. »priden kot mravlja«.
 Negativen vpliv žuželk lahko razdelimo na štiri glavne vidike: zajedavstvo (npr. uši, zajedavske stenice, komarji), prenašanje povzročiteljev bolezni (komarji, muhe), povzročanje škode na zgradbah (termiti) in uničevanje pridelka oz. spravljene hrane (kobilice, stenice, zalubniki). Najpomembnejša od teh sta prenašanje bolezni in škoda na hrani. Ocenjujejo, da samo komarji z nalezljivimi boleznimi okužijo okoli 70 milijonov ljudi letno. Med temi je najpomembnejša malarija, ki letno povzroči smrt enega do treh milijonov ljudi. Rastlinojede žuželke imajo potencial popolnega uničenja pridelka na manj rodovitnih območjih (npr. puščavske kobilice ob rojenju v podsaharski Afriki), bistveno pa vplivajo tudi na kmetijstvo v vseh ostalih predelih sveta.
 Proti škodljivim vrstam se največkrat borimo s kemičnimi sredstvi - insekticidi, ki so toksični za žuželke, a njihova uporaba ni brez tveganja. Težava je predvsem njihova nespecifičnost, saj zastrupljajo tudi »koristne« vrste (ne nujno samo žuželk). S kopičenjem v rastlinah pridejo tudi v človeški organizem, kjer imajo lahko nepredvidljive učinke. Najbolj razvpit tak primer je DDT, pri katerem je razkritje dokazov o škodljivosti za ekosistem in konkretno človeka povzročilo buren odziv javnosti ter bilo eden od ključnih dejavnikov pri nastanku okoljevarstvenega gibanja. Alternativne metode boja proti škodljivcem so vnašanje njihovih naravnih škodljivcev, sajenje odpornejših sort rastlin, oteževanje razmnoževanja in dostopa do hrane ipd., ki jih označujemo s skupnim izrazom biološka kontrola škodljivcev.
 Taksonomija
 V poddeblu Hexapoda (šesteronožni členonožci) je nekaj skupin, kot so na primer skakači (Collembola), ki so tradicionalno obravnavane kot žuželke, sodeč po zelo specializirani zgradbi obustnega aparata in genetskih znakih pa imajo drugačene evolucijske korenine. Zato jih uvrščamo v razred Entognatha (poleg skakačev še tiponožce Protura in dvojnorepke Diplura).
 Prave žuželke iz razreda Insecta, se od ostalih členonožev razlikujejo v delu telesa, imenovanem ectognathus (spodnja čeljustnica in spodnja čeljust pripeta na glavo), ali po izpostavljenih delih obustnega aparata ter enajstih členih zadka. Zato žuželke včasih poimenujejo tudi kot Ectognatha.
 Tradicionalno delimo žuželke v grobem na dva podrazreda, nekrilate žuželke in krilate žuželke. V prvem sta dva izvorno nekrilata redova žuželk, pračeljustnice in ščetinorepke. Krilate žuželke nadalje delimo po načinu zlaganja kril in nekaterih drugih značilnostih v dve skupini, Palaeoptera ter Neoptera. V prvo skupino uvrščamo dva danes živeča redova, enodnevnice in kačje pastirje, ki zaradi načina pritrditve kril na trup le-teh ne moreta zložiti ob telesu. Vendar naj bi se po večini teorij iz ene od nižjih (že izumrlih) skupin razvili vsi predstavniki skupine Neoptera, zaradi česar je Palaeoptera parafiletska in v sodobni filogenetski klasifikaciji neustrezna skupina
 Vsi preostali redovi žuželk so združeni v skupino Neoptera. Nadaljnja klasifikacija do nivoja redov v tej skupini še ni popolnoma razdelana, največkrat pa redove združujejo po načinu preobrazbe na žuželke s popolno oz. nepopolno preobrazbo. Taksonomija žuželk se v zadnjem času hitro spreminja zaradi uporabe novih, molekularnih metod ugotavljanja sorodstva in enotne, splošno sprejete klasifikacije ni.
 Evolucija
 Najzgodnejši fosilni ostanek organizma, ki ga je možno nedvoumno uvrstiti med žuželke, so našli v skladih sedimentnih kamnin blizu vasi Rhynie na Škotskem, ki jih datirajo v zgodnji devon in so stari skoraj 400 milijonov let. Opisali so ga kot vrsto Rhyniognatha hirsti, na podlagi njegove natančne zgradbe, ki ima nekaj »modernejših« značilnosti, pa domnevajo, da so se prve žuželke pojavile že v silurju. Prve žuželke so bile podobne danes živečim nekrilatim žuželkam (pračeljustnicam in ščetinorepkam), ki veljajo za primitivne v odnosu do ostalih skupin. Obsežna radiacija taksonov se je zgodila v karbonu, vendar imamo pri razumevanju teh dogodkov težave, saj je iz zgodnjega karbona (misisipija) znanih zelo malo fosilov žuželk. Tako se uporaben fosilni zapis ponovno prične z že raznoliko favno žuželk v drugi polovici karbona (pensilvaniju).
 Žuželke so danes po kriteriju števila vrst najuspešnejši razred živali in so verjetno bile večino časa od nastanka. Izjemno raznolikost in potencial za spreminjanje jim omogoča kombinacija več značilnosti, kot so zunanji skelet, ki nudi oporo in zaščito pred elementi, ponavljanje telesnih členov, kar omogoča specializacijo posameznih členov ob ohranitvi osnovne funkcije ostalih, pojav kril ter preobrazba, ki omogoča ličinkam in odraslim živalim da zasedajo različne ekološke niše, s tem pa zmanjšajo tekmovanje za vire. Poleg tega kratek generacijski čas in veliko število potomcev poveča verjetnost za genetske spremembe (mutacije) v danem časovnem obdobju.
 To je kladogram skupin, ki v grobem prikazuje potek evolucije. Razvejitev ponazarja skupnega prednika; kjer se razveji v tri enakovredne veje, ni jasno, katera od skupin je izvornejša. Poševno so zapisane po danes uveljavljenem mnenju parafiletske skupine, ki se zaradi prepoznavnosti še vedno uporabljajo, a so po sodobni filogenetski klasifikaciji neustrezne.
 Opombe in sklici
 Viri
 Lear L. (1997). Rachel Carson: Witness for Nature. New York: Henry Hoyten.
 Zunanje povezave
 Kustodiat za nevretenčarje (entomologija) Prirodoslovnega muzeja Slovenije
 Slovensko entomološko društvo Štefana Michielija
 agrozoo.net - slike žuželk z iskanjem po barvi, ...
 Bibliografija o fosilnih žuželkah
 Book of Insect Records. Dept. of Entomology & Nematology, University of Florida
 Bugbios - insects on the web
 Žuželke na straneh earthlife.net
 Žuželke na straneh Tree of Life Web project
 Žuželke na straneh Nacionalnega prirodoslovnega muzeja ZDA.
 Členonožci
 Entomologija
 Taksoni, opisani leta 1758


text:
 11.10.2008
 LV
 Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis
 C 260/3
 Tiesas (pirmā palāta) 2008. gada 10. jūlija spriedums (Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu (Polijas Republika) lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu) — Alicja Sosnowska/Dyrektor Izby Skarbowej we Wrocławiu Ośrodek Zamiejscowy w Wałbrzychu
 (Lieta C-25/07) (1)
 (PVN - Direktīva 67/227/EEK un 77/388/EEK - Valsts tiesību akti, kuros ir noteikti pārmaksātā PVN atmaksāšanas noteikumi - Nodokļu neitralitātes un samērīguma principi - Īpaši noteikumi, kas paredz atkāpes)
 (2008/C 260/04)
 Tiesvedības valoda — poļu
 Iesniedzējtiesa
 Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu
 Lietas dalībnieki pamata procesā
 Prasītāja: Alicja Sosnowska
 Atbildētājs: Dyrektor Izby Skarbowej we Wrocławiu Ośrodek Zamiejscowy w Wałbrzychu
 Priekšmets
 Lūgums sniegt prejudiciālu nolēmumu — Wojewódzki Sąd Administracyjny we Wrocławiu — EKL 5. panta trešās daļas, 2. panta Padomes 1967. gada 11. aprīļa Direktīvā 67/227/EEK par dalībvalstu tiesību aktu par apgrozījuma nodokļiem saskaņošanu (OV 71, 1301. lpp.), kā arī 18. panta 4. punkta un 27. panta 1. punkta Padomes 1977. gada 17. maija Sestajā direktīvā 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze (OV L 145, 1. lpp.), interpretācija — Valsts tiesiskais regulējums apgrozījuma nodokļa jomā, kurā attiecībā uz pārpalikuma atmaksas termiņu ir paredzēta nelabvēlīgāka kārtība tiem nodokļu maksātajiem, kas ar nodokli apliekamo darbību veikšanu ir uzsākuši nesen un ir reģistrēti kā nodokļu maksātāji, kas veic piegādes Kopienas iekšienē — Nodokļu neitralitātes un samērīguma principi
 Rezolutīvā daļa:
 1)
 Padomes 1977. gada 17. maija Direktīvas 77/388/EEK par to, kā saskaņojami dalībvalstu tiesību akti par apgrozījuma nodokļiem — Kopēja pievienotās vērtības nodokļu sistēma: vienota aprēķinu bāze, kas ir grozīta ar Padomes 2005. gada 12. decembra Direktīvu 2005/92/EK, 18. panta 4. punktam un samērīguma principam ir pretrunā tāds valsts tiesiskais regulējums, kāds ir aplūkots pamata prāvā, kurš, lai ļautu izdarīt pārbaudes, kas nepieciešamas, lai novērstu krāpšanu nodokļu jomā vai to apiešanu, pagarina no 60 līdz 180 dienām, sākot no brīža, kad nodokļa maksātājs iesniedz PVN deklarāciju, termiņu, kas ir valsts nodokļu administrācijas rīcībā, lai atmaksātu kādai nodokļu maksātāju kategorijai pārmaksāto PVN, ja vien tie nav iemaksājuši nodrošinājumu PLN 250 000 apmērā;
 2)
 tādas tiesību normas, kādas ir aplūkotas pamata prāvā, nav “īpaši pasākumi, lai atkāptos [no Sestās PVN direktīvas noteikumiem]” nolūkā novērst noteiktu veida krāpšanu nodokļu jomā un to apiešanu, Sestās PVN direktīvas 27. panta 1. punkta nozīmē.
 (1) OV C 69, 24.3.2008.