text:
LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖ Lausuntoyhteenvedon mukaan selonteossa tulisi painottaa seuraavia asioita: - PDF
 LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖ Lausuntoyhteenvedon mukaan selonteossa tulisi painottaa seuraavia asioita:
 Download "LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖ 06.09.2007. Lausuntoyhteenvedon mukaan selonteossa tulisi painottaa seuraavia asioita:"
 1 LIIKENNEPOLITTINEN SELONTEKO LAUSUNTOYHTEENVETO Johtopäätöksiä Lausuntoyhteenvedon mukaan selonteossa tulisi painottaa seuraavia asioita: 1. Toimintaperiaatteet toiminnan ja rahoituksen pitkäjänteisyys liikennesektorilla, liikenneverkkojen laajuudesta ja palvelutasoista päättäminen, myös runkoverkot sekä joukkoliikenteen palvelutasoista (erilaiset alueet) päättäminen monipuolisten keinojen käyttö koko liikennejärjestelmän palvelutason parantamiseksi ja kehittämiseksi 2. Joukkoliikenteen edistäminen suurimmilla kaupunkiseuduilla raideliikenteen kehittäminen henkilöliikenteessä, joukkoliikenteen ja kevyen liikenteen kulkumuoto-osuuden kasvattaminen kaupunkiseuduilla monin eri tavoin (ml. maankäyttö) kutsuohjatun joukkoliikenteen kehittäminen ja runkoliikenteen säilyttäminen maaseudulla 3. Liikenneturvallisuuden parantaminen kevyen liikenteen olosuhteiden ja turvallisuuden parantaminen kaupunkiseuduilla ja koulumatkoilla pääteiden liikenneturvallisuuden parantaminen (keskikaideohjelma), ajonopeuksien hallinta tieverkolla (mm. kameravalvonnan tehostaminen, nopeusrajoitusjärjestelmän tarkistaminen) 4. Liikenneverkkojen kehittäminen perusväylänpidon rahoitustason nostaminen riittävälle tasolle, alueellisiin pikku investointeihin riittävä rahoitus, kehittämisen painottaminen raideliikenteeseen sekä henkilö- että tavarakuljetuksissa, 5. Yhteistyö liikenteen verotuksen uudistaminen (joukkoliikenteen mahdollisuuksien parantaminen, autokannan uudistaminen, puhtaammat polttoaineet), liikenteen hinnoittelu yhdyskuntarakenteen ja liikenteen vuorovaikutus Kehittämishankkeita esitettiin lausunnoissa erittäin runsaasti. Useimmin lausunnoissa mainitut väylähankkeet ovat kuitenkin pitkälti samoja hankkeita, jotka ovat mukana myös väylävirastojen laatimilla kehittämishankelistoilla ja edellisen ministeriryhmän toisessa hankekorissa. Lausuntoyhteenvetoa täydentävät viisi alueellista kuulemistilaisuutta, joissa oli yhteensä yli 300 osallistujaa.2 Yleistä Lausuntoja pyydettiin lähes 200. Lausuntoyhteenvedossa on mukana määräaikaan mennessä saapuneet lausunnot (120 kpl). Lausunnot on käyty läpi ryhmittelemällä näkemykset/vastaukset lausuntopyynnössä esitettyjen kysymysten mukaan. Yhteenvedossa keskitytään ehdotettuihin toimenpiteisiin, jotka lausunnonantajat ovat perustelleet useimmiten erittäin hyvin. Osa lausunnonantajista oli vastannut systemaattisesti kysymyksiin, kun taas osa oli lausunut vapaamuotoisemmin, jolloin lausuntoyhteenvetoa tehtäessä vastaajien mainitsemia asioita on ryhmitelty lähinnä käsittelijän näkemyksen mukaan eri aihealueisiin kuuluviksi. Yksittäisten lausunnonantajien mainintoja tai lausunnon antanutta tahoa ei ole vastaajien suuren määrän vuoksi tuotu esille lausuntoyhteenvedossa. Muut poliittisen tason merkittävät liikenteeseen liittyvät kysymykset, joita selonteossa tulisi käsitellä Lausuntopyynnössä pyydettiin lausunnonantajia esittämään mahdolliset poliittisen tason asiat, joita selonteossa heidän mielestään tulisi käsitellä lähetekirjeessä esitettyjen asiakokonaisuuksien lisäksi. Lausunnonantajista monet kommentoivat tässä kohdassa myös niitä asioita, joita selontekoon aiotaan sisällyttää. Suuri osa lausunnonantajista piti liikennepolitiikan pitkäjänteisyyteen pyrkimistä erittäin hyvänä ja tärkeänä asiana. Pitkäjänteisyys palvelee mm. elinkeinoelämän ennakointia esim. logistisissa ratkaisuissa, vaikuttaa sekä kuntien maankäyttöön että rakentamiseen kustannustasoon, maanrakennusalan työllisyyteen ja kilpailukykyyn. Pitkäjänteisyyttä tarvitaan vastaajien mielestä perusväylänpitoon sekä joukkoliikenteen ja suurten väyläinvestointien kehittämiseen ja rahoituksen varmistamiseen. Selontekoon esitetyistä aihepiireistä puuttuvaksi mainittiin lausunnoissa useimmin yhdyskuntarakenteen ja liikenteen vuorovaikutus. Asia korostuu vielä lausunnonantajien vastauksissa kysymyksiin ilmastonmuutokseen vaikuttavista asioista ja osin ihmisten jokapäiväisen liikkumisen parantamisesta, koska tiivis yhdyskuntarakenne on edellytys joukkoliikenteen ja varsinkin raideliikenteen toimivuudelle. Eri liikennemuotojen kokonaiskäsittelyä pidettiin hyvänä ja muutamat lausunnonantajat toivat esille myös eri liikennemuotojen keskinäisen3 työnjaon tärkeyden. Jotkut lausunnonantajat haluaisivat joukkoliikenteen ja erityisesti raideliikenteen aseman määrittämistä selonteossa. Muutamat lausunnonantajat mainitsivat matkailun näkökulman puuttumisen ja toiset tutkimus- ja kehittämistoiminnan puuttumisen selonteon aihepiireistä. Toimenpiteiden valintaan liittyvässä arvioinnissa on jonkin verran ristiriitaisia näkemyksiä. Jotkut lausunnonantajat painottavat yksinomaan yhteiskuntataloudellista kannattavuutta eli perinteistä H/K suhdetta, kun taas toiset haluaisivat kestävän kehityksen mukaista arviointia ja ilmastonmuutoksen arviointia. Melko moni muistutti myös muista ympäristövaikutuksista, kuten esim. melusta ja pari lausunnonantajaa haluaisi, että myös vaikutukset eri kansalaisryhmiin arvioitaisiin. Ilmastovaikutuksia esitetään läpimeneväksi teemaksi, kun toisaalla todetaan, että liikennepoliittinen selonteko ei saa muuttua ilmastopoliittiseksi selonteoksi. Jotkut lausunnonantajat näkisivät mielellään selonteon linjauksissa myös yhteydet EU:n liikennepolitiikkaan. Kansainvälisien yhteyksien ja erityisesti Venäjän yhteyksiä toivovat muutamat vastaajat. Muutaman lausunnonantajan mielestä myös lentoyhteydet ovat jääneet vähälle selonteon aihepiireissä. Alueellisen näkökulman voimakkaampaa huomioon ottamista tuodaan esille useissa lausunnoissa. Niissä viitataan mm. hallitusohjelmassa esitettyihin aluepolitiikan tavoitteisiin, maakuntakeskusten välisten yhteyksien tarpeellisuuteen ja yleensäkin maamme poikittaisyhteyksien tarpeisiin. Tähän liittyvät myös täydennysehdotukset runkoverkkoon, jotka on esitetty elinkeinoelämän kuljetusten toimivuuteen liittyvän kysymyksen yhteydessä. Muutamat lausunnonantajat ovat nostaneet esille myös liikennehallinnon uudistamiskysymykset. Liikennevirastoa kannattaa suoraan jokunen vastaaja. Aluehallinnon kehittämistä esittää muutama lausunnonantaja samalla kun alueviranomaisen roolia haluttaisiin vahvistaa. Tätä vahvistaa se, että melko moni vastaaja on tuonut esille tarpeen kasvattaa alueella päätettäviä pikku investointeja ja niiden rahoitusta. Lausunnoissa on otettu varsin voimakkaasti kantaa erilaisiin väyläverkon laajuutta koskevien päätösten tekoon. Päätöksiä halutaan runkoverkosta, yleisen tieverkon laajuudesta ja sen suhteesta yksityistieverkkoon sekä vähäliikenteisistä radoista. Nämä päätökset nähdään osana pitkäjänteistä liikennepolitiikkaa. Tieverkon erilaisille väylille haluttaisiin palvelutasotavoitteet samoin kuin joukkoliikenteelle erilaisilla seuduilla.4 Kehyspäätöstä pidetään ristiriitaisena hallitusohjelman tavoitteiden kanssa. Väylänpidon rahoitustasojen korotustarpeesta on tarkemmin kuvauksia elinkeinoelämän kuljetusten toimivuuteen liittyvän kysymyksen yhteydessä. Lausunnonantajista muutamat pitävät tärkeänä, että valtio vastaa valtion hankkeiden rahoituksesta myös pääkaupunkiseudulla. Jonkun vastaajan mielestä erityisesti pääkaupunkiseudulla kuntien tulisi olla mukana rahoituksessa. Joidenkin vastaajien mielestä parantamalla liikenneturvallisuutta vaikutetaan myös ilmastonmuutokseen. Muutama vastaaja oli huolestunut siitä, ettei hallitusohjelmassa ollut erityisemmin huomioitu liikenneturvallisuusasioita ja katsookin tarpeelliseksi, että selonteossa asia nousee esille. Pohjana tulisi pitää hiljakkoin valmistunutta liikenneturvallisuusohjelmaa. Muutamissa ausunnoissa valitettiin Liikenne 2030 raportin taustaaineistona olleiden trendiennusteiden maltillisuutta. Vastaajien mukaan uusimmat ennusteet antavat seudun tulevaisuudesta myönteisempää kuvaa. Keskeiset ihmisten jokapäiväistä liikkumista parantavat toimet Lausunnonantajien mielestä keskeisin ihmisten jokapäiväistä liikkumista parantava toimi on joukkoliikenteen ja kevyen liikenteen kulkumuoto-osuuden kasvattaminen. Sama toimi esiintyy vielä useammin mainittuna ilmaston muutokseen liittyvän kysymyksen vastauksissa. Joukkoliikenteen kulkumuoto-osuuden kasvattamiseksi lausunnon antajat esittävät lähes kaikki mahdolliset joukkoliikennettä edistävät toimet: valtion tuki, lippujärjestelmien kehittäminen, liityntäliikenne ja pysäköinti, infrastruktuuritoimet, hallinnolliset toimet, kokonaismatka-aika, hinta, matkaketjut yms. Joukkoliikenteen ja kevytliikenteen kulkumuoto-osuuden lisäämiseen kytkettiin useissa lausunnoissa läheisesti myös yhdyskuntarakenteen hajautumisen ehkäiseminen. Liikennejärjestelmän (matkaketjujen) esteettömyys painottui monissa vastauksissa. Jotkut lausunnonantajat esittivät nimenomaan raideliikenteen osuuden kasvattamista erityisesti pääkaupunkiseudulla ja jotkut suurilla kaupunkiseuduilla yleisemmin. Rautatieliikenteeseen ja osin lentoliikenteeseenkin liittyen painotettiin myös kaukoliikenteen täsmällisyyttä ja matkaketjuja. Muutamissa lausunnoissa esitettiin, että työssäkäyntialueen tulisi olla joukkoliikenteen ja sen kehittämisen pohjana. Vastauksissa painottui myös työvoiman kohtaanto-ongelmiin vastaaminen mm. julkisen liikenteen ympärivuorokautisella palvelulla suurilla kaupunkiseuduilla.5 Haja-asutusalueen joukkoliikenteen palvelutason turvaaminen tuli esille varsin monessa lausunnossa. Keinoina nähtiin runkoliikenteen turvaaminen ja kutsuohjattu joukkoliikenne sekä kuntien henkilökuljetusten yhdistäminen. Muutamat lausunnonantajat esittivät seudullisen tai alueellisen joukkoliikenneorganisaation perustamista. Joidenkin mielestä tällaisen organisaation tulisi vastata joukkoliikenteen järjestämisestä alueellaan. Kevyen liikenteen väylien lisärakentamista ja turvallisia olosuhteita painottivat useat vastaajat. Melko useat painottivat erityisesti koulureittejä. Monet parantaisivat päätiestön liikenneturvallisuutta keskikaideohjelmalla ja mahdollisesti muilla toimilla. Tieverkon turvallisuutta haluttiin parantaa myös poistamalla tasoristeyksiä ja lisäämällä asennekasvatusta ja valvontaa. Väyläverkon ylläpitoon ja kehittämiseen haluttaisiin riittävät resurssit (Tästä enemmän seuraavan kysymyksen vastauksissa). Lausunnoissa mainittiin mm. alempi tieverkko, kelirikkotiet, vähäliikenteiset väylät sekä yksityistiet ja valtion tuki. Koko rataverkoston ylläpito, korvausinvestoinnit ja kehittäminen tuli muutamissa lausunnoissa esille. Liikenteen hallinta erityisesti kaupunkiseuduilla sekä yleensä liikenteen tietopalvelujen toteuttaminen kaikkien käyttöön nähtiin muutamissa lausunnoissa keinona ihmisten arjen liikkumisen parantamiseksi. Keskeiset elinkeinoelämän kuljetusten toimintavarmuutta parantavat toimet Useiden vastaajien mielestä elinkeinoelämän kuljetusten toimintavarmuuteen voidaan vaikuttaa korottamalla perustienpidon rahoituksen tasoa tuntuvasti. Myös yksityisteihin esitetään lisää valtiontukea. Rataverkon perusparannukseen esitetään vastaavasti lisää panostusta useissa lausunnoissa. Myös pääratojen kantavuuden nostoa (vähintään 25 tn akselipainoja) ja ratapihojen parantamista esitetään. Raakapuu- ja elintarvikekuljetustarpeiden perusteella esitetään vähäliikenteisten ratojen säilyttämistä ja kunnostamista samoin kuin alemman tieverkon kunnon parantamista. Liikenneväylien kehittäminen ja kehittämisen tason nostaminen tulee esille melko monessa lausunnossa. Jotkut ehdottavat päätieverkon pullonkauloja poistettavaksi ja toivoisivat rataverkon olevan nykyistä enemmän kaksiraiteista. Runkoverkkoon esitetään lisäyksiä ja sen toivotaan ulottuvan aluekeskuksiin ja sisältävän myös poikittaisyhteyksiä.6 Eräät lausunnonantajat näkevät raideliikenteellä kasvumahdollisuuksia mm. kauttakulkuliikenteessä. Jotkut toivovat myös valtion toimenpiteitä markkinoille tulon helpottamiseksi rautatieliikenteessä. Joidenkin lausunnonantajien mielestä talvimerenkulku tulisi turvata ilman rasitetta pohjoisen satamille. Muutamat vastaajat pitävät tärkeänä lentoliikenteen ja asemien kehittämistä. Jotkut vastaajat puolestaan haluaisivat selvitettävän lentokenttäverkoston roolia ja laajuutta. Kaivosteollisuuden tarpeisiin vastaamista pitävät tärkeänä useat tahot. Myös matkailu nähdään merkittävänä elinkeinona, jonka tarpeita pitäisi muutaman vastaajan mielestä myös tarkastella. Muutamat näkevät myös yhteydet satamiin ja erityisesti vientisatamiin tärkeinä. Liikenneturvallisuuden parantamiseksi tämänkin kysymyksen vastauksissa nostetaan esille yksiajorataisen päätieverkon turvallisuus- ja sujuvuuspuutteet. Tavaraliikenteen kuljetuksilta odotetaan lausunnonantajien mukaan laatua, turvallisuutta, luotettavuutta, toimintavarmuutta ja täsmällisyyttä. Kuljetusketjun nopeus on useimmiten riippuvainen muusta kuin liikenneväylästä ja sen olosuhteista. Logistiikka-alueiden ja keskusten (mm. intermodaaliterminaalit, raakapuuterminaalit) tulisi olla osa liikenneverkkoa ja sen kehittämistä joidenkin vastaajien mielestä. Samoin logistiikkakeskusten verkko pitäisi suunnitella kokonaisuutena ja valtion tulisi olla siinä mukana. Logistisia ketjuja ja osaamista korostetaan myös muutamassa lausunnossa. Liikenteeseen liittyvät toimet, joilla voidaan eniten hillitä ilmastonmuutosta Keskeisin toimi, jolla lausunnonantajien mielestä voidaan vaikuttaa ilmaston muutokseen, on joukkoliikenteen ja kevytliikenteen kulkumuoto-osuuden kasvattaminen. Tämä nähtiin myös keskeisimpänä keinona vaikuttaa ihmisten jokapäiväiseen liikkumiseen. Tässä yhteydessä mainittiin sekä joukkoliikenteen että kevyen liikenteen (erit. pyöräilyn) edistämiseksi lähes kaikki mahdolliset toimet. Joukkoliikennejärjestelmän kehittämistä ja valtion tukea suurille kaupungeille korostettiin runsaasti. Raideliikenne mainittiin myös erikseen useissa lausunnoissa ja sitä haluttaisiin kehittää erityisesti pääkaupunkiseudulla ja mahdollisesti muilla suurilla kaupunkiseuduilla. Ilmastonmuutoksen hillitsemiseksi varsin monet vastaajat tuovat esille yhdyskuntarakenteen hajautumisen ehkäisemisen ja yleensä maankäytön ja liikenteen vuorovaikutteisen suunnittelun. Jotkut7 lausunnonantajat toivovat yhdyskuntarakenteen tukeutumista nimenomaan raideliikenteeseen. Raideliikenteen infrastruktuuri edellyttää vastaajien mielestä parantamista. Muutamat lausunnonantajat näkevät myös matkaketju- ja kuljetusketjuajattelun tärkeäksi ilmastonmuutoksen hillinnässä. Jotkut vastaajat esittävät työmatkaliikenteen tarpeisiin vastaamista joukkoliikenteellä ympärivuorokautisesti suurilla kaupunkiseuduilla. Nopeaa junaliikennettä haluaisivat jotkut vastaajat ja joidenkin mielestä sillä voitaisiin jopa korvata osa kotimaan lentoliikenteestä. Tavaraliikenteen massakuljetuksessa rautatieliikenteen ja vesiliikenteen mahdollisuuksia ja kilpailukykyä pitäisi useiden vastaajien mielestä parantaa. Raideliikenteen markkinaosuuden kasvattamista pitävät niin ikään varsin monet vastaajat tarpeellisena. Se edellyttää vastaajien mielestä liityntäliikenteen tarpeisiin vastaamista, rautatieliikenteen kasvavan kapasiteettiongelman ratkaisemista sekä ratapihojen parantamista ja terminaaliverkostoa. Ilmaston muutoksen hillintään vaikuttaa muutaman vastaajan mielestä myös tieverkon kunto ja geometria. Useiden vastaajien mielestä merkitystä on nimenomaan alemman tieverkon kunnolla, jota käytetään mm. puukuljetuksiin (bioenergian saanti). Vaihtoehtoiset polttoaineet nähtiin monessa lausunnossa merkittäväksi tavaksi vaikuttaa ilmastonmuutokseen. Esillä oli mm. diesel, vety, sähkö ja maakaasu. Yhtä tärkeänä pidettiin ympäristöystävällisen kaluston ja kulkumuotojen suosimista liikennepolitiikassa ja veropolitiikassa. Verotukselliset keinot ja jopa verotuksen kokonaisuudistus olivat esillä myös monissa vastauksissa. Joukkoliikenteen arvonlisäveroa haluttiin alentaa tai luopua siitä. Myös raideliikenteen sähköistysohjelmaa sekä teiden käyttö- tai ruuhkamaksuja pidettiin tärkeänä ilmastonmuutoksen kannalta. Myös liikenteen hallinnan keinoilla ja ajotapakoulutuksella muutama vastaaja näki olevan vaikutusta.8 Liikennejärjestelmän kehittämishankkeet tärkeysjärjestyksessä perusteluineen Lausunnonantajat esittivät runsaasti eri väylien kehittämishankkeita ja perustelivat hankkeet pääsääntöisesti varsin hyvin. Hanke-ehdotukset kohdistuivat pääasiassa lausunnonantajien omille toiminta-alueille. Tiehankkeita esitettiin yli 70, ratahankkeita yli 50, vesiväylähankkeita ja lentoliikenteen hankkeita molempia vajaa 10. Hanke-ehdotuksista on laadittu erilliset listat. Monet vastaajat ovat tässä yhteydessä tarkastelleet liikennejärjestelmän kehittämistarvetta yleisemmin ja korostaneet mm. liikenneväylien, etenkin pääväylien kehittämishankkeita, kaupunkiseutujen liikennejärjestelmien ja joukkoliikenteen kehittämistä sekä liikenneturvallisuuden parantamista. Ehdotuksista osa on myös vahvistavat muihin kysymyksiin annettuja vastauksia. Budjettirahoituksen lisäksi käytettävät rahoitustavat väylähankkeiden rahoittamiseksi Useat lausunnonantajat olivat sitä mieltä, että perinteinen budjettirahoitus on hyvä ja keskeisin liikennehankkeiden rahoitusmuoto. Monet olivat kuitenkin sitä mieltä, että lisäksi voidaan käyttää PPP-mallia, jälkirahoitusmallia ja elinkaarimallia. Edullista lainoitusta pidettiin järkevänä ja esimerkiksi sitä, että valtio lainaa kunnilta. Uudempana asiana melko useat vastaajat esittivät tierahastoja, joihin koottaisiin varoja eri tavoin (verot, obligaatiot, tiemaksut). Tiemaksuja, ruuhkamaksuja, kauttakulkuliikenteen maksuja esittävät myös useat vastaajat. Sekä ruuhkamaksulle että tiekohtaisille maksuille on vastaajissa myös muutama vastustaja. Useimmin mainitaan perusteeksi, etteivät kotimaiset kuljetusyritykset kestä enää lisärasitteita tai se pitäisi kompensoida jollain tavalla. Muutaman lausunnonantajan vastauksessa on esitetty, että elinkaarimallilla ja jälkirahoitusmallilla toteutettaville hankkeille tulisi asetta yläraja. Valtion omaisuustulojen ohjaus ja maankäyttösopimukset on mainittu rahoituskeinoina muutamassa lausunnossa. Vuorian työryhmän ehdotukset ovat saaneet myös muutaman lausunnonantajan tuen. Myös erilaisia selvityksiä mm. tienkäyttömaksuista ja niiden vaikutuksista halutaan edelleen. Samankaltaiset tiedostot
 Liikennepoliittisen selonteon keskeiset elementit 9.10.2007 MAL seminaari, Siuntio Liikenneneuvos Petri Jalasto 1 Liikenne 2030 Liikennepolitiikan valinnat ovat osa Suomen hyvinvoinnin perustaa Ihmisten Lisätiedot Lappi, liikenneviraston pitkän aikavälin suunnitelmassa Timo Välke Johtava asiantuntija, rautateiden tavaraliikenne
 Hallitus 78 15.04.2014 LAUSUNTO LIIKENNE- JA VIESTINTÄMINISTERIÖLLE KOSKIEN OIKEUDENMUKAISTA JA ÄLYKÄSTÄ LIIKENNETTÄ SELVITTÄNEEN TYÖRYHMÄN LOPPURAPORTTIA 201/00.02.020/2012 Hallitus 78 Esittelijä Toimitusjohtaja Lisätiedot Tiemaksujen selvittämisen motiiveja
 Tiemaksujen selvittämisen motiiveja Sidosryhmäseminaari 12.6.2012 Tuomo Suvanto Työryhmän toimeksianto Selvittää, kuinka Suomessa tulisi edetä tiemaksujärjestelmien käyttöönotossa pitkällä aikavälillä Lisätiedot Lausunto Varsinais-Suomen liikennestrategian tavoitteista ja linjapäätöksistä. Kehittämisjohtaja Matti Tunkkari, puh. 02 761 1101
 Kaupunginhallitus 360 07.10.2013 Kaupunginhallitus 202 09.06.2014 Lausunto Varsinais-Suomen liikennestrategian tavoitteista ja linjapäätöksistä 526/08.00.00/2014 Kh 07.10.2013 360 Kehittämisjohtaja Matti Lisätiedot Joukkoliikenteen järjestäminen; rahoituksen riittävyys kehittämistarpeet ja -mahdollisuudet. Jenni Eskola, Liikennevirasto
 Autojen yhteiskäyttö liikenne- ja viestintäministeriön näkökulmasta Saara Jääskeläinen, liikenne- ja viestintäministeriö Autojen yhteiskäyttö Turkuun työpaja 9.2.2010 Liikennesektorille kohdistuvia haasteita Lisätiedot Liikennejärjestelmäsuunnitelma
 Päivittämistarpeen taustalla Strategisten painopisteiden hahmottaminen Laajan toimenpidejoukon jäsentäminen ja selkeämpien kehittämiskokonaisuuksien muodostaminen niiden sisällä erilaisia ja eri toteuttamis- Lisätiedot Kestävää liikkumista Pirkanmaalla. Harri Vitikka, Pirkanmaan ELY-keskus, L-vastuualue
 Kestävää liikkumista Pirkanmaalla Harri Vitikka, Pirkanmaan ELY-keskus, L-vastuualue PIRKANMAAN ELY-KESKUKSEN STRATEGISET PAINOTUKSET 2012 2015 1. Hyvän yhdyskuntarakenteen ja liikennejärjestelmän kehitys Lisätiedot Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan ilmastopoliittinen ohjelma
 Itä-Suomen liikennestrategia Itä-Suomen elinkeinoelämän ja asukkaiden tarpeita palveleva uuden sukupolven liikennejärjestelmä Ihmisten liikkuminen -näkökulma 1 Strategia on kaikkien toimijoiden yhteinen Lisätiedot Perustienpidon haasteet - miten päivittäinen liikennöinti turvataan. Vesa Männistö 13.11.2012
 Perustienpidon haasteet - miten päivittäinen liikennöinti turvataan Vesa Männistö 13.11.2012 Esityksen sisältö Taustaa väyläverkosta ja liikenteestä Liikenneviraston strategia Liikennepoliittinen selonteko Lisätiedot Kuhmon kaupunki esittää edellä tarkoitetusta asiakirjaluonnoksesta lausuntonaan seuraavaa:
 Kainuun maakunta -kuntayhtymä PL 400 87070 KAINUU Viite: Lausuntopyyntönne 20.11.2006 Asia: LAUSUNTO ITÄ-SUOMEN STRATEGISET LIIKENNEHANKKEET ASIAKIRJAN LUONNOKSESTA Kuhmon kaupunki esittää edellä tarkoitetusta Lisätiedot Itä-Suomen liikennestrategia. Itä-Suomen elinkeinoelämän ja asukkaiden tarpeita palveleva uuden sukupolven liikennejärjestelmä
 Itä-Suomen liikennestrategia Itä-Suomen elinkeinoelämän ja asukkaiden tarpeita palveleva uuden sukupolven liikennejärjestelmä strategian laadintaprosessi, sisältö ja toteutuksen suuntaviivoja Lähtökohtana Lisätiedot Digitalisaatio liikenteessä
 Digitalisaatio liikenteessä Johtaja Risto Murto 3.11.2015 Tampere LVM 1.1.2016 www.lvm.fi 4.11.2015 2 EU:n komission liikenteen valkoinen kirja 3/2011 Komissio toteaa, että nykyisen kaltainen liikennepolitiikka Lisätiedot Joukkoliikenteen valtionrahoitus Toni Bärman, Liikennevirasto
 Joukkoliikenteen valtionrahoitus 14.1.2016 Toni Bärman, Liikennevirasto 12.1.2016 2 Joukkoliikenteen määrärahat 2016 Valtion talousarvioesitys 2016 Leikkaukset junaliikenteen ostoihin, toisaalta lisättiin Lisätiedot Kymenlaakson Liitto. Maakuntavaltuustoseminaari Jatkuva liikennejärjestelmätyö
 Kymenlaakson Liitto Maakuntavaltuustoseminaari 24.10.2016 Jatkuva liikennejärjestelmätyö 24.10.2016 Esitys Liikennejärjestelmäryhmä ja sen tehtävät Seudulliset liikennejärjestelmäryhmät ja niiden tehtävät Lisätiedot Parlamentaarinen työryhmä korjausvelan vähentämiseksi. Liikenne- ja kuntaministeri Paula Risikko
 Parlamentaarinen työryhmä korjausvelan vähentämiseksi Liikenne- ja kuntaministeri Paula Risikko 12.12.2014 Parlamentaarinen työryhmä ja sen tehtävät Liikenne- ja viestintäministeriö asetti 28.2.2014 parlamentaarisen Lisätiedot Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma (HLJ 2015) luonnos
 Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma (HLJ 2015) luonnos Luottamushenkilöseminaari 26.8.2014 Toimitusjohtaja Suvi Rihtniemi Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä Liikenteen tavoitteet (HLJ-toimikunta Lisätiedot Tiestön kehittämistarpeet Pohjois-Suomessa
 Tiestön kehittämistarpeet Pohjois-Suomessa 17.2.2017 Timo Mäkikyrö Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Pohjois-Pohjanmaan ELY-keskuksen liikenne ja infrastruktuuri -vastuualue Toimialue Lisätiedot Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan ilmastopoliittinen ohjelma (ILPO)
 Liikenne- ja viestintäministeriön hallinnonalan ilmastopoliittinen ohjelma (ILPO) Harri Pursiainen, liikenne- ja viestintäministeriö TransEco tutkimusohjelman aloitusseminaari Liikenteen kasvihuonekaasupäästöt Lisätiedot Tampereen seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma
 Uusi liikennepolitiikka Ylijohtaja Anne Herneoja 28.11.2012 Liikenteen VISIO 2030+ Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko eduskunnalle n Lisätiedot Etelä-Päijät-Hämeen liikenneturvallisuussuunnitelma TYÖN LÄHTÖKOHDAT
 12 2 2.1 Maankäyttö ja väestö Etelä-Päijät-Hämeessä oli vuoden 26 lopussa 166 833 asukasta. Viiden vuoden aikajaksolla (21-26) seudun väkimäärä on ollut lievässä kasvussa. Kasvua on edesauttanut erityisesti Lisätiedot Hankesuunnittelupäivä 2016
 Hankesuunnittelupäivä 2016 Ylijohtaja Rami Metsäpelto 25.10.2016 Maakuntauudistus ja Elyt Liikennevirasto ja Liikenneverkkoyhtiö Liikennekaari Rautatieliikenteen kilpailu Suomen ja Venäjän välinen rautatieliikenne Lisätiedot Laajempi liikennejärjestelmänäkökulma kaupunkipolitiikan perustaksi
 Laajempi liikennejärjestelmänäkökulma kaupunkipolitiikan perustaksi 13.6.2012 1 Uusi Kouvola lyhyesti Asukkaita noin 90.000 (88 987/2008) Pinta-ala 2 885 km2, josta maapinta-ala 1677 km2 ja vesistöä 370 Lisätiedot Riihimäen kaupunkiseudun maankäytön ja liikkumisen suunnitelma
 seudun maankäytön ja liikkumisen suunnitelma Yhteenveto vaiheista I ja II 6/2016 suunnitelma yhteenveto vaiheista I ja II 1 seudun maankäytön ja liikkumisen suunnitelma I vaihe keskittyi maankäytön ja Lisätiedot Liikenneväylien korjausvelka. Lähtökohdat ja korjausvelkaohjelma
 Liikenneväylien korjausvelka Lähtökohdat ja korjausvelkaohjelma 5.2.2016 Liikenneväylillä on n. 2,5 miljardin arvosta korjausvelkaa 4000 3500 korjausvelka M 3000 2500 2000 1500 1000 500 0 nykyrahoitus Lisätiedot BOTNIA ARC LIIKENNESEMINAARI 19.2.2014. Liikenneväylien merkitys Suomen elinkeinoelämälle
 BOTNIA ARC LIIKENNESEMINAARI 19.2.2014 Liikenneväylien merkitys Suomen elinkeinoelämälle Ylijohtaja Matti Räinä Pohjois-Pohjanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus Valtionhallinnon muutokset koskien Lisätiedot Liikenneverkkojen luokittelu ja TEN-T verkot
 Liikenneverkkojen luokittelu ja TEN-T verkot 10.11.2015 Maanteiden ja ratojen luokitus Valtatiet palvelevat valtakunnallista ja maakuntien välistä pitkämatkaista liikennettä. Kantatiet täydentävät valtatieverkkoa Lisätiedot Liikenne kohti tulevaa. Liikenneviraston asiantuntijanäkemys
 Liikenne kohti tulevaa Liikenneviraston asiantuntijanäkemys Tarvetta vastaavat liikenneolosuhteet ovat kasvun ja hyvinvoinnin perusta digitalisoituvassa Suomessa Liikennevirasto on käynyt vuoropuhelua Lisätiedot Keski-Pohjanmaan liikennejärjestelmätyö
 Keski-Pohjanmaan liikennejärjestelmätyö Liikkumispalveluiden työpaja 27.10.2016 Janna Räisänen, aluesuunnittelija KOPIKALIsta ja KAKEPOLIsta Pohjois-Suomen liikenne ja logistiikkastrategiaan Kokkolan, Lisätiedot Poimintoja hallitusohjelmasta
 Joukkoliikenteen kehittäminen kaupunkiseuduilla mitä edellytyksiä valtio luo? Jenni Eskola, Liikennevirasto Iida Huhtanen, liikenne- ja viestintäministeriö Liikenne ja maankäyttö 2015 8.10.2015 1 Poimintoja Lisätiedot Miten tästä eteenpäin? Tavoitteita osaamisen kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi
 Finnish Transport Research and Innovation Partnership Miten tästä eteenpäin? Tavoitteita osaamisen kehittämiseksi ja hyödyntämiseksi Osaamisen kehittäminen ja hyödyntäminen, Fintrip-seminaari 27.8.2013 Lisätiedot Asukkaiden ja sidosryhmien osallistaminen osana kestävän kaupunkiliikenteen suunnittelua. Sara Lukkarinen, Motiva Oy
 Kansallinen ilmastopolitiikka liikkumisen ohjauksen taustalla Saara Jääskeläinen, liikenne- ja viestintäministeriö LIVE-tilaisuus 17.4.2013 Liikenne ja päästöt Kotimaan liikenne tuotti v. 2011 noin 13,1 Lisätiedot Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ 2011-luonnos HSL:n toimitusjohtaja Suvi Rihtniemi
 Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ 2011-luonnos 26.10.2010 HSL:n toimitusjohtaja Suvi Rihtniemi Liikennejärjestelmäsuunnitelmat Neljä Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelmaa Lisätiedot Liikennepoliittinen selonteko ja esteettömyys
 Liikennepoliittinen selonteko ja esteettömyys Ylijohtaja Anne Herneoja 21.3.2013 Liikenteen VISIO 2030+ Kilpailukykyä ja hyvinvointia vastuullisella liikenteellä Valtioneuvoston liikennepoliittinen selonteko Lisätiedot Millaista osaamista tulevaisuudessa tarvitaan liikenteen alalla?
 Millaista osaamista tulevaisuudessa tarvitaan liikenteen alalla? Liikennepoliittiset teemat Ari-Pekka Manninen Liikennepolitiikan päämäärä ja uuden ajan liikennepolitiikka Liikennepolitiikan päämäärä on Lisätiedot Liikennepoliittisen selonteon hankkeiden toteuttaminen. Liikenneministeri Merja Kyllösen selvitys eduskunnalle 20.11.2012
 Liikennepoliittisen selonteon hankkeiden toteuttaminen Liikenneministeri Merja Kyllösen selvitys eduskunnalle 20.11.2012 1. Liikennepoliittinen selonteko: hallituksen ja eduskunnan mandaatti uudelle liikennepolitiikalle Lisätiedot Mitä EU:n taakanjakopäätös merkitsee Suomen liikenteelle? Saara Jääskeläinen, LVM Liikennesektori ja päästövähennykset seminaari
 Mitä EU:n taakanjakopäätös merkitsee Suomen liikenteelle? Saara Jääskeläinen, LVM Liikennesektori ja päästövähennykset seminaari 10.11.2016 Eurooppa-neuvosto lokakuu 2014 : EU:n 2030 ilmasto- ja energiapolitiikan Lisätiedot Liikenteen linjaukset kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa. Anne Berner Liikenne- ja viestintäministeri
 Liikenteen linjaukset kansallisessa energia- ja ilmastostrategiassa Anne Berner Liikenne- ja viestintäministeri 24.11.2016 Kotimaan liikenteen khk-päästöt - nykytilanne Kotimaan liikenne tuotti v. 2015 Lisätiedot Toimintaympäristön muutokset ja niiden merkitys Itä-Suomen liikennejärjestelmään
 Toimintaympäristön muutokset ja niiden merkitys Itä-Suomen liikennejärjestelmään Jo tapahtuneita sekä odotettavissa olevia muutoksia / Itä-Suomen liikennestrategian uudistaminen Hallitusohjelman leikkaukset Lisätiedot Liikenneviraston talousarvioesitys 2017 Liikenne- ja viestintävaliokunta Talousjohtaja Kristiina Tikkala
 Liikenneviraston talousarvioesitys 2017 Liikenne- ja viestintävaliokunta 06.10.2016 Talousjohtaja Kristiina Tikkala Talousarvioesitys 2017 JTS määrärahakehykset 2016-2021 Hallitus esittää Liikenneverkolle Lisätiedot TAMPEREEN KAUPUNKISEUTU Liikennejärjestelmätyöryhmä muistio 4/2011 11.5.2011
 Aika: 11.5.2011 klo 14.00 Paikka: Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymä, kokoushuone Satakunnankatu 18 A, 2. krs. Osallistujat: Liikennejärjestelmätyöryhmä: Laaksonen Risto tilaajapäällikkö Tampere, pj. Lisätiedot AIESOPIMUS LÄNSI-UUDENMAAN LIIKENNEJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISESTÄ VUOSINA
 2014 AIESOPIMUS LÄNSI-UUDENMAAN LIIKENNEJÄRJESTELMÄN KEHITTÄMISESTÄ VUOSINA 2014 2019 Valokuvat: Tuula Palaste-Eerola Helsinki 2014 Uudenmaan liitto // Nylands förbund Uusimaa Regional Council // Helsinki-Uusimaa Lisätiedot TIEMAKSUT. Mahdollisuus edesauttaa seudun kestävää kasvua
 Osaston johtaja Sini Puntanen Helsingin seudun liikenne -kuntayhtymä TIEMAKSUT Mahdollisuus edesauttaa seudun kestävää kasvua 11.2.2016 Taustaa Helsingin seutu on selvittänyt, olisiko seudulla edellytyksiä Lisätiedot MAL-aiesopimusmenettely Väliarviointi. Matti Vatilo Suurkaupunkijaosto
 MAL-aiesopimusmenettely Väliarviointi Matti Vatilo Suurkaupunkijaosto 24.4.2014 Taustaa Paras-selonteon linjaukset lähtökohtana Valtio-osapuolen valmisteluryhmän (LVM, TEM, VM, YM, ARA, LiVi) tehtävänä Lisätiedot Rautateiden henkilöliikennepaikat esteettömiksi Pysäkkien palvelutasoa kehitetään
 Henkilöliikenteen asemapaikkojen ja rata-alueiden kehittämistarpeet ylijohtaja Kari Ruohonen 14.5.2014 Kaupungit kasvaneet ja kehittyneet ratapihojen ympärille Asuminen ja muun maankäyttö sijaitsee ratapihojen Lisätiedot XL Siltatekniikan päivät
 XL Siltatekniikan päivät Minna Torkkeli 25.1.2017 Liikenneverkko huomenna 20.1.2017 2 Mitä on korjausvelka? Valtion omistamat maantiet, radat ja vesiväylät Korjausvelka muodostuu huonokuntoisen, korjaustarpeessa Lisätiedot Yhdyskuntarakenne ja infra kilpailukykytekijänä tulevaisuuden kunnassa - linjaukset
 Yhdyskuntarakenne ja infra kilpailukykytekijänä tulevaisuuden kunnassa - linjaukset 28.4.2016 Muutostekijöitä on runsaasti Ilmastonmuutos Niukkeneva julkinen talous Väestön ikääntyminen Elinkeinoelämän Lisätiedot Asiakirjayhdistelmä 2015
 63. Joukkoliikenteen palvelujen osto ja kehittäminen (siirtomääräraha 3 v) Talousarvioesitys HE 131/2014 vp (15.9.2014) Momentille myönnetään 98 899 000 euroa. Määrärahaa saa käyttää: 1) liikenteenharjoittajille Lisätiedot Maankäytön ja liikenteen suunnittelun integrointi Oulun seudulla
 Maankäytön ja liikenteen suunnittelun integrointi Oulun seudulla Haukipudas Kiiminki Hailuoto Oulunsalo Oulu seutusuunnittelija Anne Leskinen, 8.12.2010 Kempele Lumijoki Muhos Liminka Tyrnävä Uusi Oulu Lisätiedot EU:n ilmasto- ja energiapaketin vaikutuksia suomalaisen autoilijan arkipäivään
 EU:n ilmasto- ja energiapaketin vaikutuksia suomalaisen autoilijan arkipäivään Auto- ja liikennetoimittajien tilaisuus 27.3.2008 Liikenteen päästöjen vähennystavoite vuoteen 2020. Mikä se on? Mitkä ovat Lisätiedot Liikenteen khk-päästöt tavoitteet ja toimet vuoteen 2030
 Liikenteen khk-päästöt tavoitteet ja toimet vuoteen 2030 Mitä päästöjä tarkastellaan? Kansallinen energia- ja ilmastostrategia sekä keskipitkän aikavälin ilmastopoliittinen suunnitelma koskevat ainoastaan Lisätiedot Valokuva(t): Tuula Palaste-Eerola
 Aiesopimus Itä-Uudenmaan liikennejärjestelmän kehittämisestä vuosina 2015 2019 2015 1 Valokuva(t): Tuula Palaste-Eerola Uudenmaan liitto // Nylands Lisätiedot Tampereen kestävä kaupunkiliikenne
 Tampereen kestävän liikkumisen ideointikeskustelu 20.11.2014 Tampereen kestävä kaupunkiliikenne 20.11.2014 Suunnittelupäällikkö Tampere kasvaa voimakkaasti liikennejärjestelmän kehittäminen on välttämätöntä Lisätiedot Liikenteen ja asumisen rahoitus 2017
 Liikenteen ja asumisen rahoitus 2017 Keskiviikko 14.9.2016 Kuntamarkkinat Asuntoasioiden asiantuntija Laura Hassi Liikenneasiantuntija Johanna Vilkuna Yhdyskuntatekniikan asiantuntija Marika Kämppi Asumiseen Lisätiedot Liikkumisen palveluiden tavoitteellinen palvelutaso Anna Saarlo
 Liikkumisen palveluiden tavoitteellinen palvelutaso 25.1.2017 Anna Saarlo Raportti: http://www2.liikennevira sto.fi/julkaisut/pdf8/lts_ 2016-34_liikkumisen_palvelui den_web.pdf 2 Sisältö 1. Palvelurakenne Lisätiedot TURUN RAKENNEMALLIALUEEN LIIKENNEJÄRJESTELMÄSUUNNITELMA
 TURUN RAKENNEMALLIALUEEN LIIKENNEJÄRJESTELMÄSUUNNITELMA Esityksen rakenne 1. Suunnittelun tilanne ja tavoite 2. Liikennejärjestelmän kehittämistavoitteet 3. RM-alueen liikkumisen ominaisuuksia, kulkutavat Lisätiedot Ajankohtaista liikenne- ja viestintäministeriöstä
 Ajankohtaista liikenne- ja viestintäministeriöstä Pank ry:n tiemerkintäpäivät 7.-8.2.2012 Gustavelund Tuusula Yli-insinööri Mikko Karhunen Liikennepoliittinen selonteko Liikennepolitiikan linjaukset ja Lisätiedot Raideliikenteen näkymiä. Matkakeskus Turkuun - tulosseminaari 1.6.2016 Pekka Petäjäniemi
 Raideliikenteen näkymiä Matkakeskus Turkuun - tulosseminaari 1.6.2016 Pekka Petäjäniemi Sitten aloitusseminaarin Liikenneverkon kehittäminen Liikenne- ja viestintäministeriö käynnistää valmistelun liikenneverkon Lisätiedot Matkailun tiekartta missä mennään? Matkailun erityisasiantuntija Nina Vesterinen, työ- ja elinkeinoministeriö
 Matkailun tiekartta missä mennään? Matkailun erityisasiantuntija Nina Vesterinen, työ- ja elinkeinoministeriö Yhdessä enemmän Mistä kasvua ja uudistumista Suomen matkailuun? Matkailun tiekartta 2015 2025 Lisätiedot LIIKENNEJÄRJESTELMÄN TOTEUTUKSEN AIESOPIMUS 2006 2010
 KUOPION SEUDUN LIIKENNESTRATEGIA 2030 LIIKENNEJÄRJESTELMÄN TOTEUTUKSEN AIESOPIMUS 2006 2010 Päivitetty 15.5.2007 vuosille 2007-2011 Päivitetty 24.8.2008 vuosille 2008-2012 Päivitetty 19.8.2009 vuosille Lisätiedot UUDENMAAN MAAKUNTAKAAVA JA LOGISTIIKKA
 UUDENMAAN MAAKUNTAKAAVA JA LOGISTIIKKA ESLogC -tulevaisuusverstas 26.3.2010, Pekka Normo Tavaraliikenteen logistiikka vahvistetussa maakuntakaavassa 2 Kaava sisältää valtakunnallisesti ja maakunnallisesti Lisätiedot KAUPUNKISEUTU- SUUNNITELMAT. Siuntio Johtaja Seija Vanhanen
 KAUPUNKISEUTU- SUUNNITELMAT Siuntio 9.10.2007 Johtaja Seija Vanhanen 2 MAL-SUUNNITTELU Maankäyttö- ja rakennuslaki Vapaaehtoinen suunnittelu Laki kunta- ja palvelurakenneuudistuksesta Valtioneuvoston asetus Lisätiedot Tiemerkinnät ja tienpidon rahoitus
 Tiemerkinnät ja tienpidon rahoitus 22.1.2016 Vesa Männistö, FM Oma esittely Väyläomaisuuden hallinnan johtava asiantuntija Rahoituksen ja palvelutason suunnittelu (tiet, radat, vesiväylät) Väyläomaisuuden Lisätiedot Kaupunkiseutujen rooli kunta- ja maakuntauudistuksessa
 Kaupunkiseutujen rooli kunta- ja maakuntauudistuksessa Keskustelutilaisuus 4.11.2014, Ympäristöministeriö Päivi Nurminen, seutujohtaja, Tampereen kaupunkiseudun kuntayhtymä Kaupunkiseutu 2015 Kaupunkiseutu Lisätiedot Vuorimiespäivät Pitkäjänteisyyttä infrarakentamiseen
 Infra-alan merkitys Vuorimiespäivät 28.3.2008 Pitkäjänteisyyttä infrarakentamiseen TKL Timo Kohtamäki Toimitusjohtaja, Lemminkäinen Infra Oy Hallituksen puheenjohtaja, Infra ry 1 Infra-alan merkitys Tiesitkö, Lisätiedot Metsäalan merkitys. Toimitusjohtaja Timo Jaatinen, Metsäteollisuus ry 26.8.2011
 Metsäalan merkitys Toimitusjohtaja Timo Jaatinen, Metsäteollisuus ry Metsäteollisuus on oleellinen osa Suomen kansantaloutta Metsäteollisuuden osuus Suomen Teollisuustuotannosta 13 % Tehdasteollisuuden Lisätiedot Julkisen talouden suunnitelma Liikenne- ja viestintäministeriö
 Julkisen talouden suunnitelma 2017-2020 Liikenne- ja viestintäministeriö 1 Määrärahakehykset 2017-2020 1 000 euroa TA 2016 Kehys 2017 Kehys 2018 Kehys 2019 Kehys 2020 01. Hallinto ja toimialan yhteiset Lisätiedot Kirkkonummen kunnan lausunto Uudenmaan ELY-keskuksen tienpidon ja liikenteen suunnitelmasta
 Palvelutuotannon lautakunta 117 21.10.2015 Kunnanhallitus 345 02.11.2015 Kirkkonummen kunnan lausunto Uudenmaan ELY-keskuksen tienpidon ja liikenteen suunnitelmasta 2016-2019 701/08.00.01/2015 Palvelutuotannon Lisätiedot Ylivieskan seutukunnan liikenneturvallisuuskysely Kalajoki
 Ylivieskan seutukunnan liikenneturvallisuuskysely Kalajoki 1) Sukupuoli 2) Ikäluokka 3) Kotikaupunkinne tai kuntanne ja vastaus% suhteessa asukasmäärään Kyselyyn vastasi 80 Kalajoen asukkaista. Tämä on Lisätiedot Liikennevirasto Kari Ruohonen ylijohtaja 26.9.2011
 Liikennevirasto Kari Ruohonen ylijohtaja 26.9.2011 Liikennevirasto on monialainen liikenteen asiantuntijaorganisaatio, joka vastaa Suomen liikenneväylistä ja liikennejärjestelmän kokonaisvaltaisesta kehittämisestä Lisätiedot Liikkumisen palveluiden valtakunnallinen palvelutaso
 Liikkumisen palveluiden valtakunnallinen palvelutaso Marja Rosenberg 14.12.2015 Asiakkaan matkan kokonaisuus Tyytyväisyys ja palvelutason seuranta Liikkumis tarve Asiakkaan tarvitsemat tiedot matkustusmuodon Lisätiedot 28.4.2010 SUUNNITTELUMENETELMÄT JA TIETOTARPEET MAANKÄYTÖN JA LIIKENTEEN SUUNNITTELUSSA
 EKOTULI+LINTU-SEMINAARI SUUNNITTELUMENETELMÄT JA TIETOTARPEET MAANKÄYTÖN JA LIIKENTEEN SUUNNITTELUSSA TAUSTAA Taustalla 2009 valmistunut selvitys Maankäyttö ja liikenneturvallisuus, ohjaajana Saara Toivonen Lisätiedot Väylähallinnon ajankohtaiset kuulumiset ja näkymät
 Väylähallinnon ajankohtaiset kuulumiset ja näkymät Maarakennuspäivä / Mirja Noukka Ajankohtaiset väylänpidon kuulumiset 2 1 Perusväylänpidon määrärahat 2010-2019 1 600 000 000 Siirto väylähankkeista 1 Lisätiedot Ajoneuvojen energiankäyttöön ja päästöihin liittyvien hankkeiden ja toimenpiteiden arviointikehikko
 63. Joukkoliikenteen palvelujen osto ja kehittäminen (siirtomääräraha 3 v) Talousarvioesitys HE 30/2015 vp (28.9.2015) Momentille myönnetään 84 474 000 euroa. Määrärahaa saa käyttää: 1) liikenteenharjoittajille Lisätiedot Pirkanmaan tienpidon ja liikenteen suunnitelma 2014 2017
 2.4.2014 Pirkanmaan tienpidon ja liikenteen suunnitelma 2014 2017 Toimintaympäristö Pirkanmaan elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskuksen (tekstissä jatkossa ELYkeskus) Tienpidon ja liikenteen suunnitelmassa Lisätiedot Liikenneväylähankkeet
 Liikenneväylähankkeet Nykyinen ohjeistus Käytäntö tiehankkeissa Yksikköarvoihin liittyviä ongelmia Kannattavuuslaskelma Vaikutusten analyysi Toteutettavuuden arviointi 1 Nykyinen ohjeistus ja käytäntö Lisätiedot Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelman (HLJ 2015) lähtökohdat
 seudun liikennejärjestelmäsuunnitelman (HLJ 2015) lähtökohdat Luottamushenkilöiden seminaari, Aulanko 5.-6.9.2013 Suvi Rihtniemi, toimitusjohtaja Sini Puntanen, liikennejärjestelmäosaston johtaja seudun Lisätiedot Joukkoliikenteen rahoituksen jakoperusteita uudistetaan kohtaavatko tavoitteet ja realismi? Henriika Weiste, WayStep Consulting Oy
 Joukkoliikenteen rahoituksen jakoperusteita uudistetaan kohtaavatko tavoitteet ja realismi? Henriika Weiste, WayStep Consulting Oy Selvitys joukkoliikenteen valtionrahoituksesta Esitys perustuu Liikenneviraston Lisätiedot Liikenneinfrastruktuuri selvitys. RT:n hallitus Sami Pakarinen
 Liikenneinfrastruktuuri 2040 -selvitys RT:n hallitus 17.1.2017 Sami Pakarinen Liikennehankkeiden toteutus ottaa aikaa Hanke Aloitus Valmis Kesto Tampereen rantatunneli 1990 (suunnittelu) 2016 26 vuotta Lisätiedot Liikenneinfrastruktuuri skenaariot
 Liikenneinfrastruktuuri 2040 - skenaariot 16.1.2017 16.1.2017 1 Liikenneinfrastruktuuri 2040 Eero Nippala, Tampereen ammattikorkeakoulu Inframarkkinoiden asiantuntija Terttu Vainio, VTT erikoistutkija Lisätiedot Digitalisaation kehityksen suuntaviivat ja hyödyntäminen infra-alalla. Päällystealan digitalisoinnin työpaja
 Digitalisaation kehityksen suuntaviivat ja hyödyntäminen infra-alalla Päällystealan digitalisoinnin työpaja 11.11.2015/ Mirja Noukka Digitalisaatiolle on tällä hallituskaudella vahva tilaus 17.11.2015 Lisätiedot Väitöskirja netissä:
 Väitöskirja netissä: www.uta.fi/ajankohtaista/vaitokset/ www.yy-optima.fi 1 Jatkopohdintaa väitöskirjaan Liikennesuunnittelun käytännöt ja (kaupunkiseutujen) liikennepolitiikka Onko valtiolla kaupunkiseutujen Lisätiedot Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ Suvi Rihtniemi HSL Helsingin seudun liikenne
 Helsingin seudun liikennejärjestelmäsuunnitelma HLJ 2011 22.4.2010 Suvi Rihtniemi HSL Helsingin seudun liikenne Liikennejärjestelmäsuunnitelmat Neljä Pääkaupunkiseudun liikennejärjestelmäsuunnitelmaa (PLJ Lisätiedot Suomen väyläverkko ja satamien rooli logistiikkaketjussa
 Suomen väyläverkko ja satamien rooli logistiikkaketjussa Esityksen rakenne: Väyläverkon yleistavoitteet ja makrotalouden näkökulma Satamaverkko ja niiden toimintaympäristö Lapin satamat 1 Liikenneviraston Lisätiedot Elinkeinoelämä ja tieolot Kymenlaaksossa
 Elinkeinoelämä ja tieolot Kymenlaaksossa 2 Tutkimuksen tavoitteena oli selvittää: Kuinka suuri merkitys tieverkon kunnolla ja erityisesti tien pintakunnolla on raskaan liikenteen toimintaolosuhteisiin Lisätiedot Valtioneuvoston asuntopoliittinen toimenpideohjelma vuosille 2012-2015 (- MAL aiesopimusmenettely) Kaisa Mäkelä 6.6.2012
 Valtioneuvoston asuntopoliittinen toimenpideohjelma vuosille 2012-2015 (- MAL aiesopimusmenettely) Kaisa Mäkelä 6.6.2012 Valtioneuvoston asuntopoliittinen toimenpideohjelma vuosille 2012-2015 Hallituksen Lisätiedot Liikennekaariluonnos- Seurantaryhmä
 Liikennekaariluonnos- Seurantaryhmä 9.6.2016 1 Mistä liikennekaaressa on kyse? Liikennemarkkinoita koskeva tieto digitaaliseksi, avoimeksi ja yhteen toimivaksi Asiakkaalle uusia ja parempia palveluita; Lisätiedot Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus)
 Varsinais-Suomen elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus (ELY-keskus) www.ely-keskus.fi/varsinais-suomi 18.5.2016 Toiminta-ajatus Varsinais-Suomen ELY-keskus tukee ja kehittää alueensa asukkaiden, yritysten, Lisätiedot Yhdyskuntarakenne ja elinvoimapolitiikka
 Yhdyskuntarakenne ja elinvoimapolitiikka MALPE 1 Tehtäväalueen kuvaus ja määrittelyt Ryhmän selvitysalueeseen kuuluivat seuraavat: kaavoitus, maapolitiikka ja maaomaisuus, maankäyttö, liikenneverkko ja Lisätiedot Maakuntauudistuksen ajankohtaiskatsaus. Erityisavustaja Sami Miettinen Seinäjoki
 Maakuntauudistuksen ajankohtaiskatsaus Erityisavustaja Sami Miettinen Seinäjoki Maakunnille siirtyvät tehtävät ja henkilötyövuodet 2 Työnjako kunnan, maakunnan ja valtion välillä KUNNAT Paikallisen osallistumisen, Lisätiedot Perusväylänpidon lisärahoituksen kohdentaminen 2017-2019. Anne Berner Liikenne- ja viestintäministeri 9.6.2016
 Perusväylänpidon lisärahoituksen kohdentaminen 2017-2019 Anne Berner Liikenne- ja viestintäministeri 9.6.2016 1 Vastataan elinkeinoelämän ja asiakkaiden tarpeisiin Elinkeinoelämän toimintaedellytysten Lisätiedot Uudenmaan ELY-keskuksen tervehdys
 Uudenmaan ELY-keskuksen tervehdys Yleisötilaisuus 23.10.2013 Mäntsälä Liikennejärjestelmäasiantuntija Päivi Ylipaavalniemi, Uudenmaan ELY-keskus 24.10.2013 Uudenmaan ELY-keskus Muodostettiin 1.1.2010 yhdistämällä Lisätiedot Pohjois-Savon elinkeino-, liikenne- ja ympäristökeskus. Yleisesittely


type: other

text:
ONLY $63.78!!! Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système with Wholesale Price | fr32963145106
 SauverUS $14.96piece19% off
 Derniers prixUS $63.78piece
 Système d'alarme de sécurité de voiture EASYGUARD avec entrée sans clé passive PKE démarrage à distance du moteur système de démarrage sans clé bouton poussoir 12 V
 PKE téléphone portable contrôle voiture clé de démarrage système d'accès sans clé téléphone portable démarrage à distance fonction d'alarme de vibration
 Démarrage à distance du moteur arrêt du démarrage du téléphone portable alarme de voiture gps sans clé Passive
 US $178.29US $162.24
 Bluetooth app verrouillage déverrouillage démarrage arrêt GPS GSM téléphone portable démarrage passif sans clé entrée bouton poussoir démarrage sécurité voiture alarme
 PLUSOBD moteur démarrage arrêt passif sans clé système d'entrée Pke verrouillage sans clé accès et démarrage voiture alarme pour Audi A6 A4 Q5
 US $254.90US $229.41
 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 1 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 2 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 3 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 4 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 5 Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système - 6
 Ordering for a Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système with low price? Read about features, types, and other must-know topics in our Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système buying guide to make an informed choice. Pay for best Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système Look for the Voiture un démarrage arrêt système moteur verrouillage bouton d'allumage système d'entrée sans clé aller bouton poussoir moteur démarrage bouton d'arrêt K9 système package that is best for you. Make a price comparison, discount promo, or free sending before buying.
 1 * hôte, 2 * poignée de contrôle à distance, 1 * bouton de démarrage, 2 * antenne à induction, 1 * faisceau de démarrage, 1 * faisceau de détection, 1 * bouton de restauration, 1 * klaxon, 1 * manuel d'utilisation
 Metal Kit For Kids


type: caselaw

jurisdiction: EU

text:
 BREITHIÚNAS NA CÚIRTE (an Chéad Dlísheomra)
 17 Márta 2021 (
 *1
 )
 (Tarchur chun réamhrialú – Airteagal 288 CFAE – Treoir 2001/82/CE – an cód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta – Airteagail 58, 59 agus 61 – Faisnéis atá le cur ar an bhforphacáistíocht, ar an neasphacáistíocht agus ar bhileoga pacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta – Oibleagáid maidir le faisnéis a dhréachtú i dteangacha oifigiúla uile an Bhallstáit ina gcuirtear ar an margadh an táirge – Reachtaíocht náisiúnta lena bhforáiltear do dhréachtú faisnéis i gceann amháin de theangacha oifigiúla an Bhallstáit – Cúirt náisiúnta ag éisteacht caingean lena n‐iarrtar cinneadh nár thrasuigh an Ballstát Treoir 2001/82/CE i gceart agus nach mór do na húdaráis inniúla an dlí náisiúnta a leasú)
 I gCás C‐64/20,
 IARRAIDH ar réamhrialú faoi Airteagal 267 CFAE ón Ard-Chúirt (Éire), trí bhreith an 20 Eanáir 2020, a fuarthas ag an gCúirt an 6 Feabhra 2020, sna himeachtaí idir
 UH
 agus
 An tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara,
 Éire,
 An tArd-Aighne,
 tugann AN CHÚIRT (an Chéad Dlísheomra),
 agus í comhdhéanta mar seo a leanas: J.–C. Bonichot, Uachtarán an Dlísheomra, L. Bay Larsen, C. Toader, M. Safjan (Rapóirtéir) agus N. Jääskinen, Breithiúna,
 Abhcóide Ginearálta: M. Bobek,
 Cláraitheoir: A. Calot Escobar,
 ag féachaint don nós imeachta i scríbhinn,
 agus tar éis breithniú a dhéanamh ar na barúlacha i scríbhinn arna dtíolacadh thar ceann na bpáirtithe seo a leanas:
 –
 UH, ag D. Mac Cárthaigh, Abhcóide, agus S. Ó Tuathail, Abhcóide Sinsir,
 –
 Éire, ag M. Browne, M. Teahan agus A. Joyce, i gcáil Gníomhairí, le cúnamh ó C. Ó hOisín, Abhcóide Sinsir, agus T. O’Malley, Abhcóide,
 –
 Rialtas na Polainne, ag B. Majczyna, i gcáil Gníomhaire,
 –
 an Coimisiún Eorpach, ag C. Cunniffe, L. Haasbeek agus F. Erlbacher, i gcáil Gníomhairí,
 tar éis éisteacht le tuairim an Abhcóide Ghinearálta ag éisteacht an 14 Eanáir 2021,
 an Breithiúnas seo a leanas:
 Breithiúnas
 1
 Baineann an iarraidh ar réamhrialú le léirmhíniú ar Airteagal 288 CFAE agus ar Airteagail 58(4), 59(3) agus 61(1) de Threoir 2001/82/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Samhain 2001 maidir leis an gcód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta (IO 2001 L 311, lch. 1), arna leasú le Treoir 2004/28/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 (IO 2004 L 136, lch. 58) (“Treoir 2001/82”). (
 1
 )
 2
 Rinneadh an iarraidh seo in imeachtaí idir UH agus an tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara, Éire agus an tArd-Aighne maidir le cé acu atá nó nach bhfuil reachtaíocht na hÉireann i ndáil le lipéadú agus bileog phacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta i gcomhréir leis na ceanglais teanga a leagtar síos i dTreoir 2001/82.
 An dlí lena mbaineann
 Dlí an Aontais Eorpaigh
 Treoir 2001/82
 3
 I dTeideal V de Threoir 2001/82, dar teideal “Lipéadú agus an Bhileog Phacáiste”, áirítear, inter alia, Airteagail 58, 59 agus 61.
 4
 Foráiltear don mhéid seo a leanas in Airteagal 58(1) agus (4) den treoir sin:
 “1. Ach amháin i gcás na dtáirgí íocshláinte dá dtagraítear in Airteagal 17(1), formheasfaidh an t‐údarás inniúil neasphacáistíocht agus forphacáistíocht táirgí íocshláinte tréidliachta. Cuirfear ar an bpacáistíocht an fhaisnéis seo a leanas, a bheidh i gcomhréir leis na sonraí agus na doiciméid arna soláthar de bhun Airteagail 12 go 13d agus leis an achoimre ar shaintréithe an táirge, agus a thaispeánfar i gcarachtair inléite:
 (a)
 ainm an táirge íocshláinte, agus ina dhiaidh sin a neart agus a fhoirm chógaisíochta. Beidh an gnáthainm ann mura mbeidh ach substaint ghníomhach amháin sa táirge íocshláinte agus más ainm cumtha é an t‐ainm;
 (b)
 ráiteas faoi na substaintí gníomhacha arna sloinneadh go cáilíochtúil agus go cainníochtúil in aghaidh an aonaid, nó, de réir na caoi a bhfuil dáileog le tabhairt maidir le toirt nó meáchan áirithe, agus a ngnáthainmneacha á n‐úsáid sa ráiteas;
 (c)
 baiscuimhir an mhonaróra;
 (d)
 uimhir an údaraithe margaíochta;
 (e)
 ainm nó ainm corparáideach agus seoladh buan nó oifig chláraithe shealbhóir an údaraithe margaíochta agus an mhonaróra agus, i gcás inarb iomchuí, an t‐ionadaí arna ainmniú ag an sealbhóir sin;
 (f)
 an speiceas ainmhithe a bhfuil an táirge íocshláinte tréidliachta beartaithe dó; an modh agus, más gá, bealach a thabhartha. Cuirfear spás ar fáil chun an dáileog a ordaíodh a lua;
 (g)
 an tréimhse aistarraingthe le haghaidh táirgí íocshláinte tréidliachta atá le tabhairt do bhiaspeicis, maidir leis na speicis ar fad lena mbaineann agus i ndáil leis na táirgí éagsúla bia lena mbaineann (feoil agus scairteach, uibheacha, bainne, agus mil), lena n‐áirítear iad siúd arb í náid fad na tréimhse aistarraingthe;
 (h)
 an dáta éaga, scríofa i bhfriotal soiléir;
 (i)
 réamhchúraimí stórála speisialta, más ann dóibh;
 (j)
 réamhchúraimí sonracha a bhaineann le diúscairt táirgí íocshláinte nár úsáideadh nó a bhaineann le diúscairt fuíollábhair ó tháirgí íocshláinte, i gcás inar cuí, mar aon le tagairt d’aon chóras bailithe cuí a bheidh ann;
 (k)
 faisnéis is gá a lua de bhun Airteagal 26(1), más ann dóibh;
 (l)
 na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin’ nó, i gcás na dtáirgí íocshláinte dá dtagraítear in Airteagal 67, na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin – le soláthar ar oideas tréidliachta amháin’.
 ...
 4. Beidh an fhaisnéis a luaitear i mír 1(f) go (l) ar an bhforphacáistíocht agus ar choimeádán na dtáirgí íocshláinte i dteanga nó i dteangacha na tíre ina gcuirtear ar an margadh iad.” (
 2
 )
 5
 De réir Airteagal 59 de Threoir 2001/82:
 “1. Ó thaobh ampúl de, tabharfar an fhaisnéis a liostaítear sa chéad fhomhír d’Airteagal 58(1) ar an bhforphacáistíocht. Ar an neasphacáistíocht, áfach, ní bheidh gá ach leis an bhfaisnéis seo a leanas:
 –
 ainm an táirge íocshláinte tréidliachta,
 –
 cainníocht na substaintí gníomhacha,
 –
 an bealach tabhartha,
 –
 baiscuimhir an mhonaróra,
 –
 an dáta éaga,
 –
 na focail ‘cóir leighis le cur ar ainmhithe, agus orthusan amháin’.
 2. Maidir le neasphacáistíocht bheag a bhfuil aon dáileog amháin inti, nach ampúil í, ar a bhfuil sé dodhéanta an fhaisnéis a luaitear i mír 1 a thabhairt, beidh feidhm ag na ceanglais in Airteagal 58(1), (2) agus (3) maidir leis an bhforphacáistíocht amháin.
 3. Beidh an fhaisnéis dá dtagraítear sa tríú agus sa séú fleasc de mhír 1 ar fhorphácáistíocht agus ar neasphacáistíocht na dtáirgí íocshláinte i dteanga nó i dteangacha na tíre ina gcuirtear ar an margadh iad.” (
 3
 )
 6
 Foráiltear mar a leanas in Airteagal 61(1) den treoir:
 “Is éigean bileog phacáiste a chur le pacáistíocht táirgí íocshláinte tréidliachta ach amháin i gcás inar féidir an fhaisnéis ar fad a gceanglaítear san airteagal seo a thaispeáint ar an neasphacáistíocht agus ar an bhforphacáistíocht. Glacfaidh na Ballstáit gach beart iomchuí chun a áirithiú gur leis an táirge íocshláinte tréidliachta a bhfuil sí curtha leis, agus leis an táirge sin amháin, a bhaineann an bhileog phacáiste. Beidh an bhileog phacáiste scríofa i dtéarmaí atá intuigthe don phobal i gcoitinne agus i dteanga nó i dteangacha oifigiúla an Bhallstáit ina gcuirfear an táirge íocshláinte ar an margadh.” (
 4
 )
 7
 Leagtar amach an fhaisnéis atá le cur ar an mbileog phacáiste in Airteagal 61(2)(a) go (i) den treoir sin.
 Rialachán (AE) 2019/6
 8
 Sonraítear in aithrisí 52, 53 agus 96 de Rialachán (AE) 2019/6 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2018 maidir le táirgí íocshláinte tréidliachta agus lena n‐aisghairtear Treoir 2001/82 (IO 2019 L 4, lch. 43):
 “(52)
 Chun an ualach riaracháin a laghdú agus infhaighteacht táirgí íocshláinte tréidliachta a uasmhéadú sna Ballstáit, ba cheart rialacha simplithe a leagan síos faoin gcaoi ar cheart a bpacáistíocht agus a lipéid a chur i láthair. Ba cheart an fhaisnéis a sholáthraítear le téacs a laghdú .... Ba cheart a bheith cúramach nach gcuirfidh na rialacha sin sláinte phoiblí nó sláinte ainmhithe nó sábháilteacht an chomhshaoil i mbaol.
 (53)
 Chomh maith leis sin, ba cheart do na Ballstáit a bheith in ann an teanga a roghnú don téacs a úsáidtear san achoimre ar shaintréithe an táirge, sa lipéadú agus i mbileog phacáiste na dtáirgí íocshláinte tréidliachta atá údaraithe ar a gcríoch.
 ...
 (96)
 Agus na príomhathruithe ar cheart iad a dhéanamh ar rialacha atá ann cheana á gcur san áireamh, is rialachán an ionstraim dhlíthiúil iomchuí a chuirfear in ionad Threoir 2001/82/CE chun rialacha soiléire, mionsonraithe a leagan síos, ar rialacha iad a bheidh infheidhme go díreach. Thairis sin, áirithítear le rialachán go gcuirfear na ceanglais dhlíthiúla chun feidhme ag an tráth céanna agus ar mhodh comhchuibhithe ar fud an Aontais.”
 9
 Foráiltear mar a leanas in Airteagal 7 den rialachán sin, dar teideal “Teangacha”:
 “1. Is í teanga nó teangacha oifigiúla an Bhallstáit ina gcuirtear an táirge íocshláinte tréidliachta ar fáil ar an margadh teanga nó teangacha na hachoimre ar shaintréithe an táirge agus na faisnéise ar an lipéadú agus ar an mbileog phacáiste, ach amháin i gcás ina ndéanann an Ballstát a mhalairt a chinneadh.
 2. Féadfar táirgí íocshláinte tréidliachta a lipéadú i roinnt teangacha.”
 10
 Luaitear an méid seo a leanas sa chéad mhír d’Airteagal 149 den rialachán sin:
 “Aisghairtear Treoir 2001/82/CE.”
 11
 De réir Airteagal 160 den rialachán sin, dar teideal “Teacht i bhfeidhm agus cur i bhfeidhm”:
 “Tiocfaidh an Rialachán seo i bhfeidhm an fichiú lá tar éis lá a fhoilsithe in Iris Oifigiúil an Aontais Eorpaigh.
 Beidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022.”
 Dlí na hÉireann
 12
 Rinneadh Treoir 2001/82 a thrasuí isteach i ndlí na hÉireann le Rialacháin na gComhphobal Eorpach (Leigheasanna Ainmhithe), 2007 (I. R. Uimh. 144 de 2007), agus tar éis aisghairm na rialachán sin, le Rialacháin na gComhphobal Eorpach (Leigheasanna Ainmhithe) (Uimh. 2), 2007 (I. R. Uimh. 786 de 2007).
 13
 Foráiltear leis an dara hionstraim sin go mbeidh an fhaisnéis atá le tabhairt ar fhorphacáistíocht, ar neasphacáistíocht agus ar bhileoga phacáiste le haghaidh táirgí íocshláinte tréidliachta “i mBéarla nó i nGaeilge”.
 An díospóid sna príomhimeachtaí agus na ceisteanna a tarchuireadh i gcomhair réamhrialú
 14
 Is náisiúnach Éireannach agus cainteoir dúchais Gaeilge ó Ghaeltacht na Gaillimhe é an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí. Is í an Ghaeilge teanga a theaghlaigh agus a chuid oibre. Reáchtálann sé a chuid gnó oifigiúil as Gaeilge a mhéid atá na hacmhainní ar fáil chuige sin. Tá peata gadhair aige agus gá aige le táirgí íocshláinte tréidliachta dá réir. Ba é an t‐ábhar gearáin a bhí aige ná gur cuireadh an fhaisnéis a bhí leis na táirgí tréidliachta as Béarla amháin seachas, mar a fhoráiltear le Treoir 2001/82, in dhá theanga oifigiúla na hÉireann, eadhon an Ghaeilge agus an Béarla.
 15
 Ag éirí as comhfhreagras idir na páirtithe sna príomhimeachtaí, rinne an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí iarratas leis an Ard-Chúirt ar chead chun athbhreithniú breithiúnach a lorg, an 14 Samhain 2016, maidir le mainneachtain an Aire Talmhaíochta, Bia agus Mara Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart ó thaobh na gceanglas teanga arna leagan síos sa treoir sin. Deonaíodh an cead sin dó agus éisteadh an cás sa chúirt a rinne an tarchur an 24 agus 25 Iúil 2018.
 16
 D’iarr an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí ar an gcúirt sin, go háirithe, dearbhú a thabhairt gur trasuíodh Treoir 2001/82 go mícheart i ndlí na hÉireann agus go raibh sé d’oibleagáid ar Éirinn a reachtaíocht náisiúnta a leasú ionas go dtabharfaí an fhaisnéis dá dtagraítear sa treoir sin in dhá theanga oifigiúla an Stáit, is é sin le rá, i nGaeilge agus i mBéarla araon, i gcás táirgí íocshláinte tréidliachta a chuirtear ar mhargadh an Stáit, leis an gcló sa dá theanga den mhéad céanna, agus tosaíocht shoiléir ag an nGaeilge, ós í an teanga náisiúnta agus an phríomhtheanga oifigiúil í.
 17
 Tar éis di a chinneadh an 26 Iúil 2019 go raibh locus standi ag an iarratasóir sna príomhimeachtaí, ar an bhforas go raibh forálacha teanga Threoir 2001/82 soiléir, beacht agus neamhchoinníollach, agus tar éis di a chinneadh nach raibh na forálacha sin á gcomhlíonadh leis an reachtaíocht náisiúnta, thug an chúirt a rinne an tarchur dá haire, áfach, go bhféadfaí, ón 28 Eanáir 2022, an dáta a thiocfaidh Rialachán 2019/6 i bhfeidhm, i gcomhréir le hAirteagal 160 de, an fhaisnéis is gá ar an bhforphacáistíocht, ar an bpacáistiú inmheánach agus ar bhileoga pacáiste táirgí íocshláinte tréidliachta a dhréachtú i nGaeilge nó i mBéarla. D’fhiafraigh an chúirt sin, dá bhrí sin, d’ainneoin an tsáraithe ar dhlí an Aontais Eorpaigh sa chás seo, an raibh discréid aici, má mheasann sí gur cuí, gan an t‐ordú arna lorg sa chaingean a dheonú, amhail an ceann atá cúirt náisiúnta údaraithe a thabhairt i gcás sárú ar an dlí náisiúnta, agus d’iarr sí ar na páirtithe sna príomhimeachtaí aon bharúlacha a thabhairt ina leith sin.
 18
 D’áitigh an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí nach bhféadfaí discréid den sórt sin a cheadú i gcás sárú ar dhlí an Aontais Eorpaigh, mar gheall ar phrionsabail na héifeachta dírí agus an fhorlámhais, ar an gceart chun cosanta breithiúnaí éifeachtaí, dá bhforáiltear in Airteagal 47 den Chairt um Chearta Bunúsacha an Aontais Eorpaigh, agus ar an smacht reachta a urramú.
 19
 Óna dtaobhsan, thug an tAire Talmhaíochta, Bia agus Mara, Éire agus an tArd-Aighne, na cosantóirí sna príomhimeachtaí, le fios go bhféadfaidh an chúirt ar tugadh na himeachtaí os a comhair, fiú amháin má éiríonn le hiarratasóir dúshlán cinnidh údaráis phoiblí a thabhairt trí athbhreithniú breithiúnach, diúltú, dá rogha féin, d’fhaoiseamh a dheonú don iarratasóir in imthosca áirithe, amhail easpa feidhme úsáidí le faoiseamh a dheonú nó tionchar díobhálach ar thríú páirtithe.
 20
 Sa chás seo, tá an tairbhe a d’fhéadfadh an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí a fháil ón bhfaoiseamh arna lorg an‐teoranta mar gheall ar theacht i bhfeidhm Rialachán 2019/6 ón 28 Eanáir 2022. Ina theannta sin, dá ndeonófaí an faoiseamh sin, d’fhéadfadh soláthraithe agus dáileoirí táirgí íocshláinte tréidliachta tarraingt siar ó mhargadh na hÉireann i bhfianaise na srianta a bhaineann leis an oibleagáid an fhaisnéis a dhréachtú i nGaeilge agus i mBéarla, agus bheadh iarmhairtí tromchúiseacha ag an méid sin ar shláinte ainmhithe agus ar an staid eacnamaíoch agus shóisialta.
 21
 I bhfianaise na n‐argóintí a cuireadh faoina bráid, is mian leis an gcúirt a rinne an tarchur a dheimhniú, dá ndiúltófaí an faoiseamh arna lorg ag an iarratasóir sna príomhimeachtaí, nach sárófaí dlí an Aontais Eorpaigh.
 22
 Sna himthosca sin, chinn an Ard-Chúirt bac a chur ar na himeachtaí agus na ceisteanna seo a leanas a tharchur chuig an gCúirt Bhreithiúnais i gcomhair réamhrialú:
 “(1)
 An bhfuil an discréid ag cúirt náisiúnta faoiseamh a dhiúltú in ainneoin gur chinn sí gur theip ar an dlí náisiúnta éifeacht a thabhairt do ghné ar leith de Threoir den Aontas Eorpach agus, má tá an discréid sin aici, cad iad na tosca cuí a ba chóir a chur san áireamh i dtaca leis in discréid agus/nó an bhfuil an chúirt náisiúnta i dteideal na tosca céanna, a chuirfeadh sí san áireamh dá mba shárú ar an dlí náisiúnta a bheadh faoi chaibidil aici, a chur san áireamh?
 (2)
 An mbainfí an bonn de phrionsabal na héifeachta dírí i nDlí an Aontais Eorpaigh dá ndiúltódh cúirt náisiúnta faoiseamh a dheonú sa chás seo mar gheall ar theacht i bhfeidhm Airteagal 7 de Rialachán [2019/6] (agus a chur i bhfeidhm arna chur siar go dtí an 28ú Eanáir 2022), in ainneoin gur chinn an chúirt náisiúnta gur theip ar an dlí náisiúnta éifeacht a thabhairt don dualgas in Airteagail 61(1), 58(4), agus 59(3) de Threoir [2001/82] go mbeadh pacáistiú agus lipéadú táirgí tréidliachta i dteangacha oifigiúla an Bhallstáit .i. Gaeilge chomh maith le Béarla in Éirinn?”
 Na ceisteanna arna dtarchur chun réamhrialú
 Inghlacthacht na gceisteanna
 23
 Ina mbarúlacha i scríbhinn, ceistíonn Éire agus Rialtas na Polainne inghlacthacht na gceisteanna a tarchuireadh i gcomhair réamhrialú.
 24
 Maíonn Éire, ar an gcéad dul síos, go ndearna sí na forálacha de Threoir 2001/82 atá i gceist sna príomhimeachtaí a thrasuí mar ba cheart, a bhfuil a bhfoclaíocht débhríoch, a fhágann go mbeadh cinneadh an Bhallstáit sin iad a chur chun feidhme ar chaoi ina gceadófaí teanga amháin dá theangacha oifigiúla a úsáid laistigh dá chorrlach breithmheasa.
 25
 Ar an dara dul síos, áitíonn Éire gur léir ó chuspóir sainráite na treorach sin nach cearta teanga ná cearta cultúir iad na cearta a eascraíonn aisti, ach cearta a bhaineann le rochtain ar fhaisnéis faoi tháirgí íocshláinte tréidliachta. Ní dhéanfaí na cearta sin a shárú ach amháin i gcás ina mbeadh pacáistíocht nó lipéadú ag tomhaltóir nach bhféadfadh sé a thuiscint go hiomlán. Ní mhaíonn an t‐iarratasóir sna príomhimeachtaí, áfach, gur tháinig sé ar aon phacáistíocht nó lipéadú nach raibh sé in ann a thuiscint go hiomlán.
 26
 Dar le Rialtas na Polainne, ní chuirtear de cheangal ar chúirteanna náisiúnta le dlí an Aontais Eorpaigh faoiseamh a dheonú lena n‐ordaítear do na húdaráis náisiúnta inniúla an dlí náisiúnta a leasú d’fhonn é a chur i gcomhréir le dlí an Aontais Eorpaigh. In aon chás, maíonn an rialtas sin nach n‐éireoidh leis an gcaingean sna príomhimeachtaí. Fiú dá nglacfaí leis go n‐eascraíonn ceart chun faisnéis a ghabhann le táirgí íocshláinte tréidliachta a bheith ar fáil i nGaeilge ó fhorálacha de Threoir 2001/82 atá neamhchoinníollach agus sách beacht, ní ceart é, i bhfianaise a chineáil, a d’fhéadfaí a agairt i gcoinne údaráis na hÉireann. Is de chúram eintiteas príobháideach í an oibleagáid chun na táirgí sin a lipéadú i nGaeilge, is é sin le rá monaróirí agus dáileoirí na dtáirgí sin, agus ní fhéadfadh an t‐iarratasóir forálacha treorach a agairt ina gcoinne.
 27
 Ina leith sin, mar a thug an tAbhcóide Ginearálta faoi deara i mír 26 dá Thuairim, baineann na hargóintí ó Éirinn agus ó Rialtas na Polainne le tuillteanas na caingne sna príomhimeachtaí. Ní féidir le hargóintí a bhaineann le ceisteanna substainteacha caingne tionchar ar bith a bheith acu ar inghlacthacht na gceisteanna arna dtarchur [féach, chuige sin, breithiúnas an 19 Samhain 2019, A. K. e.a. (Neamhspleáchas Dhlísheomra Araíonachta na Cúirte Uachtaraí), C‐585/18, C‐624/18 agus C‐625/18, EU:C:2019:982, mír 111].
 28
 Thairis sin, de réir chásdlí socair na Cúirte, baineann toimhde ábharthachta le ceisteanna maidir le léirmhíniú ar dhlí an Aontais Eorpaigh arna dtarchur ag cúirt náisiúnta sa chomhthéacs fíorasach agus reachtach ar faoin gcúirt sin atá sé a shainiú, agus nach faoin gCúirt atá sé a chruinneas a fhíorú (breithiúnas an 2 Feabhra 2021, Consob, C‐481/19, EU:C:2021:84, mír 29). Ní féidir an toimhde ábharthachta sin a bhréagnú leis an bhféidearthacht go bhféadfaí nach n‐éireodh leis an iarratasóir sna príomhimeachtaí os comhair na cúirte náisiúnta, sa deireadh thiar, go háirithe ar bhonn léirmhíniú áirithe ar dhlí an Aontais arna ghlacadh ag an gCúirt.
 29
 I bhfianaise an mhéid sin, ní foláir a dhearbhú go bhfuil na ceisteanna a tarchuireadh chun réamhrialú inghlactha.
 Substaint an cháis
 30
 Lena dhá ceist, a dhéanfar a mheas le chéile, fiafraíonn an chúirt a rinne an tarchur, go bunúsach, ar an gCúirt an gcaithfear Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta a leagtar síos chuige sin sa dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán 2019/6, lena n‐aisghairtear an treoir agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 31
 I ndáil leis sin, ní mór a choinneáil i gcuimhne go bhfuil oibleagáid na mBallstát a eascraíonn as treoir chun an toradh a bheartaítear leis an treoir sin a bhaint amach, agus a ndualgas faoi Airteagal 4(3) CAE agus Airteagal 288 CFAE, gach beart iomchuí a ghlacadh, cibé acu ginearálta nó sonrach, chun comhlíonadh na hoibleagáide sin a áirithiú, ina gceangal ar údaráis uile na mBallstát, lena n‐áirítear, laistigh dá ndlínse, na cúirteanna (breithiúnais an 19 Aibreán 2016, DI, C‐441/14, EU:C:2016:278, mír 30 agus an cásdlí dá dtagraítear; an 4 Deireadh Fómhair 2018, Link Logistik N&N, C‐384/17, EU:C:2018:810, mír 57, agus an 13 Nollaig 2018, Hein, C‐385/17, EU:C:2018:1018, mír 49).
 32
 Sa chás seo, is léir ón ordú tarchuir go gceadaítear le dlí na hÉireann do dhaoine aonair dearbhú breithiúnach a fháil ina sonraítear nach bhfuil treoir de chuid an Aontais Eorpaigh trasuite i gceart ag Éirinn agus go bhfuil sé de cheangal uirthi í a thrasuí, agus ag an am céanna fágtar an rogha faoi na cúirteanna náisiúnta diúltú do dhearbhú den sórt sin a eisiúint, ar na forais arna mbunú leis an dlí sin.
 33
 Ní mór a thabhairt faoi deara, áfach, ós rud é gur chinn an chúirt a rinne an tarchur nár trasuíodh Treoir 2001/82 i gceart, nach mór di gach beart iomchuí a ghlacadh, cibé acu ginearálta nó sonrach, chun a áirithiú go mbainfear amach an toradh a bheartaítear leis an treoir sin (féach, chuige sin, breithiúnas an 24 Deireadh Fómhair 1996, Kraaijeveld e.a., C‐72/95, EU:C:1996:404, mír 55).
 34
 Ní féidir a lua go bhfuil reachtaíocht na hÉireann i gcomhréir le Rialachán 2019/6 cheana féin, a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, chun an cinneadh go bhfuil an reachtaíocht sin ar neamhréir le dlí an Aontais a thabhairt faoi amhras go dtí an dáta sin, gan trácht ar údar a thabhairt don neamhréireacht sin.
 35
 Dá bhrí sin, go dtí go ndéanfar Treoir 2001/82 a aisghairm leis an rialachán sin, beidh forálacha na treorach sin fós ina gceangal, mura gcinnfidh an Chúirt go bhfuil siad neamhbhailí (féach, chuige sin, breithiúnais an 13 Feabhra 1979, Granaria, 101/78, EU:C:1979:38, mír 5 agus an 21 Meán Fómhair 1989, Hoechst v An Coimisiún, 46/87 agus 227/88, EU:C:1989:337, mír 64).
 36
 Ina theannta sin, is í an Chúirt, agus í sin amháin, i gcásanna eisceachtúla agus de bharr cúinsí sáraitheacha maidir le deimhneacht dhlíthiúil, a fhéadfaidh a dheonú go gcuirfear ar fionraí an éifeacht atá le riail de chuid dhlí an Aontais i ndáil le dlí náisiúnta atá contrártha leis (féach, chuige sin, breithiúnas an 28 Iúil 2016, Association France Nature Environnement, C‐379/15, EU:C:2016:603, mír 33 agus an cásdlí dá dtagraítear).
 37
 Sna himthosca sin, cuirtear cosc le hAirteagal 288 CFAE ar chúirt náisiúnta neamhaird a thabhairt ar an oibleagáid a fhorchuirtear ar an mBallstát lena mbaineann sí chun treoir a thrasuí ar an bhforas go maítear go mbeadh an trasuí sin díréireach de bharr go bhféadfadh sé a bheith costasach nó fánach mar thoradh ar rialachán a thiocfaidh i bhfeidhm go luath agus atá beartaithe chun teacht in ionad na treorach sin agus a bhfuil dlí an Bhallstáit sin i gcomhréir go huile leis.
 38
 Dá bhrí sin, de bhun Airteagal 288 CFAE, ceanglaítear ar an gcúirt a rinne an tarchur, a chinn nach bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Treoir 2001/82, an t-iarratas ar dhearbhú a dheonú go bhfuil oibleagáid ar Éirinn trasuí mícheart na treorach sin a leigheas.
 39
 I bhfianaise an mhéid sin thuas, ní mór Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta arna leagan síos chuige sin leis an dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán 2019/6 lena n-aisghairtear an treoir sin agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 Costais
 40
 Ós rud é, a mhéid a bhaineann sé leis na príomhpháirtithe sna príomhimeachtaí, go bhfuil na himeachtaí mar chéim sa chás os comhair na cúirte náisiúnta, baineann ceist na gcostas leis an gcúirt sin. Níl na costais a tabhaíodh trí bharúlacha a chur faoi bhráid na Cúirte, seachas costais na bpáirtithe sin, inghnóthaithe.
 Ar na forais sin, rialaíonn an Chúirt (an Chéad Dlísheomra) mar seo a leanas:
 Ní mór Airteagal 288 CFAE a léirmhíniú amhail go gcuirtear bac leis ar chúirt náisiúnta, i gcás ina gcinneann sí, i gcomhthéacs nós imeachta arna leagan síos chuige sin leis an dlí náisiúnta, gur mhainnigh an Ballstát lena mbaineann sí a oibleagáid a chomhlíonadh i leith Treoir 2001/82/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 6 Samhain 2001 maidir leis an gcód Comhphobail a bhaineann le táirgí íocshláinte tréidliachta, arna leasú le Treoir 2004/28/CE ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 31 Márta 2004 a thrasuí i gceart, diúltú, ar an bhforas go ndealraíonn sé di go bhfuil an reachtaíocht náisiúnta i gcomhréir le Rialachán (AE) 2019/6 ó Pharlaimint na hEorpa agus ón gComhairle an 11 Nollaig 2018 maidir le táirgí íocshláinte tréidliachta agus lena n‐aisghairtear Treoir 2001/82, lena n‐aisghairtear an treoir sin agus a mbeidh feidhm aige ón 28 Eanáir 2022, do dhearbhú breithiúnach a ghlacadh ina sonrófar nár thrasuigh an Ballstát sin an treoir sin i gceart agus go bhfuil sé de cheangal air é sin a leigheas.
 Sínithe:
 (
 *1
 ) Teanga an cháis: an Ghaeilge.
 (
 1
 ) [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 (
 2
 ) [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 (
 3
 ) [Aistriúchán neamhoifigiúil]
 (
 4
 ) [Aistriúchán neamhoifigiúil]


type: contracts

text:
 Avis juridique important
 |
 22003D0221
 2003/221/EC: Decision No 1/EC/2002 of 14 February 2003 of the Joint Committee set up under the Agreement on mutual recognition between the European Community and Japan related to the registration of a conformity assessment body under the sectoral Annex on telecommunications terminal equipment and radio equipment
 Official Journal L 082 , 29/03/2003 P. 0043 - 0044
 Decision No 1/EC/2002of 14 February 2003of the Joint Committee set up under the Agreement on mutual recognition between the European Community and Japan related to the registration of a conformity assessment body under the sectoral Annex on telecommunications terminal equipment and radio equipment(2003/221/EC)THE JOINT COMMITTEE,Having regard to the Agreement on mutual recognition between Japan and the European Community and in particular Article 8(3)(a) and Article 9(1)(b) thereof,Whereas the Joint Committee is to take a decision to list a conformity assessment body or bodies under a sectoral Annex,HAS DECIDED AS FOLLOWS:1. The conformity assessment body indicated below is registered under the sectoral Annex on telecommunications terminal equipment and radio equipment of the agreement, for the products and conformity assessment procedures as indicated below.Name, acronym and contact details of the conformity assessment bodyName: TELEFICATION BV Tel. (31) 316 58 31 60 Fax (31) 316 58 31 89 Email: info@telefication.com Address: Edisonstraat 12A, 6902 PK Zevenaar, The NetherlandsMailing address: PO box 60004, 6800 JA Arnhem, The NetherlandsWebsite: http://www.telefication.com CAB contactperson: Drs ir. Wouter B.A. BLOM, Managing DirectorScope of registration in terms of products and conformity assessment proceduresfor telecommunication business law:1. designated certification body for:terminal equipment for the purpose of calls (all equipment),terminal equipment except for the purpose of calls (all equipment);2. attested inspector for:type I examination business (all equipment),type II examination business,terminal equipment connected to analogue telephone (all equipment),terminal equipment connected to integrated services digital network facilities (all equipment),terminal equipment connected to leased circuits facilities or digital data transmission facilities (all equipment),type III examination business,terminal equipment connected to mobile telephone (all equipment),terminal equipment connected to radio paging facilities (all equipment).for radio law:1. designated certification body for:type I specified radio equipment (all equipment),type II specified radio equipment (all equipment),type III specified radio equipment (all equipment);2. attested inspector for:type I specified radio equipment (all equipment),type II specified radio equipment (all equipment),type III specified radio equipment (all equipment).2. This Decision, done in duplicate, shall be signed by the Co-Chairs. The Decision shall be effective from the date of the later of these signatures.Signed in Tokyo on 14 February 2003On behalf of JapanJun ShimmiSigned in Brussels on 13 November 2002On behalf of the European CommunityJoanna Kioussi