type: wikipedia

text:
Vuosi 1968 oli karkausvuosi, joka alkoi maanantaista.
 Tapahtumia
 tammikuu
 1. tammikuuta – Harjavallan kunta muutettiin kauppalaksi ja Kuusjärven kunta Outokummun kauppalaksi. Kakskerran kunta liitettiin Turun kaupunkiin.
 2. tammikuuta – Kirurgi Christiaan Barnardin johtama lääkäriryhmä teki toisen onnistuneen sydänsiirron Kapkaupungissa. Potilas oli 58-vuotias hammaslääkäri Philip Blaiberg.
 5. tammikuuta – Alexander Dubček valittiin Tšekkoslovakian kommunistipuolueen johtoon, Prahan kevät alkoi.
 15. tammikuuta – Suomessa järjestettyjen presidentinvaalien valitsijamiesvaalien ensimmäinen päivä.
 17. tammikuuta – Säveltäjä Joonas Kokkonen sai Pohjoismaiden neuvoston musiikkipalkinnon.
 21. tammikuuta – Yhdysvaltain ilmavoimien B-52-pommikone putosi Thulen lentotukikohdan lähelle Grönlannissa neljän vetypommin kuormassa.
 21. tammikuuta – 31 pohjoiskorealaisen kommandon ryhmä yritti salamurhata Korean tasavallan presidentin Park Chung-heen Soulissa.
 23. tammikuuta – Pohjois-Korea kaappasi yhdysvaltalaisen sota-aluksen USS Pueblon.
 25. tammikuuta – Israelin sukellusvene Dakar upposi Välimerellä, 69 ihmistä sai surmansa.
 27. tammikuuta – Ranskalainen sukellusvene upposi Välimerellä, 52 hukkui.
 30. tammikuuta – Vietnamin sota: Tet-offensiivi alkoi Vietkongin yllätyshyökkäyksellä.
 31. tammikuuta – Naurun presidentti Hammer DeRoburt julisti maan itsenäiseksi Australiasta.
 helmikuu
 3. helmikuuta – Tanskan prinsessa Benedikte ja saksalainen Wittgenstein-Berleburgin prinssi Richard vihittiin avioliittoon.
 3. helmikuuta – Tulivuorijärveksi luullusta Lappajärvestä julkaistaan tiedeartikkeli Nature -lehdessä, jossa todistetaan järvi törmäyskraatteriksi.
 4. helmikuuta – Pispalan kirkko Tampereella tuhoutui tulipalossa.
 6. helmikuuta – Kymmenennet talviolympialaiset alkoivat Grenoblessa.
 7. helmikuuta – Itävalta poisti kuolemanrangaistuksen lainsäädännöstään.
 8. helmikuuta – Boeing 747:n ensilento.
 11. helmikuuta – Israelin ja Jordanian rajaselkkaus.
 15. helmikuuta – Presidentti Urho Kekkonen valittiin kolmannelle virkakaudelleen.
 21. helmikuuta – Postipankin pääjohtaja Teuvo Aura nimitettiin Helsingin kaupunginjohtajaksi.
 21. helmikuuta – Ruotsin opetusministeri Olof Palme osallistui Vietnam-mielenosoitukseen Tukholmassa ja piti puheen sotaa vastaan.
 25. helmikuuta – Arkkipiispa Makarios III valittiin Kyproksen presidentiksi.
 maaliskuu
 1. maaliskuuta – Juutalainen maailmankongressi syytti Saksan liittopresidentti Heinrich Lübkeä osallistumisesta natsien keskitysleirien rakentamiseen 1930- ja 1940-luvuilla. Lübke torjui syytökset.
 1. maaliskuuta – Presidentti Urho Kekkonen antoi eduskunnassa juhlallisen vakuutuksen kolmannen virkakautensa aluksi.
 7. maaliskuuta – Vietnamin sota: ensimmäinen Saigonin taistelu alkoi.
 8. maaliskuuta – Yhdysvallat kutsui Tukholman-suurlähettiläänsä kotiin vastalauseena Ruotsin omaksumalle asenteelle Vietnamin sotaa kohtaan.
 12. maaliskuuta – Mauritius itsenäistyi.
 16. maaliskuuta – Vietnamin sota: My Lain verilöyly.
 19. maaliskuuta – Korkein oikeus piti voimassa kirjailija Hannu Salaman ja Otavan hovioikeudessa jumalanpilkasta saamat tuomiot, mutta alensi maksettavaksi määrättyjä korvauksia.
 19. maaliskuuta – Norjan kruununprinssi Harald ja neiti Sonja Haraldsen kihlautuivat.
 22. maaliskuuta – Tohtori Mauno Koivisto muodosti ensimmäisen hallituksensa.
 22. maaliskuuta – Eduskunnan puhemieheksi valittiin Keskustapuolueen V. J. Sukselainen ja toiseksi varapuhemieheksi SKDL:n Leo Suonpää heidän edeltäjiensä Johannes Virolaisen ja Paavo Aition siirryttyä ministereiksi. Ensimmäinen varapuhemies, SDP:n Veikko Kokkola jatkoi tehtävässään.
 27. maaliskuuta – kosmonautti Juri Gagarin menehtyy lento-onnettomuudessa lähellä Moskovaa.
 31. maaliskuuta – Yhdysvaltain presidentti Lyndon B. Johnson ilmoitti, ettei hän pyri toiselle kaudelle.
 31. maaliskuuta – Romanian pääministeri Ion Gheorghe Maurer ja ulkoministeri Corneliu Manescu saapuivat viralliselle vierailulle Suomeen.
 huhtikuu
 2. huhtikuuta – Stanley Kubrickin tieteiselokuvan 2001: Avaruusseikkailu ensi-ilta oli Yhdysvalloissa.
 4. huhtikuuta – Martin Luther King murhattiin Memphisissä Tennesseessä.
 5. huhtikuuta – Britannian kuninkaallisisten ilmavoimien kapteeni Alan Pollock lensi Hawker Hunter -hävittäjäkoneella kolmasti Westminsterin palatsin ympäri ja kerran Tower Bridgen ali luvattomassa lentonäytöksessä ja joutui laskeuduttuaan pidätetyksi. Pollock oli pettynyt siihen, ettei ilmavoimien 50-vuotisjuhlapäiväksi ollut järjestetty virallisia lentonäytöksiä.
 6. huhtikuuta – Eurovision laulukilpailu järjestettiin Lontoossa, Iso-Britanniassa. Espanjan edustaja Massiel voitti kappaleella ”La, la, la”.
 7. huhtikuuta – Kilpa-ajaja Jim Clark kuoli Formula 2 -kisassa Saksan Hockenheimissa.
 9. huhtikuuta – Valtiovarainministeriön budjettipäällikkö Heikki Tuominen nimitettiin Postisäästöpankin pääjohtajaksi.
 11. huhtikuuta – Saksassa vasemmistolaiset opiskelijat saartoivat Springer Pressin päämajan Berliinissä. Moni opiskelija pidätettiin, muun muassa Ulrike Meinhof. Opiskelijajohtaja Rudi Dutschke haavoittui vakavasti mellakan aikana sattuneessa ampumavälikohtauksessa.
 18. huhtikuuta – Vuonna 1831 valmistunut London Bridge-silta myytiin amerikkalaiselle öljyalan yrittäjälle Robert P. McCullochille. Tämä siirrätti sillan kivet Arizonaan, Lake Havasu Cityyn, jossa niistä rakennettiin entisen London Bridgen näköinen, vuonna 1971 valmistunut silta.
 19. huhtikuuta – Uudistetun Saimaan kanavan täyttö vedellä aloitettiin. Myös kanavan koekäyttö alkoi huhtikuun aikana.
 20. huhtikuuta – Konservatiivipuoluetta edustanut Englannin parlamentin jäsen Enoch Powell piti maahanmuuttoa arvostelleen Rivers of Blood -puheensa.
 20. huhtikuuta – Pierre Trudeausta tuli Kanadan uusi pääministeri.
 23. huhtikuuta – Neuvostoliiton Suomen-suurlähettiläs Andrei Kovaljov ei pitänyt antamassaan lausunnossa Suomen ja Neuvostoliiton välisen ystävyyden kannalta miellyttävänä, että Karjala-oluen etiketissä on Karjalan vaakuna. Repliikki herätti Suomessa vilkkaan keskustelun, ja Karjala-oluen myynti kasvoi räjähdysmäisesti.
 30. huhtikuuta – Neuvostoliitto hyökkäsi rajusti Romanian pääministeri Ion Gheorghe Maureria ja ulkoministeri Corneliu Manescua vastaan sanoen heidän osoittaneen kunnioitusta ”natsien liittolaisille”. Tämä johtui siitä, että Maurer ja Manescu olivat Suomen-vierailunsa aikana laskeneet kukkatervehdyksen marsalkka Mannerheimin haudalle Helsingin Hietaniemessä.
 toukokuu
 4. toukokuuta – Pariisissa alkoivat 1960-luvun opiskelijaliikkeen rajuimmat mellakat ylioppilaiden vaatiessa yliopistojen hallinnon uudistamista. Työläiset alkoivat tukea opiskelijoita lakoin.
 5. toukokuuta – Professori Pekka Tarjanne valittiin Liberaalisen Kansanpuolueen puheenjohtajaksi.
 10. toukokuuta – Oikeuskansleri Jaakko Enäjärven tekemästä selvityksestä ilmeni, että eduskunnan taloudenhoitajana vuodesta 1940 lähtien toiminut varatuomari Björn Feiring oli vuosina 1944–1947 osittain ja siitä lähtien kokonaan jättänyt suorittamatta valtiolle kansanedustajien palkkojen ennakonpidätykset ja eräät muut maksut. Kassavajauksen suuruudeksi todettiin yli 16 miljoonaa markkaa ja suurin osa näistä rahoista löytyi käteisenä eduskunnan kassaholvista. Tästä huolimatta eduskunnan tilintarkastajat olivat vuosittain hyväksyneet tilit. SMP:n puheenjohtaja Veikko Vennamo vaati tapauksen vuoksi Feiringin, eduskunnan tilintarkastajien ja eduskunnan pääsihteerin Olavi Salervon asettamista syytteeseen.
 14. toukokuuta – SKDL:n kansanedustaja Pekka Silander kuoli. Hänen tilalleen eduskuntaan tuli asentaja Ensio Laine.
 21. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi peruskoulun puitelain. Laki tuli voimaan elokuun alusta 1970.
 22. toukokuuta – Ydinkäyttöinen sukellusvene USS Scorpion upposi 99 miehistön jäsenen kanssa 650 km Azoreilta.
 25. toukokuuta – Åbo Akademi vietti 50-vuotisjuhlansa.
 26. toukokuuta – Islanti siirtyi oikeanpuoleiseen liikenteeseen.
 28. toukokuuta – Eduskunta hyväksyi vuoden 1969 alussa voimaan tulleen keskiolutlain äänin 137–33.
 29. toukokuuta – Presidentti Antonín Novotný ja kuusi muuta vanhoillisen linjan kannattajaa erotettiin Tšekkoslovakian kommunistipuolueesta.
 30. toukokuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle hajotti Kansalliskokouksen opiskelijaliikkeen levottomuuksien ja laajalle levinneiden lakkojen vuoksi ja määräsi uudet vaalit pidettäviksi 23. kesäkuuta.
 kesäkuu
 1. kesäkuuta – Ydinsulkusopimus avattiin YK:ssa allekirjoituksille. Ensimmäisenä sen allekirjoitti Irlanti ja nykyisin vain neljä maata ei ole allekirjoittanut sitä.
 4. kesäkuuta – Suomen puolustusvoimat vietti 50-vuotisjuhlaansa.
 5. kesäkuuta – Presidenttiehdokas Robert F. Kennedyä ammuttiin Los Angelesissa. Hän kuoli seuraavana päivänä.
 15. kesäkuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle armahti vuonna 1962 elinkautiseen vankeuteen tuomitut äärioikeistolaisen OAS-järjestön johtajat.
 25. kesäkuuta – Tšekkoslovakian kansalliskokous hyväksyi lain, jonka nojalla palautettiin vuoden 1948 jälkeen poliittisista syistä tuomittujen kunnia.
 27. kesäkuuta – Yleisradion hallintoneuvosto tuomitsi väkivaltaisten ohjelmien esittämisen televisiossa.
 29. kesäkuuta – Paavi Paavali VI tuomitsi syntyvyydensäännöstelyn. Paavin lausuntoa arvosteltiin voimakkaasti eri puolilla maailmaa.
 30. kesäkuuta – Historiantutkija, filosofian tohtori Kristján Eldjárn valittiin Islannin presidentiksi.
 heinäkuu
 2. heinäkuuta – Biafran oloja tutkinut komitea totesi raportissaan 400 000 lapsen olevan kuolemassa nälkään Biafrassa 60 lähimmän vuorokauden aikana. Biafraan oli jo tällöin lähetetty aineellista apua, mutta tarvikkeita ei ollut saatu turvallisesti perille.
 4. heinäkuuta – Biafra ilmoitti kieltäytyvänsä Ison-Britannian tarjoamasta avusta niin kauan kuin Britannia toimittaa aseita Nigerian hallitukselle.
 4. heinäkuuta – Tanskaan adoptoitu Jari-poika, josta oli paljon kirjoitettu pohjoismaisessa lehdistössä, luovutettiin Suomeen.
 14. heinäkuuta – Ensimmäiset Sulkavan Suursoudut järjestettiin Sulkavan Hakovirralla.
 17. heinäkuuta – Saddam Husseinista tuli Irakin vallankumousneuvoston varapuhemies vallankaappauksen jälkeen.
 12. heinäkuuta – Sambian presidentti Kenneth Kaunda saapui valtiovierailulle Suomeen ensimmäisenä Päiväntasaajan eteläpuolisen valtion päämiehenä.
 25. heinäkuuta – Paavi Paavali VI julkaisi ”Humanae Evitae” -kiertokirjeen, jossa otetaan kielteinen kanta keinotekoiseen syntyvyyden säännöstelyyn.
 31. heinäkuuta – Ranska ilmoitti tukevansa Biafran itsenäisyystaistelua.
 elokuu
 2. elokuuta – Suomen vanhin puukirkko, 1600-luvulla rakennettu Hailuodon kirkko, tuhoutui salaman sytyttämässä tulipalossa.
 3. elokuuta – Vehmassalmen tanssilavalla Vehmaalla sattui Danny-shown yhteydessä räjähdysonnettomuus, jossa loukkaantui useita ihmisiä.
 5. elokuuta – Saimaan kanava vihittiin uudelleen käyttöön.
 9. elokuuta – Presidentti Urho Kekkonen armahti kirjailija Hannu Salaman tälle jumalanpilkan takia langetetusta ehdollisesta vankeustuomiosta ja korvauksista. Presidentti teki ratkaisunsa vastoin korkeimman oikeuden kantaa.
 9. elokuuta – Rhodesian korkein oikeus tuomitsi 32 mustaihoista kuolemaan aseiden luvattomasta maahantuonnista sekä järjestyksen ja turvallisuuden vaarantamisesta.
 19. elokuuta – Kyproksen presidentti, arkkipiispa Makarios III saapui vierailulle Suomeen.
 21. elokuuta – 200 000 Varsovan liiton sotilasta ja 5 000 panssarivaunua miehittivät Tšekkoslovakian ja päättivät ”Prahan kevään”.
 22. elokuuta − Suomen Kommunistinen Puolue päätti peruuttaa 50-vuotisjuhlansa Tšekkoslovakian tapahtumien vuoksi. Puheenjohtaja Aarne Saarinen ilmoitti SKP:n tuomitsevan miehityksen.
 23. elokuuta – YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen äänin 10–2.
 24. elokuuta – Ranska suoritti vetypommikokeen (Canopus) viidentenä valtiona maailmassa.
 25. elokuuta – Jugoslavia ja Romania solmivat keskinäisen sotilaallisen avunantosopimuksen mahdollisen miehityksen varalta.
 29. elokuuta – Norjan kruununprinssi Harald avioitui Sonja Haraldsenin kanssa.
 29. elokuuta – Yhdysvaltain demokraattinen puolue valitsi presidenttiehdokkaakseen senaattori Hubert Humphreyn ja varapresidenttiehdokkaaksi senaattori Edmund Muskien.
 syyskuu
 6. syyskuuta – Swazimaa itsenäistyi.
 9. syyskuuta – Ranskan presidentti Charles de Gaulle tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen.
 12. syyskuuta – Albania tuomitsi Tšekkoslovakian miehityksen ja erosi Varsovan liitosta.
 12. syyskuuta – Helsingissä allekirjoitettiin Uuteenkaupunkiin sijoittuvan Saab-Valmet-henkilöautotehtaan perustamissopimus.
 15. syyskuuta – Ruotsin valtiopäivävaaleissa sosiaalidemokraatit saivat enemmistön (50,12 %) äänistä.
 22. syyskuuta – Siperiassa ja Kiinassa sattui täydellinen auringonpimennys. Suomessa pimennys näkyi osittaisena.
 27. syyskuuta – Ranska esti jälleen Ison-Britannian pääsyn Euroopan talousyhteisön jäseneksi.
 29. syyskuuta – Kansanäänestys Kreikassa antoi sotilasjuntalle lisää valtaa.
 lokakuu
 2. lokakuuta – Opiskelijamielenosoitus päättyi verilöylyyn La Plaza de las Tres Culturasilla Méxicossa.
 3. lokakuuta – Kenraali Juan Velasco Alvaradon Perussa johtama sotilasvallankaappaus poisti presidentti Fernando Belaúnde Terryn vallasta.
 6. lokakuuta – kunnallisvaalit alkoivat Suomessa. Leimallisin piirre oli äänioikeutettujen ja vaaleissa valittujen keski-iän selvä aleneminen suurten ikäluokkien saatua äänioikeuden ja vaalikelpoisuuden.
 7. lokakuuta – Neuvostoliiton pääministeri Aleksei Kosygin saapui kolmen päivän vierailulle Suomeen. Presidentti Urho Kekkonen ja Kosygin siirtyivät Hiittisten saaristoon kalastamaan ja neuvottelemaan. Kosyginin vierailu herätti huomiota läntisen Euroopan lehdistössä; eräät lehdet kirjoittivat Tšekkoslovakian miehitykseen viitaten jopa neuvostojoukkojen mahdollisesta siirrosta Suomeen.
 11. lokakuuta – Sotilasvallankaappaus Panamassa eversti Omar Torrijos Herreran johdolla.
 11. lokakuuta – NASAn Apollo 7, ensimmäinen miehitetty Apollo-lento, laukaistiin matkaan.
 12. lokakuuta – Espanjalle kuulunut Päiväntasaajan Guinea itsenäistyi.
 12. lokakuuta – Kesäolympialaiset alkoivat Méxicossa.
 15. lokakuuta – Kiina ilmoitti, että Kiinan kansantasavallan presidentti Liu Shaoqilta oli riistetty kaikki hänen viralliset tehtävänsä kommunistipuolueessa, mikä merkitsi Mao Zedongin voittoa Liun ja Maon valtataistelussa. Tämän jälkeen Liu katosi julkisuudesta.
 19. lokakuuta – Pohjoismaiden pääministerit sopivat kokouksessaan Oslossa yhteispohjoismaisen talousalueen luomiseen tähtäävän Nordek-hankkeen aikataulusta.
 20. lokakuuta – Aristoteles Onassis ja Jacqueline Kennedy avioituivat Skorpióksen saarella.
 28. lokakuuta – Tšekkoslovakia juhli 50-vuotista itsenäisyyttään. Juhlien aikana puhkesi voimakkaita Neuvostoliiton vastaisia mielenosoituksia.
 marraskuu
 1. marraskuuta – Presidentti Liu Shaoqi erotettiin Kiinan kommunistipuolueesta.
 1. marraskuuta – Suomi, Espanja, Kolumbia, Nepal ja Sambia valittiin YK:n turvallisuusneuvoston jäseniksi kaudelle 1969–1970.
 5. marraskuuta – Yhdysvaltain presidentinvaaleissa republikaanipuolueen Richard Nixon voitti niukasti varapresidentti Hubert Humphreyn ja riippumattoman ehdokkaan George Wallacen.
 19. marraskuuta – Armeija kaappasi vallan Malissa Afrikassa.
 19. marraskuuta – YK:n yleiskokous torjui Kiinan kansantasavallan jäsenyyden YK:ssa äänin 58–44. Äänestyksestä pidättyi 23 jäsenmaata.
 25. marraskuuta – ”Vanhan valtaus” Helsingissä.
 26. marraskuuta – Helsingin yliopiston ylioppilaskunta vietti satavuotisjuhliaan.
 28. marraskuuta – Matkustajalaivat Ilmatar ja Botnia törmäsivät Långnäsin sataman edustalla Ahvenanmaalla, jolloin kuusi henkilöä kuoli. Onnettomuushetkellä oli sakea sumu.
 joulukuu
 9. joulukuuta – Douglas Engelbart esitteli oN-Line Systemiä San Franciscossa "Kaikkien demojen äidiksi" () nimetyssä demonstraatiossa. Mullistava esittely sisälsi useita konsepteja kuten tietokonehiiren ja graafisen käyttöliittymän.
 10. joulukuuta – Julkisen sanan neuvoston perustamissopimus allekirjoitettiin Helsingissä.
 16. joulukuuta – Eduskunta hyväksyi puoluelain ja Suomen liittymisen OECD:n jäseneksi. Äänestysluvut olivat 122–53 ja 126–38.
 20. joulukuuta – Zodiac Killer -sarjamurhaaja teki ensimmäiset vahvistetut henkirikoksensa surmaamalla David Arthur Faradayn ja Betty Lou Jensenin.
 21. joulukuuta – Apollo 8 laukaistiin avaruuteen, ja se kiersi ensimmäisenä avaruusaluksena Kuun.
 26. joulukuuta – Israelilainen matkustajakone joutui arabiterroristien hyökkäyksen kohteeksi Ateenassa Kreikassa. Israelin ilmavoimat tuhosi kostoksi 13 libanonilaista matkustajakonetta Beirutissa kaksi päivää myöhemmin. Israel luonnehti kostoiskua varoitukseksi arabimaille. YK:n turvallisuusneuvosto tuomitsi Israelin tekemän iskun 31. joulukuuta.
 Tuntematon päivämäärä
 Tyypin H3N2 influenssa levisi pandemiaksi, joka tunnetaan nimellä hongkongilainen.
 Syntyneitä
 tammikuu–maaliskuu
 1. tammikuuta – Davor Šuker, kroatialainen jalkapalloilija
 2. tammikuuta – Cuba Gooding, yhdysvaltalainen Oscar-palkittu näyttelijä
 5. tammikuuta – Andrzej Gołota (”Andrew Golota”), puolalainen nyrkkeilijä
 9. tammikuuta – Jouni Raitio, suomalainen laulaja, Tangokuningas 1990
 11. tammikuuta – Benjamin List, vuoden 2021 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen kemisti
 11. tammikuuta – Mathias Rust, saksalainen harrastelentäjä, laskeutui Moskovaan toukokuussa 1987
 13. tammikuuta – Gianni Morbidelli, italialainen Formula 1 -kuljettaja
 14. tammikuuta – Veikka Gustafsson, suomalainen vuorikiipeilijä, lehdenkustantaja ja kolumnisti
 14. tammikuuta – James Todd Smith (”LL Cool J”), yhdysvaltalainen rap-muusikko ja näyttelijä
 17. tammikuuta – Svetlana Masterkova, venäläinen juoksija (olympiavoittaja)
 17. tammikuuta – Antonio Molero, espanjalainen näyttelijä (Perhelääkäri, Serranon perhe)
 22. tammikuuta – Franka Dietzsch, saksalainen kiekonheittäjä (olympiavoittaja)
 22. tammikuuta – Jukka-Pekka Seppo, suomalainen jääkiekkoilija
 23. tammikuuta – Petr Korda, tšekkiläinen tennispelaaja
 24. tammikuuta – Michael Kiske, saksalainen laulaja (Helloween)
 24. tammikuuta – Mary Lou Retton, yhdysvaltalainen telinevoimistelija (olympiavoittaja)
 26. tammikuuta – Eero Aho, suomalainen näyttelijä
 27. tammikuuta – Mike Patton, yhdysvaltalainen laulaja (Faith No More)
 28. tammikuuta – Sarah McLachlan, kanadalainen laulaja ja lauluntekijä
 30. tammikuuta – Susanna Mikkonen, suomalainen näyttelijä
 30. tammikuuta – Felipe VI, Espanjan kuningas
 1. helmikuuta – Lisa Marie Presley, yhdysvaltalainen laulaja ja näyttelijä
 1. helmikuuta – Mark Recchi, kanadalainen jääkiekkoilija
 1. helmikuuta – Hannes Trinkl, itävaltalainen alppihiihtäjä
 2. helmikuuta – Espen Bredesen, norjalainen mäkihyppääjä (olympiavoittaja)
 3. helmikuuta – Mary Onyali, nigerialainen pikajuoksija
 5. helmikuuta – Marcus Grönholm (”Bosse”), suomalainen kilpa-autoilija (maailmanmestari)
 7. helmikuuta – Peter Bondra, slovakialainen jääkiekkoilija
 8. helmikuuta – Gary Coleman, yhdysvaltalainen näyttelijä (k. 2010)
 9. helmikuuta – Janne Virtanen, suomalainen jääkiekkoilija
 11. helmikuuta – Lavinia Agache, romanialainen telinevoimistelun olympiavoittaja
 12. helmikuuta – Josh Brolin, yhdysvaltalainen näyttelijä
 13. helmikuuta – Kelly Hu, yhdysvaltalainen näyttelijä ja malli
 18. helmikuuta – Molly Ringwald
 22. helmikuuta – Jeri Ryan, yhdysvaltalainen näyttelijä
 25. helmikuuta – Evrikidi Theokleous, kyproslainen rock-, pop- ja laikó-laulaja
 26. helmikuuta – Harri Ahola, suomalainen jääkiekkovalmentaja
 27. helmikuuta – Ståle Solbakken, norjalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 29. helmikuuta – Pete Fenson, yhdysvaltalainen curling-pelaaja
 2. maaliskuuta – Daniel Craig, brittiläinen näyttelijä
 3. maaliskuuta – Brian Leetch, yhdysvaltalainen jääkiekkoilija
 4. maaliskuuta – Patricia Jude Frances ”Patsy” Kensit, brittiläinen malli ja näyttelijä
 15. maaliskuuta – Sabrina Salerno, italialainen laulaja, musiikkituottaja, malli ja näyttelijä
 15. maaliskuuta – John Tardy, yhdysvaltalainen laulaja
 16. maaliskuuta – David MacMillan, vuoden 2021 Nobelin kemianpalkinnon saanut skotlantilainen kemisti
 21. maaliskuuta – Greg Ellis, englantilainen näyttelijä
 22. maaliskuuta – Øystein Aarseth (”Euronymous”), norjalainen kitaristi (Mayhem) (k. 1993)
 23. maaliskuuta – Damon Albarn, englantilainen muusikko (Blur)
 26. maaliskuuta – James Iha, yhdysvaltalainen kitaristi (The Smashing Pumpkins)
 29. maaliskuuta – Lucille Frances Ryan (”Lucy Lawless”), uusiseelantilainen näyttelijä ja laulaja
 30. maaliskuuta – Céline Dion, kanadalainen laulaja
 30. maaliskuuta – Markus Lång, suomalainen musiikintutkija
 31. maaliskuuta – Kimmo Kinnunen, suomalainen keihäänheittäjä (maailmanmestari)
 31. maaliskuuta – Tyruss Himes (”Big Syke”), yhdysvaltalainen rap-artisti (k. 2016)
 huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Alexander Stubb, suomalainen poliitikko, Suomen pääministeri 2014–2015
 3. huhtikuuta – Sebastian Philip Bierk, kanadalainen laulaja ("Skid Row")
 4. huhtikuuta - Sari Seppälä, suomalainen radiojuontaja (k. 2019)
 6. huhtikuuta – Moira Kelly
 8. huhtikuuta – Patricia Arquette, yhdysvaltalainen näyttelijä
 9. huhtikuuta – Janne Ojanen, suomalainen jääkiekkoilija
 12. huhtikuuta – Adam Graves, kanadalainen jääkiekkoilija
 12. huhtikuuta – Leena Meri, suomalainen Perussuomalaisten kansanedustaja
 13. huhtikuuta – Jørn Stubberud, norjalainen basisti
 16. huhtikuuta – Vickie Guerrero, yhdysvaltalainen show-painija (WWE Raw:n toimitusjohtaja)
 17. huhtikuuta – Adam McKay, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja, tuottaja, käsikirjoittaja, koomikko ja näyttelijä
 19. huhtikuuta – Ashley Tyler Ciminella (”Ashley Judd”), yhdysvaltalainen näyttelijä
 20. huhtikuuta – Anne Kalmari, suomalainen Keskustan kansanedustaja
 20. huhtikuuta – Jens Weidmann, saksalainen ekonomisti
 21. huhtikuuta – Richard Igbineghu (”Richard Bango”), nigerialainen nyrkkeilijä
 23. huhtikuuta – Timothy McVeigh, yhdysvaltalainen terroristi (k. 2001)
 26. huhtikuuta – Maarit Feldt-Ranta, suomalainen poliitikko (k. 2019)
 26. huhtikuuta – Antti J. Jokinen, suomalainen musiikkivideo- ja elokuvaohjaaja
 29. huhtikuuta – Marko Junnilainen (”Bablo”), suomalainen iskelmä- ja rocklaulaja
 1. toukokuuta – Oliver Bierhoff, saksalainen jalkapalloilija
 1. toukokuuta – Taina Myllyharju, suomalainen museonjohtaja
 7. toukokuuta – Nora Louise Kuzma (”Traci Lords”), yhdysvaltalainen näyttelijä
 9. toukokuuta – Jyri Komulainen, suomalainen teologi, uskonnontutkija ja kirjailija
 9. toukokuuta – Marie-José Pérec, ranskalainen yleisurheilija (olympiavoittaja)
 11. toukokuuta – Katri Komi, Suomen keskustan kansanedustaja 1999–2015
 12. toukokuuta – Anthony Frank Hawk (”Tony Hawk”), yhdysvaltalainen rullalautailija
 13. toukokuuta – Maria Sid, suomalainen näyttelijä
 15. toukokuuta – Aubin-Thierry Goporo, keskiafrikkalaissyntyinen koripalloilija ja koripallovalmentaja
 15. toukokuuta – Cecilia Malmström, ruotsalainen poliitikko
 15. toukokuuta – Seth Putnam, yhdysvaltalainen muusikko ("Anal Cunt")
 18. toukokuuta – Thomas Sykora, itävaltalainen alppihiihtäjä
 19. toukokuuta – Rodrigo González, saksalainen rock-muusikko ("Die Ärzte")
 19. toukokuuta – Theo de Raadt, kanadalainen ohjelmistosuunnittelija (OpenBSD)
 20. toukokuuta – Timothy Olyphant, yhdysvaltalainen näyttelijä
 20. toukokuuta – Pekka Pouta, suomalainen meteorologi
 26. toukokuuta – Frederik, Tanskan kruununprinssi
 28. toukokuuta – Kylie Minogue, australialainen näyttelijä ja laulaja
 29. toukokuuta – Janne Immonen, suomalainen maastohiihtäjä
 1. kesäkuuta – Jason Donovan, australialainen näyttelijä ja poplaulaja
 2. kesäkuuta – Flemming Andersen, tanskalainen sarjakuvapiirtäjä ja -käsikirjoittaja
 2. kesäkuuta – Anne Briand, ranskalainen ampumahiihtäjä (olympiavoittaja)
 7. kesäkuuta – Hanna Brotherus, suomalainen koreografi, ohjaaja ja tanssitaiteilija
 8. kesäkuuta – Petri Kaivanto, suomalainen säveltäjä, sanoittaja, laulaja ja toimittaja
 8. kesäkuuta – Denise Ouabangui, keskiafrikkalainen pikajuoksija
 11. kesäkuuta – Alois, Liechtensteinin kruununperillinen
 15. kesäkuuta – Károly Güttler, unkarilainen uimari
 17. kesäkuuta – Rasmus Helveg Petersen, tanskalainen toimittaja ja poliitikko
 26. kesäkuuta – Paolo Maldini, italialainen jalkapalloilija
 30. kesäkuuta – Philip Anselmo, yhdysvaltalainen muusikko ("Pantera")
 heinäkuu–syyskuu
 1. heinäkuuta – Mari Vainio, suomalainen näyttelijä
 3. heinäkuuta – Aku Louhimies, suomalainen elokuvaohjaaja ja -käsikirjoittaja
 3. heinäkuuta – Teppo Numminen, suomalainen jääkiekkoilija
 8. heinäkuuta – Michael Weatherly, yhdysvaltalainen näyttelijä
 10. heinäkuuta – Hassiba Boulmerka, algerialainen yleisurheilija (olympiavoittaja)
 10. heinäkuuta – Harri Hursti, amerikansuojalainen tietotekniikka-asiantuntija
 15. heinäkuuta – Eddie Griffin, yhdysvaltalainen näyttelijä
 17. heinäkuuta – Pekka Tirkkonen, suomalainen jääkiekkoilija
 19. heinäkuuta – Ilpo Larha, suomalainen palkkamurhaaja (k. 1994)
 20. heinäkuuta – Julian Rhind-Tutt, brittiläinen näyttelijä
 21. heinäkuuta – Brandi Chastain
 21. heinäkuuta – Samuli Edelmann, suomalainen näyttelijä ja laulaja
 23. heinäkuuta – Gary Payton, yhdysvaltalainen koripalloilija
 24. heinäkuuta – Kristi Dawn Chenoweth ("Kristin Chenoweth"), yhdysvaltalainen näyttelijä ja laulaja
 24. heinäkuuta – Ilari Johansson, suomalainen stand up-koomikko
 24. heinäkuuta – Troy Kotsur, yhdysvaltalainen näyttelijä
 27. heinäkuuta – Cliff Curtis, uusiseelantilainen näyttelijä
 29. heinäkuuta – Alan Cox, brittiläinen ohjelmoija
 29. heinäkuuta – Paavo Lötjönen, suomalainen sellisti (Apocalyptica)
 30. heinäkuuta – Sofie Gråbøl, tanskalainen näyttelijä
 30. heinäkuuta – Robert Korzeniowski, puolalainen kävelijä (olympiavoittaja)
 30. heinäkuuta – Perttu Pesä, suomalainen näyttelijä ja teatteriohjaaja
 2. elokuuta – Stefan Effenberg, saksalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 4. elokuuta – Marcus Lodewijk Schenkenberg van Mierop (”Marcus Schenkenberg”), ruotsalainen näyttelijä ja miesmalli
 5. elokuuta – Marine Le Pen, ranskalainen poliitikko
 5. elokuuta – Colin McRae, skotlantilainen ralliautoilija (k. 2007)
 9. elokuuta – Gillian Anderson, yhdysvaltalainen näyttelijä
 9. elokuuta – Joseph McGinty Nichol (”McG”), yhdysvaltalainen elokuva- ja televisiotuottaja, käsikirjoittaja ja ohjaaja
 11. elokuuta – Sophie Okonedo, brittiläinen näyttelijä
 15. elokuuta – Debra Messing, yhdysvaltalainen näyttelijä
 17. elokuuta – Helen McCrory, englantilainen näyttelijä (k. 2021)
 23. elokuuta – Janne Hyytiäinen, suomalainen näyttelijä
 23. elokuuta – Tommi Korpela, suomalainen näyttelijä
 24. elokuuta – Marita Taavitsainen, suomalainen iskelmälaulaja
 28. elokuuta – William ”Billy” Boyd, skotlantilainen näyttelijä
 1. syyskuuta – Mohammed Atta, egyptiläinen terroristi (syyskuun 11. päivän terrori-iskujen johtaja) (k. 2001)
 4. syyskuuta – John DiMaggio, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä
 8. syyskuuta – Roberto di Donna, italialainen pistooliampuja (olympiavoittaja)
 9. syyskuuta – Julia Sawalha, brittiläinen näyttelijä
 10. syyskuuta – Guy Ritchie, brittiläinen ohjaaja
 11. syyskuuta – Jari Isometsä, suomalainen maastohiihtäjä
 13. syyskuuta – Laura Cutina, romanialainen telinevoimistelun olympiavoittaja
 17. syyskuuta – Katja Kallio, suomalainen kirjailija
 17. syyskuuta – Anastacia Lyn Newkirk, yhdysvaltalainen poplaulaja ja lauluntekijä
 17. syyskuuta – Cheryl Strayed, yhdysvaltalainen kirjailija ja kolumnisti
 18. syyskuuta – Tommi Eronen, suomalainen näyttelijä
 25. syyskuuta – Willard Christopher ”Will” Smith, yhdysvaltalainen näyttelijä
 26. syyskuuta – James Caviezel, yhdysvaltalainen näyttelijä
 26. syyskuuta – James Michael, yhdysvaltalainen musiikkituottaja, lauluntekijä ja laulaja
 27. syyskuuta – Mari Kiviniemi, Suomen pääministeri 2010–2011
 28. syyskuuta – Mika Häkkinen, suomalainen Formula 1 -kuljettaja (kaksinkertainen maailmanmestari)
 28. syyskuuta – Naomi Watts, brittiläis-australialainen näyttelijä ja elokuvatuottaja
 lokakuu–joulukuu
 2. lokakuuta – Tittamari Marttinen, suomalainen kirjailija
 2. lokakuuta – Jana Novotná, tšekkiläinen tennispelaaja (k. 2017)
 3. lokakuuta – Marko Rajamäki, suomalainen jalkapalloilija
 7. lokakuuta – Thomas Edward ”Thom” Yorke, brittiläinen laulaja (Radiohead)
 10. lokakuuta – Ali, intialainen näyttelijä ja koomikko
 11. lokakuuta – Anssi Kankkonen, suomalainen golf-pelaaja
 12. lokakuuta – Hugh Jackman, australialainen näyttelijä
 13. lokakuuta – Anna-Sofia ”Anu” Holopainen, suomalainen kirjailija ja toimittaja
 15. lokakuuta – Didier Deschamps, ranskalainen jalkapallovalmentaja ja keskikenttäpelaaja
 15. lokakuuta – Jyrki Linnankivi (”Jyrki 69”), suomalainen laulaja (The 69 Eyes)
 27. lokakuuta – Kata Kärkkäinen, suomalainen kirjailija ja kolumnisti
 28. lokakuuta – Rosanna Rocci, italialainen kevyen musiikin laulaja
 29. lokakuuta – Aili Keskitalo, Norjan Saamelaiskäräjien puheenjohtaja
 29. lokakuuta – Johann Olav Koss, norjalainen pikaluistelija (olympiavoittaja)
 30. lokakuuta – Emmanuelle Claret, ranskalainen ampumahiihtäjä
 31. lokakuuta – Robert Van Winkle (”Vanilla Ice”), yhdysvaltalainen rap-muusikko
 5. marraskuuta – Sam Rockwell, yhdysvaltalainen näyttelijä
 7. marraskuuta – Michel Pavon, ranskalainen jalkapalloilija ja valmentaja
 9. marraskuuta – Antti Syväjärvi, professori, Lapin yliopiston rehtori
 10. marraskuuta – Tracy Morgan, yhdysvaltalainen näyttelijä, koomikko ja kirjailija
 21. marraskuuta – Sean Schemmel, yhdysvaltalainen ääninäyttelijä ja ohjaaja
 27. marraskuuta – Michael Vartan, ranskalais-yhdysvaltalainen televisio- ja elokuvanäyttelijä
 1. joulukuuta – Riina Katajavuori, suomalainen kirjailija
 2. joulukuuta – Lucy Liu, yhdysvaltalainen näyttelijä
 2. joulukuuta – Nate Mendel, yhdysvaltalainen basisti
 9. joulukuuta – Kurt Angle, yhdysvaltalainen show- ja vapaapainija (olympiavoittaja)
 11. joulukuuta – Emmanuelle Charpentier, vuoden 2020 Nobelin kemianpalkinnon saanut ranskalainen biokemisti ja mikrobiologi
 15. joulukuuta – Pat O’Brien, yhdysvaltalainen kitaristi
 17. joulukuuta – Paul Tracy, kanadalainen Champ Car -kuljettaja
 18. joulukuuta – Rachel Griffiths, australialainen näyttelijä
 22. joulukuuta – Adam Beechen, yhdysvaltalainen sarjakuvataiteilija
 22. joulukuuta – Juha-Pekka Koskinen, suomalainen kirjailija
 23. joulukuuta – Manuel Rivera-Ortiz, yhdysvaltalainen valokuvaaja
 25. joulukuuta – Helena Christensen, tanskalainen malli
 28. joulukuuta – Michael S. Hopkins, yhdysvaltalainen astronautti
 Kuolleita
 tammikuu–maaliskuu
 9. tammikuuta – Louis Aubert, ranskalainen säveltäjä (s. 1877)
 14. tammikuuta – Elias Ilkka, suomalainen kuvanveistäjä (s. 1889)
 15. tammikuuta – Bill Masterton, kanadalainen jääkiekkoilija (s. 1938)
 18. tammikuuta – Sven Oskar Lindgren, suomalainen everstiluutnantti (s. 1905)
 22. tammikuuta – Duke Kahanamoku (”The Big Kahuna”), yhdysvaltalainen lainelautailija ja uimari (olympiavoittaja) (s. 1890)
 28. tammikuuta – Eino Räisänen, suomalainen studiopäällikkö (s. 1904)
 29. tammikuuta – Ignatius Gabriel I Tappuni, syyrialainen katolinen piispa ja kardinaali (s. 1879)
 2. helmikuuta – Tullio Serafin, italialainen kapellimestari ja äänikouluttaja (s. 1878)
 13. helmikuuta – Ildebrando Pizzetti, italialainen säveltäjä (s. 1880)
 15. helmikuuta – Eino Jalmari Leino, suomalainen poliitikko (s. 1896)
 16. helmikuuta – Väinö Suojamaa, suomalainen kirkkoherra ja kirjailija (s. 1878)
 17. helmikuuta – Donald Wolfit, brittiläinen näyttelijä (s. 1902)
 21. helmikuuta – Howard Florey, vuoden 1945 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut australialaissyntyinen farmakologi (s. 1948)
 22. helmikuuta – Verner Weckman, suomalainen teollisuusmies, vuorineuvos ja painija (Suomen ensimmäinen olympiavoittaja) (s. 1882)
 9. maaliskuuta – Hans-Jürgen Stumpff, saksalainen kenraalieversti (Luftwaffe) (s. 1889)
 16. maaliskuuta – Mario Castelnuovo-Tedesco, italialainen säveltäjä (s. 1895)
 16. maaliskuuta – Gunnar Ekelöf, ruotsalainen kirjailija, runoilija ja kääntäjä (s. 1907)
 20. maaliskuuta – Carl Th. Dreyer, ranskalainen elokuvaohjaaja (s. 1889)
 21. maaliskuuta – Jevgeni Levinson, neuvostoliittolainen arkkitehti (s. 1894)
 27. maaliskuuta – Juri Gagarin, neuvostoliittolainen kosmonautti (ensimmäinen ihminen avaruudessa) (s. 1934)
 30. maaliskuuta – Bobby Driscoll, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1937)
 huhtikuu–kesäkuu
 1. huhtikuuta – Lev Landau, vuoden 1962 Nobelin fysiikanpalkinnon saanut neuvostoliittolainen fyysikko (s. 1908)
 2. huhtikuuta – Elsa Wennervirta, suomalainen diakonissa, Sortavalan ja Helsingin diakonissalaitosten johtaja (s. 1885)
 4. huhtikuuta – Martin Luther King, vuoden 1964 Nobelin rauhanpalkinnon saanut yhdysvaltalainen ihmisoikeusaktivisti (s. 1929) (murhattiin)
 7. huhtikuuta – James ”Jim” Clark, skotlantilainen Formula 1 -kuljettaja (kaksinkertainen maailmanmestari) (s. 1936)
 8. huhtikuuta – Barbara Jane Harrison, brittiläinen Yrjön ristin saanut lentoemäntä (s. 1945)
 10. huhtikuuta – Gustavs Celmiņš, latvialainen poliitikko (taisteli talvisodassa vapaaehtoisena) (s. 1899)
 20. huhtikuuta – Risto Niini, suomalainen fyysikko, professori ja Akavan puheenjohtaja (s. 1907)
 25. huhtikuuta – Hyazinth Strachwitz von Groß-Zauche und Camminetz, saksalainen kenraaliluutnantti (s. 1893)
 25. huhtikuuta – John Walter Tewksbury, yhdysvaltalainen yleisurheilija (olympiavoittaja) (s. 1876)
 5. toukokuuta – Hertta Jack-Leistén, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija
 6. toukokuuta – Toivo Kivimäki, suomalainen lakimies, poliitikko, professori ja Suomen pääministeri (1932–1936) (s. 1886)
 7. toukokuuta – Luis Brunetto, argentiinalainen kolmiloikkaaja ja olympiamitalisti (s. 1901)
 8. toukokuuta – Antti Salmenlinna, suomalainen kuvataiteilija ja sisustusarkkitehti (s. 1897)
 9. toukokuuta – Harold Gray, yhdysvaltalainen sarjakuvapiirtäjä (s. 1894)
 12. toukokuuta – Matti Perttilä, suomalainen painija (s. 1896)
 13. toukokuuta – Kari Reenpää, suomalainen vuorineuvos ja Otavan toimitusjohtaja (s. 1902)
 14. toukokuuta – Pekka Silander, suomalainen ammattiyhdistysjohtaja ja SKDL:n kansanedustaja (s. 1925)
 25. toukokuuta – Georg von Küchler, saksalainen sotamarsalkka (s. 1881)
 27. toukokuuta – Aira Sinervo (”Aira Brink”), suomalainen kirjailija (s. 1914)
 28. toukokuuta – Cornelius Kees van Dongen, alankomaalainen taidemaalari (s. 1877)
 30. toukokuuta – Dagny Stenius, ruotsalainen näyttelijä (s. 1893)
 31. toukokuuta – Erik Lindegren, ruotsalainen kirjailija ja kääntäjä (s. 1910)
 1. kesäkuuta – Helen Keller, yhdysvaltalainen kuurosokea kirjailija, aktivisti ja luennoitsija (s. 1880)
 4. kesäkuuta – Dorothy Gish, yhdysvaltalainen näyttelijä (Lillian Gishin sisko) (s. 1898)
 6. kesäkuuta – Robert F. Kennedy, yhdysvaltalainen poliitikko (oikeusministeri, senaattori ja presidenttiehdokas) (s. 1925)
 14. kesäkuuta – Karl-Birger Blomdahl, ruotsalainen säveltäjä (s. 1916)
 14. kesäkuuta – Salvatore Quasimodo, vuoden 1959 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut italialainen kirjailija (s. 1901)
 15. kesäkuuta – John Leslie Montgomery (”Wes Montgomery”), yhdysvaltalainen jazz-kitaristi(s. 1923)
 16. kesäkuuta – Johanna Booyson, eteläafrikkalainen maailman pitkäikäisimpiin kuulunut henkilö (s. 1857)
 17. kesäkuuta – Matti Liinamaa, suomalainen agrologi ja Maalaisliiton kansanedustaja (s. 1908)
 19. kesäkuuta – Teuvo Pulkkinen, suomalainen näyttelijä ja näytelmäkirjailija (s. 1920)
 25. kesäkuuta – Tony Hancock, brittiläinen näyttelijä ja koomikko (s. 1924)
 28. kesäkuuta – Unto Mononen, suomalainen taiteilija, runoilija, säveltäjä ja sanoittaja (s. 1930)
 heinäkuu–syyskuu
 7. heinäkuuta – Joel Asikainen, suomalainen näyttelijä (s. 1912)
 7. heinäkuuta – Joseph ”Jo” Schlesser, ranskalainen kilpa-autoilija (s. 1928)
 14. heinäkuuta – Konstantin Paustovski, neuvostoliittolainen kirjailija (s. 1892)
 15. heinäkuuta – Signe Lagerborg-Stenius, suomalainen arkkitehti (s. 1870)
 18. heinäkuuta – Corneille Heymans, vuoden 1938 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut belgialainen fysiologi (s. 1892)
 22. heinäkuuta – Giovanni Guareschi, italialainen toimittaja, sarjakuvataiteilija ja humoristi (Isä Camillo) (s. 1908)
 23. heinäkuuta – Sir Henry Dale, vuoden 1936 Nobelin lääketieteen palkinnon saanut englantilainen aivotutkija (s. 1875)
 28. heinäkuuta – Otto Hahn, vuoden 1944 Nobelin kemianpalkinnon saanut saksalainen fyysikko (s. 1879)
 30. heinäkuuta – Jón Leifs, islantilainen säveltäjä (s. 1899)
 3. elokuuta – Konstantin Rokossovski, Neuvostoliiton marsalkka (s. 1896)
 17. elokuuta – Arto Tuovinen, suomalainen toimittaja, kääntäjä ja kirjailija (s. 1933)
 19. elokuuta – George Gamov, ukrainalaissyntyinen fyysikko ja kirjailija (s. 1904)
 23. elokuuta – Oiva Olenius, suomalainen jalkaväenkenraali (s. 1890)
 24. elokuuta − Olli Aro, suomalainen kirjailija (s. 1920)
 26. elokuuta – Kay Francis, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1905)
 27. elokuuta – Robert Z. Leonard, yhdysvaltalainen elokuvaohjaaja (s. 1889)
 1. syyskuuta – Lauri Holopainen, suomalainen kirjailija (s. 1909)
 8. syyskuuta – Johan Fridolf Johansson (”Jan Fridegård”), ruotsalainen kirjailija (s. 1897)
 15. syyskuuta – Uuno Takki, suomalainen poliitikko ja vuorineuvos (s. 1901)
 16. syyskuuta – Kalle Väisälä, suomalainen matemaatikko ja oppikirjojen tekijä (s. 1893)
 16. syyskuuta – Nedrick Young, yhdysvaltalainen elokuvanäyttelijä ja käsikirjoittaja (s. 1914)
 lokakuu–joulukuu
 2. lokakuuta – Marcel Duchamp, ranskalais-yhdysvaltalainen taiteilija (s. 1887)
 12. lokakuuta – Tauno Hannikainen, suomalainen kapellimestari ja sellisti (s. 1896)
 12. lokakuuta – Einar Reuter, suomalainen metsänhoitaja, kirjailija, taidekriitikko ja taidemaalari
 13. lokakuuta – Aulis Ojajärvi, suomalainen rehtori ja kirjailija (s. 1913)
 27. lokakuuta – Lise Meitner, itävaltalaissyntyinen fyysikko, yksi fissioreaktion keksijöistä (s. 1878)
 30. lokakuuta – Ramón Novarro, meksikolainen näyttelijä (s. 1899)
 30. lokakuuta – Conrad Richter, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1890)
 1. marraskuuta – Ludovika Jakobsson, saksalaissyntyinen suomalainen taitoluistelija (olympiavoittaja) (s. 1884)
 1. marraskuuta – Georgios Papandreou, kreikkalainen poliitikko (s. 1888)
 2. marraskuuta – Asko Ivalo, suomalainen diplomaatti (s. 1901)
 4. marraskuuta – Aleksandra Lindroos, yksi Suomen pitkäikäisimmistä henkilöistä (s. 1861)
 5. marraskuuta – Uno Savola, suomalainen diplomi-insinööri ja yritysjohtaja (s. 1904)
 6. marraskuuta – Charles Munch, ranskalainen kapellimestari (s. 1891)
 6. marraskuuta – Olli Seppänen, suomalainen taidemaalari ja taidegraafikko (s. 1921)
 6. marraskuuta – Chauncey Sparks, yhdysvaltalainen demokraattipoliitikko ja kuvernööri (s. 1884)
 9. marraskuuta – Jan Johansson, ruotsalainen jazzpianisti, säveltäjä ja sovittaja (s. 1931)
 15. marraskuuta – Charles Bacon, yhdysvaltalainen juoksija (olympiavoittaja) (s. 1883)
 17. marraskuuta – Mervyn Peake, englantilainen kirjailija, runoilija, taidemaalari ja kuvittaja (s. 1911)
 18. marraskuuta – Tyyne Haarla, suomalainen näyttelijä (s. 1892)
 25. marraskuuta – Upton Sinclair, yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1878)
 26. marraskuuta – Arnold Zweig, saksalainen kirjailija (s. 1887)
 28. marraskuuta – Enid Blyton, englantilainen lasten- ja nuortenkirjailija (s. 1897)
 30. marraskuuta – Fjodor Romanov, venäläinen ruhtinas, keisari Aleksanteri III:n tyttärenpoika (s. 1898)
 4. joulukuuta – Reino Turkki, suomalainen lentäjä ja ilmavoimien komentaja (s. 1913)
 5. joulukuuta – T. I. Itkonen, suomalainen kieli- ja kansatieteilijä, saamen kielen ja saamelaiskulttuurin tutkija (s. 1891)
 9. joulukuuta – Irja Browallius, ruotsalainen kirjailija ja opettaja (s. 1901)
 12. joulukuuta – Tallulah Bankhead, yhdysvaltalainen näyttelijä (s. 1902)
 20. joulukuuta – Max Brod, tšekkiläis-israelilainen kirjailija ja säveltäjä (s. 1884)
 20. joulukuuta – John Steinbeck, vuoden 1962 Nobelin kirjallisuuspalkinnon saanut yhdysvaltalainen kirjailija (s. 1902)
 21. joulukuuta – Ulla Procopé, suomalainen muotoilija (s. 1921)
 26. joulukuuta – Åke Kihlman, suomalainen teollisuusjohtaja ja vuorineuvos (s. 1901)
 27. joulukuuta – Niilo Mäki, suomalainen psykologian professori (s. 1902)
 29. joulukuuta – Olavi Lahtela, suomalainen kansanedustaja ja ministeri (s. 1915)
 30. joulukuuta – Trygve Lie, norjalainen lakimies, poliitikko ja diplomaatti (ensimmäinen Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteeri) (s. 1896)
 30. joulukuuta – Kirill Meretskov, neuvostoliittolainen sotamarsalkka (s. 1897)
 Nobelin palkinnot
 Nobelin fysiikanpalkinto: Luis Alvarez
 Nobelin kemianpalkinto: Lars Onsager
 Nobelin lääketieteen palkinto: Robert W. Holley, Har Gobind Khorana ja Marshall Nirenberg
 Nobelin kirjallisuuspalkinto: Yasunari Kawabata
 Nobelin rauhanpalkinto: René Cassin
 Muuta
 Elokuvavuosi 1968
 Musiikkivuosi 1968
 Urheiluvuosi 1968
 Lähteet
 Kirjallisuutta
 Toivon ja raivon vuosi 1968. Toim. Maarit Leskelä-Kärki, Marika Ahonen, Niko Heikkilä. Helsinki : Työväen historian ja perinteen tutkimuksen seura, 2019. ISBN 978-952-5976-73-1.
 Aiheesta muualla
 YLE Elävä arkisto: Hullu vuosi 1968


type: legislation

jurisdiction: EU

text:
 24.4.2015
 DE
 Amtsblatt der Europäischen Union
 L 106/25
 BESCHLUSS (EU) 2015/642 DES EUROPÄISCHEN PARLAMENTS UND DES RATES
 vom 15. April 2015
 über die Inanspruchnahme des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (Antrag EGF/2014/015 GR/Attica Publishing activities, Griechenland)
 DAS EUROPÄISCHE PARLAMENT UND DER RAT DER EUROPÄISCHEN UNION —
 gestützt auf den Vertrag über die Arbeitsweise der Europäischen Union,
 gestützt auf die Verordnung (EU) Nr. 1309/2013 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 17. Dezember 2013 über den Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (2014-2020) und zur Aufhebung der Verordnung (EG) Nr. 1927/2006 (1), insbesondere auf Artikel 15 Absatz 4,
 gestützt auf die Interinstitutionelle Vereinbarung vom 2. Dezember 2013 zwischen dem Europäischen Parlament, dem Rat und der Kommission über die Haushaltsdisziplin, die Zusammenarbeit im Haushaltsbereich und die wirtschaftliche Haushaltsführung (2), insbesondere auf Nummer 13,
 auf Vorschlag der Europäischen Kommission,
 in Erwägung nachstehender Gründe:
 (1)
 Der Europäische Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (EGF) wurde eingerichtet, um Arbeitnehmer und Selbstständige, die infolge weitreichender Strukturveränderungen im Welthandelsgefüge aufgrund der Globalisierung, infolge eines Andauerns der globalen Finanz- und Wirtschaftskrise, mit der sich die Verordnung (EG) Nr. 546/2009 des Europäischen Parlaments und des Rates (3) befasst, oder infolge einer erneuten globalen Finanz- und Wirtschaftskrise arbeitslos geworden sind bzw. ihre Erwerbstätigkeit aufgegeben haben, bei der Wiedereingliederung in den Arbeitsmarkt zu unterstützen.
 (2)
 In Artikel 12 der Verordnung (EU, Euratom) Nr. 1311/2013 (4) des Rates ist vorgesehen, dass der Fonds bis zu einem jährlichen Höchstbetrag von 150 Mio. EUR (zu Preisen von 2011) in Anspruch genommen werden kann.
 (3)
 Griechenland stellte am 4. September 2014 einen Antrag auf einen Finanzbeitrag aus dem EGF wegen Entlassungen bei 46 Unternehmen, die in der NACE Rev. 2, Abteilung 58 (Verlagswesen) (5), in der NUTS-2-Region Attika (EL 30) in Griechenland tätig waren, und ergänzte diesen Antrag gemäß Artikel 8 Absatz 3 der Verordnung (EU) Nr. 1309/2013 durch zusätzliche Informationen. Der Antrag erfüllt die gemäß Artikel 13 der Verordnung (EU) Nr. 1309/2013 geltenden Voraussetzungen für die Festsetzung eines Finanzbeitrags des EGF.
 (4)
 Der EGF sollte folglich in Anspruch genommen werden, damit ein Finanzbeitrag in Höhe von 3 746 700 EUR für den Antrag Griechenlands bereitgestellt werden kann —
 HABEN FOLGENDEN BESCHLUSS ERLASSEN:
 Artikel 1
 Im Rahmen des Gesamthaushaltsplans der Europäischen Union für das Haushaltsjahr 2015 wird der Europäische Fonds für die Anpassung an die Globalisierung in Anspruch genommen, damit der Betrag von 3 746 700 EUR an Mitteln für Verpflichtungen und Zahlungen bereitgestellt werden kann.
 Artikel 2
 Dieser Beschluss wird im Amtsblatt der Europäischen Union veröffentlicht.
 Geschehen zu Brüssel am 15. April 2015.
 Im Namen des Europäischen Parlaments
 Der Präsident
 M. SCHULZ
 Im Namen des Rates
 Die Präsidentin
 Z. KALNIŅA-LUKAŠEVICA
 (1) ABl. L 347 vom 20.12.2013, S. 855.
 (2) ABl. C 373 vom 20.12.2013, S. 1.
 (3) Verordnung (EG) Nr. 546/2009 des Europäischen Parlaments und des Rates vom 18. Juni 2009 zur Änderung der Verordnung (EG) Nr. 1927/2006 zur Einrichtung des Europäischen Fonds für die Anpassung an die Globalisierung (ABl. L 167 vom 29.6.2009, S. 26).
 (4) Verordnung (EU, Euratom) Nr. 1311/2013 des Rates vom 2. Dezember 2013 zur Festlegung des mehrjährigen Finanzrahmens für die Jahre 2014-2020 (ABl. L 347 vom 20.12.2013, S. 884).
 (5) Verordnung (EG) Nr. 1893/2006 des Europäischen Parlament und des Rates vom 20. Dezember 2006 zur Aufstellung der statistischen Systematik der Wirtschaftszweige NACE Revision 2 und zur Änderung der Verordnung (EWG) Nr. 3037/90 des Rates sowie einiger Verordnungen der EG über bestimmte Bereiche der Statistik (ABl. L 393 vom 30.12.2006, S. 1).


text:
Ο Νομός Λασιθίου ή Λασηθίου είναι ο ανατολικότερος και ο λιγότερο κατοικημένος νομός της Κρήτης. Βρεχόμενος από θάλασσα στις τρεις πλευρές του, με το Κρητικό πέλαγος βόρεια, το Καρπάθιο ανατολικά και το Λιβυκό νότια, συνορεύει δυτικά με τον νομό Ηρακλείου, έχοντας ως φυσικό σύνορο την οροσειρά Δίκτη. Πρωτεύουσά του είναι ο Άγιος Νικόλαος.
 Οι μέσες συντεταγμένες του νομού είναι Ν 35°05 ́, Ε 25°50 ́ και η έκτασή του 1.818 τετραγωνικά χιλιόμετρα, από τα οποία 23,58 αποτελούν τα γύρω νησιά του.
 Οικονομία
 Στον νομό συγκεντρώνεται περίπου το 0,7% του πληθυσμού της Ελλάδος. Μεταξύ των απογραφών 1991 και 2001 ο πληθυσμός του νομού αυξήθηκε κατά 7,1% (ΕΣΥΕ). Έχει τον μικρότερο πληθυσμό και ταυτόχρονα το μεγαλύτερο ΑΕΠ κατά κεφαλή (14,8 χιλ. ευρώ) από τους άλλους νομούς της Κρήτης και αυτό τον κατατάσσει 8ο στην Ελλάδα, ως προς το κριτήριο αυτό (115% του Μ.Ο της Ελλάδας και 90% του Μ.Ο της ΕΕ-25).
 Στο νομό Λασιθίου παράγεται το 0,8% του ακαθάριστου εγχώριου προϊόντος της Ελλάδος. Το 75% του προϊόντος του προέρχονται από τις υπηρεσίες, με σημαντική τη συμβολή του τουρισμού (16% από υπηρεσίες ξενοδοχείων και εστιατορίων). Το 2002 το 14% του προϊόντος του προέρχονταν από τη γεωργία (16% το 1997). Στο Λασίθι παράγεται το 1,5% του συνολικού γεωργικού προϊόντος της χώρας. Είναι η 6η παραγωγός περιοχή ελαιολάδου στη χώρα με 4,8% το 2004 , η 6η στην παραγωγή πατάτας με 5% το 2004 και 7η στην παραγωγή ντομάτας.
 Διοίκηση
 Στο Νομό Λασιθίου τρία είναι τα μεγάλα αστικά κέντρα, ο Άγιος Νικόλαος, η Σητεία και η Ιεράπετρα, που είναι και η μεγαλύτερη πόλη του νομού. Πρωτεύουσα του Νομού είναι ο Άγιος Νικόλαος. Πολυπληθέστερος Δήμος, μετά το "Σχέδιο Καλλικράτης" και τη διχοτόμηση του νέου Δήμου Ιεράπετρας (ΦΕΚ A 239 - 07.11.2011), είναι ο Δήμος Ιεράπετρας.
 Για πλήρη κατάλογο των πόλεων και οικισμών του νομού, δείτε επίσης Διοικητική διαίρεση Π.Ε. Λασιθίου.
 Γεωγραφία
 Το έδαφος είναι κυρίως ορεινό, με την οροσειρά Δίκτη (2148 μ.) (ή αλλιώς Λασιθιώτικα όρη) που κυριαρχεί στα δυτικά, να καταλαμβάνει εξολοκλήρου την επαρχία Λασιθίου και μέρος των επαρχιών Μιραμπέλλου και Ιεράπετρας. Μια δεύτερη οροσειρά , τα Στειακά όρη, βρίσκονται στα ανατολικά του νομού.
 Κοιλάδες με ελαιόδενδρα υπάρχουν πολλές, με τις δύο μεγαλύτερες στην Ιεράπετρα και τη Νεάπολη, αλλοιώς και κοιλάδα Μεραμπέλλου κι άλλες μικρότερες ανάμεσα στα βουνά ,συχνά κοντά στα παράλια.
 Υπάρχουν πολλά οροπέδια,το μεγαλύτερο είναι το οροπέδιο του Λασιθίου και το οροπέδιο του Καθαρού (στο Δ.Δ. Κριτσάς του Δήμου Αγίου Νικολάου).
 Φαράγγια υπάρχουν αρκετά με πιο εντυπωσιακό αυτό του Χα (στο 24ο χιλιόμετρο Αγίου Νικολάου-Ιεράπετρας στην πλαγιά Παπούρα).
 Δεν υπάρχουν αξιόλογα ποτάμια, παρά μόνο χείμαρροι και τα μόνο εμφανή νερά είναι διάφορες πηγές που εκμεταλλεύονται στην ύδρευση και την άρδευση.
 Η ακτογραμμή του Νομού Λασιθίου είναι ποικίλη με ένα μεγάλο κόλπο (Μεραμπέλλου), μια λιμνοθάλασσα (Βουλισμένη Αγίου Νικολάου) εκτεταμένες παραλίες, μικρά και μεγάλα λιμάνια στο βορρά (Ελούντας, Σητείας, Πόρου και Φανερομένης), τα λιμάνια Γκράντε, Καρούμπι και Ζάκρος στα δυτικά και στα νότια Μακρυγιαλός και Καλά Νερά.
 Τα ακρωτήρια του νομού είναι του Αγίου Ιωάννη, Φανερωμένης, Σίδερου (Αγίου Ισιδώρου), Ζάκρου και Πλάκα.
 Τα νησιά που ανήκουν στο νομό είναι πολλά και ενδιαφέροντα, το καθένα για δικό του λόγο. Η Σπιναλόγκα, το νησί ενετικό οχυρό που χρησιμοποιήθηκε και ως τόπος συγκέντρωσης των χανσενικών (λεπρών), οι Άγιοι Πάντες που είναι καταφύγιο των κρητικών αιγάγρων (κρι κρι), η Κολοκύθα, η Ψείρα, οι Διονυσάδες με αρχαία ευρήματα, η Ελάσα, το Κουφονήσι, η Χρυσή με ένα ενδημικό είδος κέδρου κ.α.
 Προστατευόμενες τοποθεσίες
 GR4320006
 Οι περιοχές στο Βορειοανατολικό άκρο Κρήτης: Διονυσάδες, Ελάσα και Χερσόνησος Σίδερο – Άκρα Μαυροβούνι – Βάι – Άκρα Πλάκα και η θαλάσσια ζώνη τους, συνολικής έκτασης 394,16 τ.χλμ., είναι προστατευόμενος βιότοπος του Natura 2000.
 GR4320009
 To Boρειοανατολικό άκρο της Κρήτης είναι προστατευόμενος βιότοπος του Natura 2000 κατά μία έκταση 37,14 τ.χλμ. Η περιοχή περιλαμβάνει το φοινικόδασος του Βάι, τις ακτές του Παλαιόκαστρου και τις νησίδες Ελάσα και Γράντες. Το ενδιαφέρον εστιάζεται στο φοινικόδασος, όπου κυριαρχούν οι Κρητικοί φοίνικες, και πέρα από αυτό η βλάστηση είναι ξηροφυτική με φρύγανα, κεφαλοθύμαρα και χινοπόδια. Η περιοχή είναι σημαντική για την αναπαραγωγή και τη μετανάστευση πτηνών. Στα προστατευόμενα είδη της ορνιθοπανίδας περιλαμβάνονται: ποταμότρυγγες, αλκυόνες, ωχροκελάδες, σκεπαρνάδες, μαυροσταχτάρες, χρυσαετοί, κραυγαετός, πορφυροτσικνιάδες, κρυπτοτσικνιάδες, γερακίνες, αετογερακίνες, τρασιηλούδες, λασποσκαλίδρες, δρεπανοσκαλίδρες, κοινές και σταχτιές νανοσκαλίδρες, αρτέμηδες, γιδοβύζια, θαλασσοσφυριχτές, αμμοσφυριχτές, μουστακογλάρονα, αργυρογλάρονα, φιδαετοί, καλαμόκιρκοι, βαλτόκιρκοι, λιβαδόκιρκοι, ορτύκια, ορτυκομάνες, λευκοχελίδονα, λευκοτσικνιάδες, βλάχοι, μαυροπετρίτες, κιρκινέζια, πετρίτες, μπεκατσίνια, σπιζαετοί, σταυραετοί, σταβλοχελίδονα, υδροβάτες, μικροτσικνιάδες, στραβολαίμηδες, αετομάχοι, σταχτοκεφαλάδες, καστανοκέφαλοι και μαυροκέφαλοι γλάροι, νανόγλαροι, αιγαιόγλαροι, δεντροσταρήθρες, μελισσοφάγοι, τσίφτες, κιτρινοσουσουράδες, τουρλίδες, νυχτοκόρακες, συκοφάγοι, χωραφοσπουργίτες, σφηκιάρηδες, θαλασσοκόρακες, μαχητές, χουλιαρομύτες, χαλκόκοτες, μαυροβουτηχτάρια, μικροπουλλάδες, μύχοι της Μεσογείου, οχθοχελίδονα, νανογλάρονα, ποταμογλάρονα, τρυγόνια, μαυρότρυγγες, λασπότρυγγες, κοκκινοσκέληδες, κ.α.
 GR4320016
 Τα Όρη Ζάκρου είναι προστατευόμενος βιότοπος του Natura 2000 κατά μία έκταση 38,79 τ.χλμ.
 Συλλογή φωτογραφιών
 Αναφορές


text:
A Humboldt-áramlat vagy Perui-áramlat az Antarktisz felőli hideg és oxigénben gazdag vizű tengeráramlat.
 Története
 A tengeráramlat nevét a porosz természettudósról, Alexander von Humboldtról kapta.
 Keletkezése
 A Csendes-óceán szubantarktikus régiójából kelet felé tartó hideg víz áramlásának megtörésekor keletkezik, amikor az Dél-Amerika partjainál észak felé fordul, majd nagyjából az Egyenlítő magasságában nyugati irányt vesz és csatlakozik az egyenlítői áramlathoz. A Humboldt-áramlat az óceáni áramlatok közül az egyik leggyorsabb.
 Hatása
 Dél-Amerikában Perunál és észak-Chilénél fejti ki a hatását a szárazföldre. Az Atacama-sivatagnál a Humboldt-áramlat miatt a partok közelségében az alacsony hőmérséklet okozza a csapadékhiányt. Az áramlás halban gazdag, amivel jó fogást biztosít a halászoknak és bőséges szardíniazsákmányt a tengeri madaraknak.
 További információk
 NOAA a Humboldt áramlatról
 NOAA
 Tengeráramlatok
 Csendes-óceán


text:
Трем (стари имена Хасанджа, Емир хан, Мирханлъ̀, Омранкьой) е село в Североизточна България. То се намира в община Хитрино, област Шумен.
 География
 Селото е разположено в края на Самуиловските височини. В западната част на селото е вододела между Дунав и Черно море. В западната и северна част на селото се намират изворите на Провадийска река. В източната част на селото се намира пещерата Тремска дупка.
 Население
 Численост на населението според преброяванията през годините:
 Етнически състав
 Преброяване на населението през 2011 г.
 Численост и дял на етническите групи според преброяването на населението през 2011 г.:
 Личности
 Хасан Ефраимов (р.1966) – съвременен български писател.
 Танер Сейдали (р. 1985) – Футболист. Дългогодишен капитан на ФК Устрем (Трем).
 Редовни събития
 Традиционен събор с конни състезания и борби е всяка година в последната неделя на месец август.
 Източници
 Села в област Шумен
 Населени места в община Хитрино